bet · GD01BoU21 · 1989-12-31 00:00:00 — deb att moment 2 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90: BoU21 2.beträffande de bostadssociala målen att med anledning av motion1989/90:Bo63 yrkande 2 och med avslag på motion 1989/90:Bo67 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, De bostadssociala målen (mom. 2) JanStrömdahl (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Vad rör"och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Utskottetställer sig bakom de utgångspunkter för ett socialt rättvistbostadsfinansieringssystem som redovisas i kommunisternaspartimotion Bo67 yrkande 1. Bostaden är en social rättighet jämförbar medutbildning och vård. Den kan därför inte ses som en handelsvara som fritt kanköpas och säljas utan måste till stor del finansieras via den gemensammaekonomin. Det är således angeläget att i största möjliga utsträckning befriabostadsmarknaden från spekulationsinslag. Detta kan bl.a. ske genom att hembudoch priskontroll införs för alla bostadsrätter. Ettnytt bostadsfinansieringssystem bör konstrueras utifrån principen om bostadensom en social rättighet. Bostadssubventionerna bör koncentreras till detspekulationsfria boendet. Alltför stora eller lyxiga bostäder skall intesubventioneras. En socialt acceptabel bostadskostnad bör slås fast och ställasi relation till hushållets inkomst. En lämplig sådan regel är att hyran för ennybyggd tvårumslägenhet inte får överstiga av en normal industriarbetareslöneinkomst. Deprinciper för den fortsatta bostadsfinansieringen som utskottet ovan redovisatinnebär att stora delar av de förslag på skatte- ochbostadsfinansieringsområdet som regeringen lagt fram inte kan ansesvara acceptabla utifrån ett bostadssociatt perspektiv. Som anförs i bådevänsterpartiet kommunisternas partimotion och i motion Bo63 (c) yrkande 2 har idessa förslag boendet fått bära en alltför hög andel av skatteomläggningensfinansiering. För att slå vakt om grundtryggheten inom boendet bör ett nyttbostadsfinansieringssystem utarbetas med den inriktning som utskottet ovanförordat. anfört i denna fråga bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 2. beträffande de bostadssociala målen att medanledning av motionerna 1989/90:Bo63 yrkande 2 och 1989/90:Bo67 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Beskattningav boendet (mom. 3, motiveringen) i989/90:BoU2l KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Vad rör" och slutar med"avstyrks det" bort ha följande lydelse: Vadgäller det som i motion Bo63 (c) yrkande 1 anförs om en återhållsam beskattningav boendet är utskottets principiella inställning att bostadsskatternasuccessivt bör reduceras. Målet bör vara att beskattningen av boendet heltskall avskaffas. Med den behandlingsordning som gäller inom riksdalen är detskatteutskottet som har att bereda dessa frågor inför kammarbehandlingen.Bostadsutskottet har redan i ett yttrande redovisat sin syn påbostadsbeskattningen. Ett tillkännagivande med anledning av det nu aktuellamotionsyrkandet skulle således inte tjäna något reellt syfte. Beskattning av boendet (mom. 3) och ;rsson (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Vad rör"och slutar med "avstyrks det" bort ha följande lydelse: Somanförs i motion Bo63 (c) yrkande 1 är en återhållsam beskattning av boendet enförutsättning för att en skatteomläggning med en fördelningspolitiskt rättvisprcfil skall kunna genomföras. En skatteomläggning är visserligen nödvändig,men den får inte ske till priset av att låginkomsttagarna drablas.Beskattningen av den nödvändiga konsumtionen, som mat och bc>ende, måstedärför vara återhållsam. mening kännetecknas inte de föreliggande propositionerna omskatterna och bostadsfinansieringen av denna nödvändiga återhållsamhet.Bostadssektorn har fått bära en alltför stor del av skattereformensfinansiering. Detta har medfört behov av ökade bostadsbidrag som bl.a. ledertill att marginaleffekteriut inom boendet flyttas över från de rika till defattiga. Utskottetsredovisade uppfattning om inriktningen av beskattningen av boendet börriksdagen som sin mening ge regeringen tiil känna. deb att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 3. beträffande beskattning av boendet att medanledning av motion 1989/90:Bo63 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Investeringsbidrag (mom. 4, motiveringen) KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Förslaget i" och slutarmed "detta sammanhang" bort ha följande lydelse: Bostadsutskottetanser inte att byggmomsen bör höjas som regering en föreslagit i sin skatteproposition. Denna proposition behandlas av skatteutskottet. Vid ett riksdagsbeslut med den inrikt ning som utskottet nu förordar kommer inget behov att föreligga av An investeringsbidrag för att kompensera en höjd mervärdeskatt. därför inte anses varameningsfullt att som föreslås i motion Bo63 (c) 1989/90:BoU21 yrkande 3nu göra ett tillkännagivande till regeringen angående investeringsbidrag. Investeringsbidrag (mom. 4) och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Förslageti" och slutar med "detta sammanhang" bort ha följande lydelse: 1den nu aktuella propositionen aviseras ett förslag om ett investeringsbidragför att kompensera den höjda byggmomsen som föreslås i regeringens propositionom skatterna. Utskottet anser att förslaget att först belägga bostadsbyggandetmed en högre momssats och därefter återbetala hela eller delar av höjningen medett bidrag leder fram till en onödig och orationell process. Momsnivån förbyggandet bör därför behållas. Något behov av ett förslag om investeringsbidragföreligger inte med en sådan lösning. i denna fråga anfört med anledning av motion Bo63 (c) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 4. beträffande investeringsbidrag att med anledningav motion 1989/90:Bo63 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Räntebidrag vid ny- och ombyggnad för (mom. 5) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Utskottetbehandlar" och slutar med "nu anförda" bort ha följande lydelse: Utskottetvill inledningsvis invända mot påståendet i propositionen att boendekostnadernai egnahem ökar som ett resultat av sänkta marginalskatter. Sänktamarginalskatter påverkar det skattemässiga värdet av underskottsavdragen.Låntagarens kapitalkostnader förändras däremot inte och därmed inte heller boendekostnaderna. Utskottethar ovan redogjort för sin mera principiella syn på hur bostadsfinansieringenbör ordnas och därvid anslutit sig till moderata samlingspartiets partimotionBo403. 1 awaktan på att ett finansieringssystem i enlighet med vad där förordatskan börja tillämpas anser utskottet att räntebidragen vid ny- och ombyggnad avbostäder för bör utformas i enlighet med vad i motion Bo68 (m)yrkandena 13 föreslagits. Sålunda bör besluta att fr.o.m. den 1januari 1991 avskaffa räntebidragen för hyres- och bostadsrättshus byggda föreår 1975. Den årliga upptrappningen av den garanterade räntan för hyres- ochbostadsrättshus skall vara fr.o.m. Slutligen bör riksdageni detta sammanhang besluta att småhus 1989/90:BoU21 med hyres- ochbostadsrätt skall ha en ingående garanterad ränta på fr.o.m. den 1januari 1991. Entillstyrkan till motionsförslagen skulle innebära en väsentligt bättre paritetmellan olika årgångar av hus och en bättre neutralitet mellan de olikaupplåtelseformema. För nästa budgetår skulle dessutom en besparing uppnås iförhållande till regeringens förslag. Även om hushållen därmed kommer att fåvidkännas vissa kostnadsökningar kompenseras de mer än väl av moderatasamlingspartiets förslag inom skatteområdet. Utskottettillstyrker med det anförda m-motionen. Propositionen samt c-motionen är därmedtill viss del tillgodosedda. Förslaget i kommunisternaspartimotion Bo67 yrkandena 2 och 4 avstyrks. debatt moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 5.beträffande räntebidrag vid ny- och ombyggnad för att medbifall till motion 1989/90:Bo68 yrkandena 1, 2 och 3 och med anledning avproposition 1989/90:144 yrkande 2 och motion 1989/90:Bo63 yrkande 4 samt medavslag på motion 1989/90:Bo67 yrkandena 2 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Räntebidrag vid ny- och ombyggnad för (mom. 5) och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Utskottetbehandlar" och slutar med "nu anförda" bort ha följande lydelse: Somanförs i motion Bo63 (c) innebär förslaget i propositionen, om det genomförs,mycket kraftiga höjningar av boendekostnaderna i relativt nya hus.Upptrappningen bör därför ändras så att kapitalkostnaderna i dessa hus kanhållas tillbaka. Det finns heller inte tillräcklig anledning att längre ha kvarde äldsta årgångarna bostadshus som får räntebidrag i systemet. Utskottetsi det följande presenterade förslag utgår från att förslag omskattesystemets reformering genomförs. Förslageti c-motionen innebär att räntebidraget avskaffas för hus fårdigställda år 1970och tidigare, att räntan för hus fårdigställda 1971-1972 trappas upp ,för hus fårdigställda 1973-1979 , för hus fårdigställda 1980-1985 med0,, för hus fårdigställda 1986-1987 och för hus fårdigställda19881990 . Dessutom föreslås att nybyggnadslåneräntan fastställs till3,. Inteminst viktigt är att nybyg];nadslåneräntan sänks i förhållande till regeringens förslag. Annars finns stor risk att nyproduktionen av bostäder mer eller mindre avstannar. Vad utskottet nu med anledning .., av c-motionen anfört bÖrriksdagen som sin mening ger regeringen till känna.Regeringsförslaget samt förslaget i kommunister- 1989/90:BoU21nas partimotion Bo67 avstyrks. Vad i m-motionen B068 föreslagits har delvistillgodosetts med vad nu anförts. I övrigt avstyrks den. deb att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffande räntebidrag vid ny- och ombyggnad för år1991 att med bifall till motion 1989/90:Bo63 yrkande 4, med anledningav motion 1989/90:Bo68 yrkande 1 samt med avslag på proposition 1989/90:144yrkande 2, motionerna 1989/90:Bo67 yrkandena 2 och 4 och 1989/90:Bo68 yrkandena2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Räntebidrag vid ny- och ombyggnad för (mom. 5) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Utskottet behandlar" och slutar med "nu anförda" bortha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo67 om att det inte finns motiv för uppfattningenatt "rättvisa" skapas om räntestödet till hyres- och bostadsrättshusförsämras av det skälet att egnahemsägarna ges minskade avdragsmöjligheter. Detfinns heller inga skäl att skärpa räntebidragstrappan. Denna bör tvärtomavskaffas. Den kritiken kan också riktas mot regeringens förslag attdet helt saknas analys av kostnadskonsekvenserna för de boende. Under sinberedning av ärendet har utskottet i skrivelser från , , och erhållit uppgifter somvisar att kostnadsökningarna vid ett genomförande av regeringens förslag för enlägenhet om ca 75 m' för kommer att uppgå till ca . per månad.Därtill skall läggas de boendekostnadsökningar som kan väntas bli följden avde s.k. allmänna kostnadsökningarna. Dessa uppgår till ca . Sammantaget innebär vad nu anförts att det inte finnsmöjligheter att lägga på de boende ytterligare kostnader. De har tidigare fått"betala" en alltför stor del av kostnaderna för den s.k.skattereformen. Med det anförda tillstyrks kommunisternaspartimotion. Regeringsförslaget samt m- och c-motionerna avstyrks. deb att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffande räntebidrag vid ny- och ombyggnad för år1991 att med bifall till motion 1989/90:Bo67 yrkandena 2 och 4 avslårproposition 1989/90:144 yrkande 2 samt motionerna 1989/90:Bo63 yrkande 4 och1989/90:Bo68 yrkandena 1, 2 och 3 och som sin mening ger regeringen till kännaom oförändrade räntebidrag vid ny- och ombyggnad för , Dengaranterade räntan vid ombyggnad (mom. 6) i989/90:BoU2l (), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Utskottetär" och på s. 11 slutar med "nu göras" bort ha följande lydelse: Förslageni de båda c-motionerna Bo249 yrkande 2 och Bo544 yrkande 2 om sänkning av dengaranterade räntan vid ombyggnad tillstyrks. Som i den förstnämnda motionenanförs bör denna ränta sänkas när nybyggandet tenderar att avmattas. Därigenomblir det lättare att växla över från nybyggande till ombyggande. Vadrör förslaget i den sistnämnda motionen bör lån till ombyggnad för att nåeffektivare eneranvändning få samma garanterade ränta som för nybyggnad. I enavvikande mening (c, mp) till yttrandet 1989/90:BoU8y har givits uttryck fördenna uppfattning. Där framhålls bl.a. att det finiis en rad energisparåtgärdersom är samhällsekonomiskt lönsamma men där den privatekonomiska lönsamheten ärliten eller obefintlig. Slopandetav energisparmålen och avskaffandet av allt stöd till energparåtgärder harskapat ett intryck av att staten inte längre ser energihushållningen ibostadsbebyggelsen som viktig. Till detta kommer de negativa effekterna i formav högre taxeringsvärden genom den pågående fastighetstaxeringen för desmåhusägare som genomfört energisparåtgärder. Medhänvisning till det anförda tillstyrks de nu behandlade c-motionerna. deb att moment 6 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 6. beträffande den garanterade räntan vid ombyggnad attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Bo249 yrkande 2 och 1989/90:Bo:544 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Räntebidrag till vissa underhållslån (mom. 7) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Medhänvisning" och på slutar mecl "sin uppfattning" bort haföljande lydelse: Utskottettillstyrker förslagen i motionerna Bo68 (m) och Bo236 (m) yrkande 1 e om atträntebidragen till vissa underhållslån inte skall utgå efter den 30 juni 1990.Dessa räntebidrag kommer enligt propositionen att belasta räntebidragsanslagetmed 10 milj.kr. De kan avskaffas utan att de boende kommer attfå nämnvärt ökade kostnader. deb att moment 7 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoU21 7. beträfEanderäntebidrag till vbsa underhålblån att medanledning av motionerna 1989/90:Bo68 yrkande 6 och 1989/90:Bo236 yrkande 1 esom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Räntestöd vid förbättring av bostadshus (mom. 8) JanStrömdahl (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: Vidbehandlingen av ett motsvarande motionsförslag anfördes i envpk-reservation till betänkandet 1989/90:BoU8 följande: Ävenförslaget om att försämra räntestödet vid underhåll och reparationer av hyres-och bostadsrättshus är baserat på den missriktade rättviseiver som innebär atthyresrättsboende med automatik skall fördyras när värdet av villaägarnasunderskottsavdrag minskar till följd av skattelättnader. 1 likhet medmotionärerna i motion Bo40 (vpii.) motsätter sig utskottet denna mekaniskakoppling mellan sänkta skatter och ökade kostnader för de hyres- ochbostadsrättsboende. Förslaget bör därför avvisas redan av detta skäl. Redanmed dagetis villkor är det klart fördelaktigare för en privat fastighetsägareatt välja att göra skatteavdrag i stället för att utnyttja det s.k. RBF-stödetför underhålls- och reparationsåtgärder. Detta förhållande talar naturligtvismot att, som det uttrycks i regeringsförslaget, av "rättviseskäl",ytterligare försämra räntestödets omfattning. Vad som erfordras är såiunda inteförsämringar utan förbättringar av räntestödet. den nu refererade reservationen anfördes äger fortsatt giltighet. Motiven föratt inte försämra räntestödet till förbättring av bostadshus har snarare fåttökad aktualitet genom de långtgående förslag till förändringar avseendebostadsfinansieringen som regeringen nu förelagt ; förslag som imånga fall kommer att innebära stora ökningar av boendekostnaderna för många,något som bl.a. redogjorts för i skrivelser till utskottet från och . Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet kommunisternaspartimotion Bo67 yrkande 3 och avstyrker proposition 1989/90:144 yrkande 3. debatt moment 8 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffanderäntestöd vid förbättring av bostadshus att medanledning av motion 1989/90:Bo67 yrkande 3 avslår proposition 1989/90:144yrkande 3 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Reformerinom familjebeskattningen som l989/90:BoU2l alternativ till bostadsbidragen (mom. 9) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Fråganom" och slutar med "till bostadsbidragen" bort ha följandelydelse: Deinkomst prövade bostadsbidragen har en viss betydelse för i ekonomiskthänseende hårt drabbade familjer. Emellertid innebär höjningarna av dessabidrag att det blir svårare för de flesta barnfamiljer att själva kunnaförbättra sin ekonomi. Detta beror på de marginaleffekter som finns inbyggda isystemet. Denna effekt drabbar också familjeekonomin när en hemiarbetande maketar förvärvsarbete. Ju flera barn det finns i familjen, desto mindre blir iallmänhet behållningen av detta förvärvsarbete sedan skatt och värdet avminskade bostadsbidrag räknats bort. Enplan bör utarbetas för hur bostadsbidragen för merparten av bidragstagarnasuccessivt skall ersättas med andra åtgärder så att barnfamiljer som betalarskatt normalt inte skall behöva uppbära in-komstprövade bostadsbidrag. i\vstörst betydelse är en skattereform som radikalt sänker inkomstskatterna ochdärmed undanröjer de stora marginaleffekter som bl.a. bostadsbidragssystemetger upphov till. Vadovan anförts bör med anledning av motionerna Bo62 (m) yrkande 3såvitt nu är i ftåga och Bo233 (m) som sin mening ge regeringen till känna. Enplan bör alltså utarbetas i vilken bostadsbidragen stegvis ersätts medgrundavdrag för barn, lägre skattetryck i övrigt samt flerbarnstillägg. debatt moment 9 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 9.beträffande reformer inom familjebeskattningen som alternativ tillbostadsbidragen att medanledning av motionerna 1989/90:Bo62 yrkande 3 såvitt nu är i fråga och1989/90:Bo233 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bostadsbidragen och de sociala målen (mom. 10, motiveringen) KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande :5om på s. 13 börjar med "Med hänvisning" ochslutar med "tillstyrka motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Detfinns inte anledning för utskottet att göra det i motion Bo249 (c) yrkande 13förordade tillkännagivandet om bostadsbidragen och de sociala målen. Utskottethar ovan givit uttryck för sin syn på att bostadsfinansieringen bör utformasutifrån ett mera marknadsanpassat perspektiv. De bostadsbidrag som kan behövasi sammanhanget bör, som också framgått ovan, utformas utifrån detta synsätt.Motionen avstyrks. Bostadsbidragenoch de sociala målen (mom. 10) l989/90:BoU2i och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "tillstyrkamotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion Bo249 (c) yrkande13 att man när ett nytt bostadsfinansieringssystem och bostadsbidragssystemtillskapas bör utforma systemen så att de bostadssociala målen ävenfortsättningvis kommer att vägleda reformverksamheten. Bakom dessa mål står enövervägande del av ledamöter. Bostadssektorn bör, som anförs imotionen, finansiellt inte svara för så stor andel av skattereformen somregeringen anser. föreliggande förslag kommer, om det genomförs, attallvarligt rubba de sociala målen. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 10 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 10. beträffandebostadsbidragen och de sociala målen attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo249 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Bastillägg (mom. 11) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Förslaget i" och slutar med "att vinna" bort ha följandelydelse: Som anförs i motion Bo65 (mp) innebär bostadsbidragenskonstruktion inte sällan en viss inlåsningseffekt, något som i sin tur innebäratt hushållen kan välja att bo i en större lägenhet även om deras utrymmesbehovi och för sig skulle kunna sänkas. En bättre ordning vore ett mera allmäntutformat bastillägg. Ett sådant tillägg skulle ge de boende en reell valfrihetatt välja ett billigare boendealternativ. Förslaget i motionen innebär att ettfast belopp utgår per hushåll oberoende av bostadskostnaden. Detta beloppvarierar däremot med hänsyn till antalet barn i familjen. ökar tillägget av bostadskostnaden upp tillsamma övre hyresgränser som föreslås i propositionen. Regeringen bör återkomma till med ett förslagtill bastillägg som alternativ till bostadsbidragen. I awaktan på att så skerkan utskottet godta propositionen i denna del avseende utformningen avbostadsbidragen till barnfamiljerna för . Vad nu anförts bör med anledning av motion Bo65(mp) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 11 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo65 yrkande 1 47 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 20.Bostadsbidrag till barnfamiljer (mom. 12) i989/90:BoU2i KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets ;trande som på s. 14 börjar med "Utskottethar" och slutar mecl "fråga avstyrks" bort ha följande lydelse: Regeringensförslag till förändring av bostadsbidragen för barnfamiljer innebär attytterligare bortåt 50 000 barnfamiljer skulle bli beroende av bostadsbidrag.Det medfcir att ytterligare bortemot 100 000 småbarnsföräldrar utövermarginalskatt skulle åsamkas avtrappade bostadsbidrag vid eninkomstökning. Detta skulle inte minst drabba kvinnorna. 1 månf;a fall skullede inte bara få behålla mindre av en inkomstökning än utan t.o.m. kunnafå mindre behållning totalt av sitt förvärvsarbete än . Tvåbarnsfamiljerskall enligt förslaget kunna lyfta bostadsbidrag ända upp tillhushållsinkomster på . (mot nu ca . ), trebarnsfamiljer upptill . (mot nu ca .) och fyra- och fembarnsfamiljer uppi:ill . (mot nu ca . Allade nuvarande och föreslagna olika reglerna för underlag, inkomstprövning ochavtrappning som gäller för bostadsbidragen innebär ett alltmersvåröverskådligt och svårgenomträngligt system där kravet påenkelhet och begriplighet växer sig allt starkare. Det medför också växanderisker för rättsförluster hos just de hushåll som har det största behovet avsärskilt stöd. Utskottetmotsätter sig förslagen i propositionen. En skatteomläggning till lägre ocharbetsvänligare skatter bör i stället utformas så att beroendet av bidragminskar och fler kan leva på sin lön. Anledningentill regeringens förslag är bl.a. de betydande höjningar av fastighetsskatternaoch mervärdebeskattningen som särskilt hårt drabbar boendet. Ipartimotioner från moderata samlingspartiet med anledning av regeringenspropositioner om inkomst- och företagsbeskattningen resp. mervärdebeskattningenyrkas avslag på förslagen om införande av moms på fastighetsförvaltning m.m.samt den i stort sett fördubblade momsen på byggande och reparationer. Istället för att dramatiskt höja fastighetsskatterna bör dessa frysas pånuvarande nivå i kronor räknat. bör dessa skatter slopas. Dei förhållande till regeringens förslag försumbara höjningar avboendekostnaderna som blir resultatet vid genomförandet av de moderataförslagen kompenseras mer än väl med skattesänkningar. Även barnfamiljer ochlåginkomsttagaie får i stället bättre möjligheter än att klara sig på sininkomst efter skatt.