bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — : Jag har verkligen inte befordratnågon sådan utveckling. Vilket spel som förekommer mellan löntagarorganisationernaoch de politiska partierna och om det har fungerat väl tycker jag att var ochen får bedöma själv. : Det hänger samman med om man tycker detär lämpligt av avtalsverket att ta upp sådana här frågor iavfalsförhand-lingarna. Tycker ni att det var bra att man uppfattade signalernasom man gjorde? : Det är oundvikligt att ta uppförhandlingar, om man skall göra en så stor strukturell förändring. Parternahar skyldighet att aktualisera förhandlingar, om man skall ändra huvudmannaskapeller i övrigt genomföra större förändringar. : Det är en fråga om tidpunkten, om manskall förhandla efter det att man har bestämt sig. Jag beklagar att vi inte hinner fortsätta utfrågningen.Jag vill bara avsluta med att säga att det inte tillkommer oss i att föra en politiskdebatt i sakfrågorna. Jag är därför förhindrad att 1989/90:KU30kommentera det som sade om partiernas agerande i Bilaga B13 och sedermera efterdyningarna. : Vi tackar och för att ni har ställter till vårt förfogande och givit oss kompletterande upplysningar som ärvärdefulla i vårt fortsatta arbete. Offentlig utfrågning av statsrådet ,statssekreterare och expeditionschef angåendeutlänningsärenden 1989/90:KU30Bilaga B 14 : Jag välkomnar invandrarminister , statssekreterare och expeditionschef . Det allmänna skriftliga material vi har känner ledamöternaväl till. Vi har meddelat statsrådet inom vilka områden vi kommer att ställafrågor, och begränsar oss till de områdena. Jag frågar först statsrådet, om du vill begagnamöjligheten att lämna en inledande orientering. : Ja, jag vill göra det. Jag har förstått avde uppgifter jag har fått om vad utskottet önskar förhöra sig om att detframför allt är beslutet som behöver belysas. Låt mig inleda med att konstatera att vi har tillutskottet överlämnat ett ganska omfattande material i de frågor som det harförutskickats att ni vill beröra . Det innehåller också en del som ärsekretessbelagt. Jag hoppas att utskottet därför kan ta del också av sådanafrågor som jag inte kan gå in på här i en öppen utfrågning. Jag börjar med att redogöra för situationen vidflyktingmottagandet och bakgrunden till beslutet att inskränkarätten till asyl, eftersom det ju blev det mest uppmärksammade som hände pådetta område . För att belysa den faktiska bakgrundenskulle jag vilja visa på två bilder som anger dels inströmningen (bild 1), delskommunmottagandet (diagram 1). Jag tycker att det är viktigt att visa den allmännadramatiska utveckling som skedde under det sisfa . Vi kan se attantalet asylsökande låg tämligen under två och ett halvt årmellan 1 000 och 2 000. Det har varit vanligt att det blivit en tillfålligökning och början , men för övrigt har antaletvarit ganska . var tillströmningen avasylsökande ungefår lägre än den varit året innan, men fr.o.m. junijulibörjade det stiga, och som ni ser gick det kraftigt uppåt. komdet 5 116 asylsökande till våra gränser. Det skall jämföras med att det idecember året innan kom I 554. Det har sagts att detta skulle ha varit en tillfålligkraftig ökning och att det inte fanns någon anledning till panik. Utvecklingenunder januarifebruari , som vi har preliminära siffror på, har visserligenvisat en vikande nedgång, men antalet är fortfarande mycket högt: 3 500preliminärt och ännu mer preliminärt 2 800 . Antal asylsökandeper månaH 19R7-198<5 1989/90:KU30 Bilaga B 14 J+'.."jJc,o"d Kommunernas mottanande av asylsökande1985-1990 ' 1 1 1 1985 1986 1987 1988 1989 = Avtalade platser Flyktingmottagandet kopplas i hög grad till kommunernasmöjlighe- 1989/90:KU30 ter att ta emot och integrera flyktingarna. Tanken bakom den reglera- Bilaga B 14 deinvandringen är att vi skall ha en kapacitet att ta emot men också ha en högkvalitet i mottagandet. Kommunerna har också ökat sittflyktingmottagande allteftersom behoven har ökat. På nästa bild (diagram 1) kan vi se hur kommunerna underde har svarat mot önskemålen om ökat flyktingmottagande. Det harökat ganska ordentligt utöver det avtalade antalet platser. Ar 1985 träffadesmed kommunerna ett avtal om 8 700 platser och de facto har det tagjts emotungeSr 20 000 , så det är en mycket kraftig ökning iflyktingmottagandet på fyra . Jag kan senare till utskottet överlämna tabeller medsiffror som motsvarar de här kurvorna (underbilaga 1-2). Innan regeringen beslutade att begagna sig av den paragrafi lagstiftningen som handlar om särskilda skäl för att inskränka rätten tillasyl hade vi självfallet , när vi såg den här utvecklingen, ocksåförsökt vidfa andra åtgärder som skulle göra att vi förhoppningsvis kunde kommatill rätfa med situationen på annat sätt. fattade regeringen ett beslut om ett paket avåtgärder som bl.a. omfattade ett stärkt gränsskydd och åtgärder motdokument-löshet men också ökade insatser på det arbetsmarknadspolitiska områdetför att tillförsäkra kommunerna att vi tänkte öka ansträngningarna att få ut deflyktingar på arbetsmarknaden som placerats i kommunerna. Vi förstärkte ocksåmöjligheterna för kommunerna att ytterligare ordna motfagandet med bl.a.genomgångsbostäder, eftersom vi behövde få ut de 6 0007 000 människor somfanns på flyktingförläggningar med Srdiga uppehållstillstånd, så att vi kundebereda plats för nya asylsökande. Vi talade med arbetsmarknadens parter, medKommunförbundet och med frivilliga organisationer. Vi försökte över huvudtaget mobilisera alfa goda krafter att medverka till att vi i första hand fickkommunplacera de 7 000 som hade fårdiga arbets-ochuppehållstillstånd. Det hade självfallet betytt mycket för möjligheterna attta emot dem som behöver tak över huvudet medan vi prövar deras asylansökningar. Det gjck inte i den takt som vi hoppades, ocksåflyktingmottagandet blev mycket ansträngt. fick då ta tillsådana lösningar som fårjor och kryssningsfartyg och utnyttja alla idéer föratt över huvud taget hysa människorna. , , hade vi eninströmning av 1 300 , och invandrarverket larmade om att situationenbörjade bli ohållbar när det gällde både fysiska möjligheter att hysamänniskorna och de mänskliga resurserna hos invandrarverkets personal, som varmycket trängda. Regeringen fattade då beslut om att tillämpa den bestämmelse iutlänningslagen som handlar om särskilda skäl, där det är klart utsagt att mankan inskränka rätten till asyl om det är fråga om så många människor att detskulle medföra stora påfrestningar på det svenska samhället ochflyktingmottagandet att ta emot dem isamhället. Jag kan inte se vilken annan situation som 1989/90:KU30 skulle bättre svara mot vad som är uttryckt i förarbetena än den BilagaB 14 situation som förelåg . : Jag skall också inleda meddecemberbeslutet. Tycker du, med de erfarenheter vi har , att detfanns något alternativ till beslutet? Borde man ha gjort på något annat sätt? : Vi stod inför att bedöma huruvida vi skullekunna räkna med att kommunerna skulle fördubbla sitt flyktingmottagande en fördubblingär vad det handlade om. Vi räknar med att det under det budgetår som pågårkommer 40 000 asylsökande, mot 20 000 året innan. Om vi hade kunnat säga att enfördubblad inströmning inte hade inneburit något problem med att bibehållakvaliteten och värdigheten i mottagandet därför att kommunerna skulle kunnaställa upp med ytterligare lika många platser, hade vi kanske inte behövt fattadet här beslutet. Men jag bedömer det som utomordentligt osannolikt attkommunerna hade klarat det. Jag tycker det är viktigt att peka på att det inteär så att kommunerna inte har försökt svara mot en ökad inströmning. De harhela tiden svarat upp mot det ökade behovet. Men det hade varit mycket svårtatt klara en fördubbling av mottagandet. beslut och den allmännainriktning av flyktingpolitiken som vi varit överens om innebär en skyldighetatt bibehålla kvaliteten i mottagandet och inte ge efter på ambitionen attdessa människor skall kunna leva i landet på lika villkor som svenskar. : Fick beslutet avsedd effekt? : Inte så att flyktingströmmen stannade av påen dag, och det hade väl ingen heller väntat sig. Den har sjunkit något, mendet har också efter december varit en mycket hög inströmning. Den har legatomkring 700 1 000 , men något har strömmen gått ner. Sedan fårnaturligtvis beslutet effekt i så måtto att det blir fårre som fåruppehållstillstånd. Men det tar tid att pröva och verkställa besluten. : Ett liknande beslut som detta har fattatstidigare, eller , ser du någon skillnad, om du jämförsituationen då och ? Om jag erinrar mig siffran rätt varinströmningen ungeSr 5 000 i stället för 40 000 . : Jag går över till situationen förBulgarienturkarna, som delvis utlöste beslutet. Det sändes i väg en delegationtill . Är det vanligt att man gör på det sättet. : Det ingår som en viktig del i arbetet bådeför invandrarverket och för departementet att ständigt på olika sätt försökahålla sig informerad om utvecklingen i den ena eller andra riktningen i deländer varifrån asylsökande och flyktingar kommer. Det kan man göra på mångasätt. Det gjordes också när det gällde . med den vanliga vägen för kunskapsinsamlande, nämligen via vår 1989/90:KU30 Den följde utvecklingen mycket noga under Bilaga B 14 Det var en speciell händelse som utlöste att vi mycketsnabbt fick i väg delegationen. Det var att vi alldeles kunde i olikamedier och inte minst på TV-rutan se att det förekom mycket högljudda och tillsynes dramatiska demonstrationer mot turkbulgarerna i och mot denutveckling som den nya regimen hade aviserat för att ge turkbulgarerna störrefrihet att utöva sina kulturella, religiösa och etniska rättigheter. Vi tyckteatt det blev alldeles nödvändigt att försöka ta reda på vad som låg bakom dennyhetsförmedlingen. Det bästa sättet att snabbt få reda på det var att skickaen delegation. Jag vet inte om jag skall gå vidare i sakfrågan, men detfavar skälet till att vi skickade en delegation den här gången. Så har vi gjortockså i andra sammanhang. : Det var alltså ingen extraordinär åtgärd. Delegationen var borta i inkl. resdagar. Det varen del strul, och det har förekommit kritik mot att det enligt tidningsuppgifterinnebar fyra dagars effektiv tid. Är det tillräckligt för en bedömning avsituationen? : Det beror på vilket uppdrag delegationenhar. Jag har haft anledning att svara på frågor i om detfa. Det hardelvis förekommit ett missförstånd om vilket uppdrag som delegationenegentligen hade. Delegationen hade inte i uppdrag att på så skaffa sigen totalbild av mänskliga-rättigheter-läget och lagstiftningen och detpolitiska läget i , utan att se vad som låg bakom demonstrationerna.Den hade i uppdrag att se i vad mån demonstrationerna och de etniska motsättningarnahade ett inslag av våld. Den hade i uppdrag att ta reda på i vilkenutsträckning demonstrationerna hade påverkat regimen i att eventuelltompröva den beslutsamhet som den hade visat att komma till rätta med deetniska motsättningarna i den demokratiseringsprocess som hade påbörjats. Det var alltså ett mycket snävt uppdrag i förhållande tillden etniska konflikt som handlade om den turkiska minoriteten i . Jagtyckte att rapporten också innehöll en mycket utförlig beskrivning av detta.Det kunde man göra sig en bild av också genom samtal med utländskarepresentationer som hade följt utvecklingen i lika väl som densvenska. : Det finns en Amnestyrapport från ungefårsamma tid som ger en mer kritisk bild av situationen i . Har du någonkommentar till den rapporten? : Amnestyrapporten pekar på helamänskliga-rättigheter-situationen över huvud taget i . Amnesty harsagt att måste ta hänsyn till den. Det är självklart att vi i enskildaärenden tar hänsyn till hela bilden när det gäller mänskliga rättigheter iBulgarien. Jag tyckeratt bevakningen i svenska massmedia i samband med den /90:KU30 svenskadelegationens resa bekräftar den sammantagna bild av hur Bilaga B 14 diskrimineringenav turkar ser ut i . : Hur följer man upp situationen nu? : fortsätter vi som vi började, nämligen såatt våra beskickningar i första hand har rapporteringsskyldighet. Vi kan ocksåfölja utvecklingen genom vad vi läser i svenska massmedia. Det rapporteradeshäromdagen att man bestämt sig för att ha val i . Allnyhetsrapportering därifrån nu tyder på att den utveckling mot demokratiseringsom startade också fullföljs. : Jag återgår till handläggningstiderna mergenerellt. Vilka är flaskhalsarna i flyktingmottagandet ? Är detpolisen eller invandrarverket eller regeringen eller kommunerna? : Du nämnde själv alla flaskhalsarna. Denstora inströmningen av asylsökande på medför naturligtvis iförsfa hand en flaskhals i det som sker allra först, nämligen polisens utredande.Polisens utredningskapacitet blev mycket belastad, och där uppstod en storbalans. har regeringen förstärkt kapaciteten genom extra resurser. I och med att polisen kommer i gång med sitt utredandeblir också nästa steg en flaskhals, om det inte görs någon förstärkning. Dethandlar om invandrarverkets utredare. Vi vet av erfarenhet att praktiskt tagetalla avslagsbeslut överklagas till regeringen, och vi kan i förlängningen såsmåningom få stora påfrestningar också på beslutandet och beredandet iregeringskansliet. Vi harförstärkt på alla de här tre punkterna. När en flykting val fått sitt uppehållstillstånd och skallut i en kommun har vi nästa steg. Även om kommunerna har gjort ett åtagande påomkring 23 000 platser , betyder det inte att invandrarverket kan placeraut 23 000 med en gång, utan de skall spridas ut över året, och det tar tid. : Innebär det här att polisen,invandrarverket och har de resurser som de bedömerbehövs? : Vi har förstärkt resurserna, och dessutomgår handläggningstiderna nu ner. Vi måste naturligtvis följautvecklingen noggrant för att se om det skulle behövas ytterligare resurser.Men jag vill först se vad den förstärkning som har kommit till kan innebära. : Handläggningstiderna i regeringskansliethar glädjande nog gått ner. Beror det på att den ökade tillströmningen inte harnått ? : Den har till stor del ännu inte nåttregeringskansliet. Mycket ärvunnet om vi med den förkortade handläggningstiden betar av debalanser som finns hos oss och successivt får en ledig kapacitet, 364 så att detinte ligger några gamla ärenden i balans när nya kommer. : Vi kan alltså förvänta oss att handläggningstiderna i 1989/90:KU30 kommer att öka ? : Jag hoppas att det inte skall behöva bli så.Såväl utredarna som jag själv försöker ständigt lägga i en högre växel. : Mot bakgrund av en del individuellaärenden som vi har haft anmälda ställer jag frågan: Ökar inte risken förfelslut när man sätter högre tryck på handläggningstiderna? : Det kan man väl i och för sig säga. Det varen av fankarna bakom en del av de rättssäkerhetsstärkande inslagen i den nyalagstiftningen. När vi redan för ungeSr diskuterade den nyalagstiftningen var ett av syftena att minska väntetiderna och få snabbarebeslut, och som en motvikt fanns det också flera inslag av att stärkarättssäkerheten i den nya lagstiftningen. Det är naturligtvis viktigt att gå ensådan balansgång. Dessutom är inte alla ärenden komplicerade, och man får ägnaextra tid åt de komplicerade ärendena. Den tiden måste man ta sig. : Vad innebär det för uppföljningen, somockså är någonting som vi har diskuterat? Vi vet att invandrarverketinte ägnar sig åt någon uppföljningsverksamhet, och gör detav fall där man får reda på att det förekommit missförhållanden. Är det en praxis som fortfarande gäller? Finns det riskför att den delen blir eftersatt i en sådan här situation? : Jag uppmanar ständigt dem som menar att dehar exempel på utvisningar som har varit olyckliga att påpeka detta. Det är denväg vi kan gå för att få vetskap om sådana fall. Jag vill påstå att det inte ärså många sådana ärenden som vi får till vår kännedom, så det skall vi nog klaraatt följa upp. Där tar vi i första hand våra utlandsbeskickningar till hjälpför en uppföljning. : Det sker fortfarande ingen uppföljningutöver de ärenden där man får signaler? : Jag vet inte hur man skulle kunna göra etturval. Det finns många invändningar mot att regelmässigt göra en uppföljning.Det handlar också om de enskilda människornas integritet. : Jag antar att det är ett fullföljande avde ståndpunkter som vi har hört om. statistik har varit föremål för kritik,och vi hoppas att den har förbättrats. Jag vill veta om du tycker att det är entillförlitlig statistik vi får? : Jag har ingen anledning att ifrågasättainvandrarverkets statistik. : Om man nu försöker bortse från den våldsamma 1989/90:KU30 ökningen kan man ändå säga om det blev som man hade tänkt med Bilaga B 14 den nyaorganisationen i invandrarverket och den nya lagstiftningen?Är du nöjd med omorganisationen? : Den har aldrig fått någon chans att prövasunder normala förhållanden. Redan det faktum att regeringen anförde särskildaskäl för sin åtgärd tyder på att det inte är sådana förhållanden somvi hade räknat med när organisationen och lagstiftningen trädde i kraft den 1juli. var det å andra sidan ingen som trodde att den nyaorganisationen skulle fungera som ett oljat maskineri med detsamma. Jag trorinte att något företag eller statligt verk eller någon institution ellermyndighet skulle fungera direkt med en ny organisation. Det krävsen för att få människor på plats, att få tjänster tillsatta och att fåmaskineriet i gång. Det skulle börja fungera parallellt med att vi utsattesför de stora påfrestningarna av en ökad inströmning. Jag har rest omkring i alla regionerna och sett påmottagandet av asylsökande och vanliga flyktingförläggningar och kan konstateraatt organisationen nu är kompletterad med en flyktingförläggning snart sagt ivarenda buske. Förutom alla extra och tillfålliga flyktingförläggningar finnsdet också annex till dessa. Organisationen är mycket utspridd därför har fått ta till alla de här ställena. Det gör att man måste sköta allt detpraktiska arbetet när både personal och flyktingar och asylsökande är utspridda.Det gör att det inte kan fungera som det skulle göra om man hade att ta emot 20000 . : Jag vill ta upp en annan fråga som vigranskar, nämligen viseringspraxis. Står gällande viseringspraxis helt i överensstämmelse medHelsingforsavtalet? : Ja, det anser jag. : Det planeras ingen ändring och förs ingendiskussion om den praxis som gäller? : Det ligger motioner i om detta.Viseringspraxis har redovisats för i flera omgångar i tre skrivelserefter varandra och prövats, och har ställt sig bakom denviseringspraxis som råder. Jag är också medveten om att det ligger obehandlademotioner, men jag avser inte att ta något initiativ i detta fall, utan invandrarverket,som sköter de här frågorna, får fortsätta. : Kan du säga någonting om hur man bedömer olika länder? Är det såatt man har en gräns för avhoppsfrekvensen där man säger stopp eller serhårdare på viseringsansökningarna? Maj-LisLööw: Det är invandrarverkets styrelse som tar ställning till det, och det görden, enligt vad jag förstår, framför allt mot bakgrund av avhoppsfrekvensen. : Jag frågar om din uppfattning, därför att JO i novem- 1989/90:KU30 ber 1988 har kritiserat ett par viseringsärenden som vihar uppe till Bilaga B 14 granskning.Man har sagt att praxis var förankrad i regeringen. Vilka kommentarer har dutill det? : Efter vad jag förstår byggde han på ettuttalande av min företrädare, som menade att detta var nödvändigt för att klaraden reglerade invandringen. : Och det är en uppfattning du delar? : Jag vet inte om utskottet vill att vi skallvidareutveckla Helsingforsöverenskommelsen från juridiska utgångspunkter. 1 såfall föreslår jag att expeditionschefen får göra det. : Jag skall inte gå in i någon djupdykning omvilka traktatsrättsliga regler som kan gälla med utgångspunkt i Helsingforsöverenskommelseneller ESK-överenskommelsen. Enligt Helsingfors-dokumentets ordalydelse är deten överenskommelse om att ha som målsättning i fråga om människors rörlighetatt uppnå en större rörlighet de 35 länder emellan som dokumentet avser. Sedanfinns det kompletterande uttalanden i ett Wiendokument som fördjupar sig idetta. Sedan finns en internationell rättsligt bindande traktat,som har anslutit sig till, som innehåller element om att man skalltillgodose behov av t.ex. familjeåterförening det finns i dokument somSverige har undertecknat och som gäller mänskliga rättigheter på det europeiskaplanet. Enligt Helsingforsöverenskommelsen skall man se till attens lagstiftning och tillämpning .så småningom anpassas med utgångspunkt i deförhållanden man har, men vi kan inte ha en diskriminerande utlänningspolitiksom innebär att för 35 länder ha det på ett visst sätt och för övriga världenpå ett annat, utan man måste utgå från objektiva förhållanden som man kaniaktta. Vi har ett intresse av människors rörlighet. hari ett mycket hårt prioriterat önskemål framförts i det riksdagstrycksom ligger till grund för den rättsliga tillämpningen att ha en regleradinvandrarpolitik. Skall man flytta till , skall man bete sig på visstsätt, och vill man komma på besök på ett annat sätt. står detta imotsats till vartannat. : Jag återgår med ett par frågor tilldecemberbeslutet. hade enutfrågning om flyktingpolitiken. UNHCRs represenfant har framfört attrestriktioner i ett land leder till att trycket på de nordiska grannländernaökar. Har du någon kommentar till det? I våra nordiska grannländer liggerflyktingmottagandet lägre, i en del väsentligt lägre än här. : Vi hade anledning att konstatera underhösten att vi hade eninströmning av drygt 4 000 , och det var ungefår vad resp. fick ta emot . utomordentligtsvårt att veta vad som leder till att har haft dennamycket stora inströmning av asylsökande. Vi är inte ensamma, 1989/90:KU30 utan också andra länder i har haft en ökad inströmning av BilagaB 14 asylsökande flyktingar, kanske mest utpräglat från . Det är enökning av antalet flyktingar och asylsökande som har märkts också i . Rent allmänt kan man väl säga att om ett land har mycketgenerösa regler för sitt flyktingmottagande och dessutom har en hög kvalitet imottagandet, är det logiskt att detta land också blir känt ute i världen ochattraktivt för många asylsökande. : Det har inte hörts protester utomlandsmot decemberbeslutet? Vad vi har gjort är inte mer dramatisktän att vi i stort sett tillämpat samma regler som omvärlden. Jag vill peka på att Bulgarienturkarna kom nästanuteslufande till . När gränsen mot hade stängts sökte sig dengruppen så gott som uteslutande till . Vi funderade över vad de kunde haför skäl att komma hit. Det antal som kom till övriga nordiska länder varförsumbart. : När skall decemberbeslutet upphävas? : Jag vet inte när decemberbeslutet kan upphävas.Jag vill peka på att det är en mycket hög inströmning. : Men det är ett tillSlligt beslut, ellerhur? : Ja, det är ett tillfålligt beslut. Lagrummetär så utformat. : Du har inte planer på att lägga framförslag i någon annan riktning? Jag anser inte att de särskilda skälenhar fallit undan. Hans Nyhage: Handläggningstiderna berördes , jaguppfattade inte om du lämnade någon tidsangivelse beträffande utredning ochöverklagande. Kan du säga någonting om det? : Handläggningstiderna har kraftigt minskat,men den ambition som vi hade att komma ner till , inkl. ett eventuellt överklagande, vilket betraktas som mycket snabbt i beslutsprocessen, har vi inte förverkligat . Det gick ganska bra i början av tillämp ningen av den nya lagstiftningen för invandrarverket och polisens nya organisation och slussmottagningarna. En mycket stor procent av besluten kunde fattas . Men självfallet har möjligheterna minskat allteftersom antalet asylsökande har ökat. I har vi nu lyckats halvera handläggningstiden, vilket jag tycker är mycket bra. Som jag sade tidigare skall vi försöka fortsätta, även om vi räknar med att det kommer en ökad ström av överkla ganden. HansNyhage: Sätter du in ytterligare resurser för att klara situationen? 1989/90: KU 30 Bilaga B 14 : Ja. Vihar gjort försSrkningar hos polisen, av invandrarverkets utredningskapacitetoch på departementet. Inom departementet har vi dessutom tillsatt en extraexpeditionschefetjänst.