bet · GD01BoU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Vad som behövs är därför generella åtgärder som återställer balansen.Däremot är det inte lämpligt att vidta sektoriserade åtgärder enbart*förungdomar. Förutom att denna typ av åtgärder medverkar till att styrningen avbostadsmarknaden ökar ytterligare är risken uppenbar att en andra klassens bostadsmarknadför ungdomar skapas. Bland de generella åtgärder som enligt utskottets meningmåste komma till stånd märks en långt gående avreglering av såvälbostadsfinansiering som byggregler. I detta sammanhang måste ävenhyressättningssystemet ses över med avseende på dess effekter på bl.a.rörligheten i bostadsbeståndet - detta inte minst mot bakgrund av att ettgrundläggande pit)blem på bostadsmarknaden är att det saknas incitament föratt byta bostad vid t.ex. en ändrad familjesituation. För att ytterligareförbättra möjligheterna för bl.a. de unga att vinna inträde på bostadsmarknadenmåste dessutom ett nytt system för bosparande införas i enlighet med vad somföreslagits i motioner (m). Vad som nu.anförts låter sig inte förenas med förslagen icenterpartiets partimotion Bo250 yrkande 3 samt motion Bo249 (c) yrkandena 5och 6. Stödtill ungdomars boende m.m. (mom. 2) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Vid sin" och på s. 23 slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse: Situationen på bostadsmarknaden är sådan attsärskilda åtgärder för att lösa ungdomens bostadssituation måste vidtas. Denhittills förda bostadspolitiken har på intet sätt underlättat för ungdomar ochandra på bostadsmarknaden svaga grupper att skaffa en egen bostad. De nuförordade åtgärderna skail utgå från en långsiktigt utvecklad och konsekventbostadspolitik, i enlighet med de riktlinjer som utskottet ovan ställt sigbakom. Till grund för de åtgärder som gäller ungdomsgrupperna bör sålunda liggabl.a. ändrade villkor för bostadslån, byggande av flera smålägenheter,utnyttjande av vindsvåningar, byggande av övernattningshotell samt stopp förkontorisering. Bland de direkta åtgärder som enligt utskottets mening börkomma till stånd för att förbättra ungdomens bostadssituation och för attåtgärda en svår brist på bostäder i övrigt bör ingå införandet av ett särskiltstimulansbidrag till kommunerna för byggande av smålägenheter i enlighet medvad som föreslagits i partimotion Bo250 yrkande 3. Det förordade bidraget bör utgå med . för varjepåbörjad lägenhet med en boendeyta på upp till 70 m-. Bidraget bör varagenerellt för hela landet och alltså utgå till nybyggnation såväl pålandsbygden som i mindre orter och i storstäderna. Till ändamålet bör enligt utskottetsmening anvisas 150 milj. kr. för /91 i enlighet med förslaget imotion Bo249 (c) yrkande 5. Föratt ytterligare förbättra ungdomens möjligheter att bo kvar på lands- 1989/90:BoU13 bygden och därigenom hålla denna levande bör enligt utskottetsmening Reservationer dessutom ett särskilt stimulansbidrag för byggande pålandsbygden inrättas. Bidraget bör i enlighet med förslaget i motion Bo249 (c)yrkande 6 uppgå till . per påbörjad hyreslägenhet under budgetåret.Bidrag skall dock endast kunna utgå på landsbygden eller i orter med färre än300 invånare. Sammantagetinnebär de nu förordade insatserna att för alla nybyggda smålägenheter kan utgåett stimulansbidrag om . För nybyggda lägenheter på landsbygden ellermindre orter kan dessutom utgå ett kompletterande bidrag om , dvs. idessa fall kan bidrag utgå med sammanlagt . Det samlade tillskottet avnyproducerade smålägenheter genom dessa bidrag kan beräknas till 1000lägenheter på landsbygden och till 5000 lägenheter i landet i övrigt. nu med anledning av partimotion Bo250 yrkande 3 samtmotion Bo249 (c) yrkandena 5 och 6 anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 2. beträffande stöd till ungdomars boende m.m, att riksdagenmed anledning av motionerna 1989/90:Bo249 yrkandena 5 och 6 samt 1989/90:Bo250yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Avveckling av ungdomsbostadsdelegationen (mom. 3) KnutBilling, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Som redovisas"och slutar med "nu anförda" bort ha följande lydelse: Tillsättandetav ungdomsbostadsdelegationen är ett av många exempel på hur densocialdemokratiska regeringen i stället för att sätta in konkreta och relevantaåtgärder försöker reglera eller utreda fram resultat. Dagens besvärligabostadssituation för ungdomar löses naturligtvis inte genom att en delegationtillsätts - en delegation som dessutom har oklara uppgifter och små eller ingamöjligheter att vidta konkreta åtgärder. Vad som behövs är i stället kraftfullaåtgärder av generell natur som skapar en dynamisk bostadsmarknad därvalfriheten är stor och utbudet av bostäder styrs av efterfrågan.Ungdomsbostadsdelegationen bör mot bakgrund härav avvecklas i enlighet medförslaget i motion Bo420 (m) yrkande 8 b. dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 7. beträffande avveckling av ungdomsbostadsdelegationen attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo420 yrkande 8 b som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Studenternas bostadssituation (mom. 4) (vpk) anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Utskottet delar" och slutar med"Bo205 (s)" bort ha följande lydelse: 74 Bostadssituationenför studerande är mycket besvärlig på de flesta hög- 1989/90:BoU13skoleorterna. I vissa fall har studerande t.o.m. sett sig tvungna att tacka nejReservationer till en utbildningsplats eftersom inte bostadsfrågan gått attlösa. Nyinflyttade studenter har tvingats ägna mycken tid åt att söka bostadeftersom de endast kunnat erhålla tillfälliga och osäkra lösningar på sinabostadsproblem. Detta är naturligtvis en ohållbar situation som i hög gradverkar hämmande på de studerandes möjlighet att följa utbildningen. Mot dennabakgrund är det givetvis viktigt att lokaliseringen av nya högskolelinjer inteytterligare förvärrar dessa problem. De studerandes utbildnings- ochbostadssituation måste ses i ett sammanhang. Sommotionärerna framhåller medför högskolan en stimulans för kommunerna i fleraavseenden. Det är därför rimligt att staten skall kunna ställa vissa krav på dekommuner och orter där man planerar att förlägga högskoleplatser. Ett sådantkrav bör vara att kommunerna i sin bostadsförsörjningsplanering beaktar dekrav på bostäder som studerande vid högskolelinjer m.m. kan ställa. De kommunersom inte kan uppvisa en tillfredsställande beredskap för att ta emotnytillkommande studerande bör inte heller bli aktuella för en lokalisering avnya utbildningslinjer. ovan anfört med anledning av motion Bo205 (s) bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 4. beträffande studenternas bostadssituation att riksdagenmed anledning av motion 1989/90: Bo205 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Stödet för gruppbostäder (mom. 5) ErlingBager och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Vad gäller deovan" och på s. 25 slutar med "partimotion" bort haföljande lydelse: Bostadsutskottetinstämmer i vad som anförs om de handikappades boende i folkpartietsparfimotion. Många handikappade är i behov av att bo i kollektiva boendeformer.Under de senaste åren har insfitutionsboendet avvecklats i stor utsträckning.Utbyggnadstakten för alternativa boendeformer har dock inte varit tillräckligunder . Gruppboendeär en bra boendeform för många handikappade. råder emellertid en storbrist på sådana bostäder. För att en reell valfrihet i boendet också skallgälla de handikappade är det därför nödvändigt att grupp-boendet byggs ut.Enligt utskottets mening bör därför regeringen, i samband med attboendeservicedelegationens arbete utvärderas, överväga hur utbyggnaden avsådana boendeformer kan stimuleras och återkomma till med förslag ifrågan. anfört med anledning av partimotion Bo209 yrkande som sin mening ge regeringen till känna. dels attmoment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffandestödet för gruppbostäder attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo209 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, De handikappades bostadssituation (mom. 6) (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "Vad gäller de två övriga" och slutar med "de gröna"bort ha följande lydelse: Att få välja bostadsort och boendemiljö är viktiga inslagi den valfrihet som måste gälla alla människor i samhället. För att dennarättighet även skall gälla handikappade är det nödvändigt att flera olikaalternativ inom boendet kan behållas eller byggas ut. Små vårdhem, gruppboende,ensamlägenheter och boende hos anhöriga är exempel på boendeformer som börfinnas sida vid sida. För de handikappade som kan och vill bo i en vanliglägenhet är det nödvändigt att samhället svarar för olika stödinsatser ochanpassningsåtgärder. Enligt bostadsutskottets mening är det vidare nödvändigtatt de handikappade i högre grad än får möjlighet att påverkaboendemiljö och servicegrad. Det är viktigt att varsamt och i samråd med denhandikappade finna lösningar på problemen. Vad utskottet anfört om dehandikappades bostadssituation med anledning av ochmiljöpartiets partimotioner bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 6. beträffandede handikappades bostadssituation attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Bo232 yrkande 2 och 1989/90:Bo549yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 10.Avveckling av byggnadsreglerande åtgärder (mom. 7) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "har" och på s. 26 slutar med"avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: har den socialdemokratiskaregeringen sett sig tvungen att införa en rad byggnadsreglerande åtgärder föratt försöka komma till rätta med uppenbara obalanser på bostadsmarknaden. Detgäller ramar för ombyggnadsverksamheten och för s.k övrigt byggande, investeringsavgifterm.m. Enligt bostadsutskottets mening är det dock uppenbart attbyggnadsregleringarna i sig är en av orsakerna till de rådande problemen. Deständiga ingreppen har gett en marknad i obalans, vilket i sin tur tas tillintäkt för nya ingrepp och nya regleringar. Denna utveckling kan naturligtvisinte tillåtas fortgå. Ävenförutan de särskilda byggnadsreglerande åtgärder som införts under de senasteåren är bostadsmarknaden en av de mest genomreglerade marknaderna. Detnuvarande bostadslånesystemet med komplicerade lånevillkor och administrativaförsök till kostnadskontroll bidrar sannolikt till att bostadsbyggandet blirmer begränsat än vad det annars skulle ha blivit. Systemet förhindrar också imånga fall att flexiblare lösningar används såväl vad gäller upphandling m.m.av byggandet som själva bostadsutformningen. Detta bidrar till att bostädernablir dyrare och att kreativa och spännande lösningar inte kommer till stånd. Vad som ovan anförts innebär att utskottet ställer sigbakom den i de aktuella motionerna framförda uppfattningen att olikabyggnadsreglerande åtgärder och administrativa begränsningar av byggandetsomfattning bör tas bort. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 7 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffande avveckling avbyggnadsreglerande åtgärder att med anledning av motion 1989/90:Bo241yrkandena 3 och 4 samt I989/90:Bo423 yrkande 20 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 11.1990 års ombyggnadslåneramar (mom. 8, motiveringen) och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med ""och slutar med "detta yrkande" bort ha följande lydelse: anser att regleringen av byggandet medombyggnadslåneramar bör upphöra. Något behov av administrativa omfördelningarmellan dessa ramar enligt förslaget i motion Bo202 (s) föreligger därför inte.Motionen avstyrks. 12.Ekologiskt byggande (mom. 9) (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Som utskottet" och på s. 28 slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse: En bra boendemiljö förutsätter ett boende och enbebyggelseplanering som hushållar väl med naturens resurser. Boendet måstedärför bättre än anpassas till det ekologiska systemet och tillbehovet av en bättre och effektivare energianvändning. En successiv anpassningtill ett boende med denna inriktning är en nödvändighet för att klaraframtidens energi- och miljöproblem och för att skapa en ökad trivsel iboendet. För att nå det nu skisserade målet erfordras bl.a. en merasystematisk användning av miljökonsekvensbeskrivpingar som beslutsunderlag isamhällsplaneringen, en bättre resursbevarande byggnadsteknik och ettmiljövänligare sätt att ta hand om avfallet. De konkreta insatser som behövs för att skapaförutsättningar för ett mera allmänt utbrett ekologiskt och därmedresursbevarande byggande och boende måste bl.a. avse ändrade byggregler,förbättrade finansieringsförutsättningar, ökad kunskapsinhämtning ocherfarenhetsåterföring samt ett i övrigt ökat intresse och stöd från samhälletssida. nu med anledning av motionerna Bo215 (c) samt Bo544 (c) 1989/90:BoU13 yrkande 1 anfört om'åtgärder för att sfimulera ekologisktbyggande m.m. Reservationer bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Vad i partimotioner Bo203 yrkandena 1, 3, 4 och 5 samtBo247 yrkandena 1 och 5 anförts får därmed anses i väsenfliga delartillgodosett. dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 9. beträffande ekologiskt byggande att medanledning av motionerna 1989/90:Bo215 samt 1989/90:Bo544 yrkande 1 och medavslag på motionerna 1989/90:Bo203 yrkandena 1, 3, 4 och 5 samt 1989/90:Bo247yrkandena 1 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Ekologiskt byggande (mom. 9) KjellDahlström (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "Som utskottet"och på s. 28 slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Detfinns en allmänt spridd oro över bristerna i dagens boendemiljö. somalltfler människor drabbas av allergier och andra hälsobesvär i s.k. sjuka husökar insikten om att dagens resursslöseri i byggandet och boendet måsteupphöra. Kunskaperna om det nära sambandet mellan energianvändningen i vårabostäder och miljöföroreningar orsakade bl.a. av förbränning iuppvärmningsanläggningar av olika slag har ökat. Denna ökadekunskap har också gällt de svårigheter som är förknippade med avfallshanteringeni bebyggelsen. Som en följd härav har intresset för en alternativresursbevarande och ekologiskt anpassad bebyggelse vuxit sig starkt. Imånga delar av vårt land har initiativ tagits till byggandet av ekologiskabyar, dvs. grupper av olika slags bebyggelse där en resursbevarande byggnadsteknikhar använts. Även boendet i sig syftar i dessa byar till att så långt sommöjligt vara anpassat till det ekologiska systemet. Boendet innehåller dessutomen social dimension som det storskaliga och enbart industriella ochbehovstäckande byggandet saknar. Det tekniska utförandet är sådant attenergianvändningen är så låg som möjligt och baserad på förnyelsebaraenergikällor som t.ex. solvärme. Särskilda anordningar har också vidtagits föratt åstadkomma en ekologiskt riktigare avfallshantering. Det gäller bl.a. enlångt driven sopsortering, kompostering och lokal avloppsirening. Detär allmänt omvittnat att det boende som utskottet nu beskrivit upplevs somvärdefullt och positivt. tvingas utskottet konstatera att samhälletsinsatser för att få till stånd en ekologiskt anpassad bebyggelse varitalltför begränsade. Det kan rent av hävdas att såväl byggregler som finansieringssystemeti viss utsträckning försvårar eller motverkar tillkomsten av ekologisktinriktade projekt. Föratt komma till rätta med de ovan beskrivna förhållandena bör enligtbostadsutskottets mening reglerna för byggande m.m. ses över med avseende påatt främja ett ekologiskt boende. I sammanhanget bör även utredas vilkaytterligare insatser som kan erfordras. mer omedelbara och aktivainsatser från samhällets sida göras. I enlighet med förslaget i miljöpartietspartimotioner bör sålunda ett statligt stöd om 20 milj. kr. utgå tillekologiskt byggande under /91. Utöverde ovan förordade insatserna i fråga om en ekologiskt anpassad nybyggnation börsamhället dessutom på ett aktivt sätt verka för att ocksåombyggnadsverksamheten sker utifrån en ekologisk och därmed resursbevarandegrund. nu med anledning av partimotioner Bo203 yrkandena 1,3, 4 och 5 samt Bo247 yrkandena 1 och 5 anfört om ekologiskt byggande m.m. börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetsställningstagande i denna del innebär att förslagen i motionerna Bo215 (c) ochBo544 (c) yrkande 1 i allt väsentligt kommer att bli tillgodosedda. dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 9. beträffande ekologiskt byggande att medanledning av motionerna 1989/90:Bo203 yrkandena 1,3,4 och 5 samt 1989/90:Bo247yrkandena 1 och 5 samt med avslag på motionerna 1989/90:Bo2]5 och 1989/90:Bo544yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 14.Byggande av s.k. lägenhetshotell (mom. 10) (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Detligger" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följandelydelse: Somframhålls i motion Bo545 (c) krävs det för att komma till rätta med problemenpå bostadsmarknaden åtgärder som ökar tillgången på bostäder. Inte minst gällerdetta tillgången på små lägenheter lämpliga för ungdomar och andra grupper. Vadsom behövs är därför ett åtgärdsprogram som skapar en balanseradbostadsmarknad i hela riket och en härigenom ökad valfrihet för de boende. Iprogrammet bör enligt utskottets mening bl.a. ingå åtgärder som ger flersmålägenheter, förbättrar valmöjligheterna på landsbygden, underlättarombyggnadsverksamheten samt motverkar olovlig kontorisering. Enviktig åtgärd som bör ingå i det nu förordade programmet är dessutom attfrigöra de lägenheter i framför allt storstäderna som bara används förtillfälligt boende. Genom att ställa dessa s.k. övernattningslägenheter tillden reguljära bostadsmarknadens förfogande kan utbudet av permanentbostäderökas både snabbt ock enkelt. En förutsättning härför är dock att kommunerna isamarbete med hotellnäringen kan erbjuda alternativa lösningar för de företagm.fl. som disponerar dessa övernattningslägenheter. Detta kan bl.a. skegenom att särskilda "övernattningshotell" byggs som kan erbjuda rumeller lägenheter till priser väsentligt under hotellpriserna. nu med anledning av motion Bo545 (c) yrkande 2 anfört om byggande avs.k. lägenhetshotell m.m. bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att vad som i motionBo212 (s) yrkande 2 föreslagits får anses i allt väsentligt tillgodosett. deb attmoment 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoU13 10. beträffande byggande av s.k. att med anledning av motion 1989/90:Bo545 yrkande 2 och med avslagpå motion 1989/90:Bo212 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Lokalisering för kontorslokaler m.m. (mom. 11) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Med den" och på s. 29 slutar med "hänvisninghärtill" bort ha följande lydelse: Det finns en stor efterfrågan på kontorslokaler istorstädernas centrala delar - en efterfrågan som lett till en omfattandekontorisering. För att motverka denna utveckling och för att skapa utrymme förbostäder också i centrala lägen bör därför åtgärder vidtas. En sådan åtgärd äratt, i enlighet med förslaget i motion Bo545 (c), tillse att nytillkommandekontorslokaler m.m. ges en lokalisering utanför stadskärnan och då till dedelar av storstadsregionerna där det är förhållandevis ont omarbetstillfällen. Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo545 (c)yrkande 3 anfört om lokaliseringen av tillkommande kontorsytor m.m. börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 11. beträffandelokalisering för kontorslokaler m.m. attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo545 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, En inventering av statens markinnehav (mom. 12) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjarmed "Det är" och slutar med "statens markinnehav" bort haföljande lydelse: Det behövs, som framhålls i partimotionBo250, en rad åtgärder för att i våra storstäder skapa en levande ochfungerande stadsmiljö. Dessa åtgärder bör bl.a. syfta till att åstadkommaregional balans, en trygg och säker social miljö samt en ökad tillgång påbostäder. Som ett led i strävandena i det senare avseendet bör möjligheternaatt frigöra mark lämplig för bostadsbyggande undersökas. 1 detta sammanhang kanstatens markinnehav, som är av en betydande omfattning, utgöra en resurs.Staten bör därför inventera sitt markinnehav i storstäderna i syfte kartläggai vilken omfattning marken kan användas för bostadsbyggande. Vad utskottet nu med anledning av centerpartietspartimotion Bo250 yrkande 2 anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 12. beträffandeen inventering av statens markinnehav attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo250 yrka.nde 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, gotab 96714, 1990 17.Neutraliteten mellan olika upplåtelseformer (mom. 13) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Dagens bostadsfinansieringssystem" och på s. 30 slutarmed "de avstyrks" bort ha följande lydelse: När dagens bostadsfinansieringssystem diskuteras brukardess tillskyn-dare hävda att systemet är avsett att vara neutralt i förhållandetill olika upplåtelseformer m.m. Även om detta kan ha varit fallet närsystemet tillkom har utvecklingen varit sådan att någonneutralitet inte föreligger. Bevisen för och exemplen på de rådandeobalanserna är också många. Ett påtagligt uttryck för de uppkomna obalanserna är attdet byggts cirka tio gånger så många småhus i grupp med hyres-eller bostadsrätt som med äganderätt. lämnades sålundapreliminärt beslut om bostadslån för 400 lägenheter i gruppbyggda småhus ochför 13400hyres-och bostadsrättslägenheter. Skälet härför är att månadskostnadenblir lägre för de förstnämnda upplåtelseformerna. Även andra regleringar ochskattehöjningar medverkar till att det blir allt svårare för människor att ägasitt småhus. För att skapa balans och underlätta för människor attskaffa eget hus måste därför omedelbara åtgärder vidtas. I första hand börsålunda lånereglerna ändras så att de inte missgynnar hus med äganderätt. Ävenskattereglerna bör justeras så att neutraliteten kan återupprättas. Det är dock inte bara i fråga om boende i småhus somobalanserna mellan olika upplåtelseformer är påtagliga. Även när det gällerflerbostadshus särbehandlas olika fastighetsägare på ett sätt som snedvriderhela bostadsmarknaden. För att ge alla bostadsförelag möjlighet alt konkurrerapå lika villkor bör därför ändringar göras i beskattningen och ifinansieringsförutsättningarna. Häri inkluderas även de lokala styrmedel somförekommer bl.a. i form av att allmännyttiga bostadsföretag får förvärva marktill underpriser. Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla denorättvisa som ligger i att de allmännyttiga bostadsföretagen i vissa fall medhjälp av borgen inte behöver dra på sig kostnader för att ta utpantbrev. En ytterligare åtgärd för att stärka neutraliteten är attinföra de regler om uppskov med beskattning av realisationsvinst som gäller vidförsäljning av egnahem också vid försäljning av bostadsrätter.