bet · GD01UbU14 · 1989-12-31 00:00:00 — Anslag till utlandsskolor m.m. Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1989/90:100 bilaga 10 () under avsnitt B.Skolväsendet punkterna B 12. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.,B 13. Sameskolor, B 14. Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader, B 15.Specialskolan m.m.: Utrustning m.m., B 16. Bidrag till driften av särskolorm.m. och B 17. Kostnader för viss personal vid statliga realskolor jämtemotioner. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. Regeringenhar under punkt B 12 (s. 137140) föreslagit 20. att godkännerregeringens förslag om ändrade grunder för statsbidrag till kompletterandesvensk undervisning på ort med utlandsskola, 21. alt till Bidrag tillsvensk undervisning i utlandet m.m. för /91 anvisar ettförslagsanslag på . Regeringenhar under punkt B 13 (s. 140142) föreslagit 22. allriksdagen till Sameskolor för /91 anvisar ett förslagsanslag på . Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader Regeringenhar under punkt B 14 (s. 142144) föreslagit 23. attriksdagen till Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader för /91 anvisar ett förslagsanslag på . 1 1989/90. 1989/90 UbU14 Regeringen har under punkt B 15 (s. 144145) föreslagit 24. att till Specialskolan m.m.: Utrustningm.m. för bud /91 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till driften av särskolor m.m. Regeringen har under punkt B 16 (s. 145148) föreslagit 25. att till Bidrag till driften av särskolor m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslag på . Kostnader för viss personal vid statliga realskolor Regeringen har under punkt B 17 (s. 148149) föreslagit 26. att till Kostnader för viss personal vidstatliga realsko lor för /91 anvisar ett förslagsanslag av . 1989/90:Ub250 av och () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kravet påatt lärare som undervisar döva och hörselskadade skall hakompetens att undervisa med stöd av teckenspråk, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgrundskollärarnas ökade möjligheter att lära sig teckenspråk, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om minimikravför en lärare med hörselskadad elev. l989/90:Ub277 av och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligaanslag för att garantera en kontinuerlig grundorganisation för kunskapscentraför rörelsehindrade barn och ungdomar, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flera centraför rörelsehindrade barn och ungdomar. 1989/90:Ub296 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att ställa medel till förfogande för ett högstadium vidsvenska skolan i i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:Ub301 av m.fl. (mp) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaalt en ingående analys över utbildningen av lärare i de dövas teckenspråk på aktuella skolorter utförs enligt vad som anförts i motionen. 1989/90:Ub309av m.fl. (c) vari yrkas 1989/90:UbU 14 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på resurscentra med utåtriktad verksamhet. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So296. 1989/90:Ub310 av m.fl. (c) vari yrkas 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhögstadieundervisning vid svenska skolan på (Fuengirola), 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgymnasieundervisning vid svenska skolan i (), 7. att till svensk undervisning i utlandetanvisar . utöver vad regeringen föreslagit eller således . l989/90:Ub315 av m.fl. (vpk) vari yrkasall . utöver regeringens förslag, eller således ,tillförs B 13. anslaget för sameskolor för planering, integrering och samordningav samisk undervisning vid kommunala skolor. 1989/90:Ub807 av m.fl. (fp) vari yrkas 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om högstadiet vid den svenskaskolan på , 16. att för budgetåret1990/91 under anslaget B 12. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.anslår ett belopp som är . högre än det regeringen föreslagit. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. Statsbidrag till svensk undervisning i utlandet utgårenligt förordningen (1978:591) om statsbidrag till svensk undervisning iutlandet. Statsbidrag till utlandsskola utgår i form av bidrag till kostnaderför lärarlöner med belopp som i princip motsvarar lönen för motsvarandelärartjänst vid svensk grundskola (grundresurs) samt för kompletterandeundervisningstimmar (kompletteringsresurs). Bidrag till skolans lokalkostnaderutgår av årskostnaden för nödvändiga undervisningslokaler.Statsbidrag i form av särskilt driftbidrag utgår av lönekostnader ochvissa pensionskostnader. Vidare utgår statsbidrag tillkorrespondensundervisning, kompletterande svensk undervisning och svenskundervisning vid internationell skola. Överenskommelse har den 15 september1982 träffats mellan , och om samarbete påutlandsundervisningens område. 1motionerna 1989/90:Ub296 (fp), 1989/90:Ub310 (c) yrkande 5 och l989/90:UbU14 l989/90:Ub807(fp) yrkande 15 föreslås alt högstadieundervbning skall få anordnas vid svenskaskolan i i . Samtliga motionärer anser att elevunderlaget ärav sådan omfattning att det motiverar även undervisning på grundskolanshögstadium vid den svenska skolan i . Enligt motionärerna börstatligt stöd från och , för dessa länders elever som undervisasvid skolan, kunna påräknas. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Av budgetpropositionen (s. 139) framgår allskolöverstyrelsen (SÖ) på regeringens uppdrag gjort en översyn avundervisningen på högstadienivå vid de svenska utlandsskolorna. Vidare har SÖden redovisat dels en analys av orsakerna tillkostnadsutvecklingen för korrespondensundervisningen vid de svenskautlandsskolorna, dels de åtgärder som SÖ avser all vidta beträffandekostnadsutvecklingen för LiberHermods korrespondensmaterial. Enligtföredragande statsrådet avser regeringen återkomma med förslag till riksdagennär ärendet slutbehandlats inom . Utskottet anser attriksdagen bör avvakta regeringens förslag i denna fråga och avstyrker därmedmotionerna 1989/90:Ub296, 1989/90:Ub310 yrkande 5 och l989/90:Ub807 yrkande 15. 1 motion1989/90:Ub310 (c) yrkande 6 konstateras alt det inte finns svenskautlandsskolor på gymnasial nivå trots att antalet äldre elever ökar vid desvenska utlandsskolorna till följd av att allt flera svenska medborgare harutlandstjänstgöring. Enligt motionärerna är den korrespondensundervisning somnu erbjuds dessa elever inte till fyllest. Mot denna bakgrund föreslås att densvenska skolan i i , som har statsbidrag till undervisning påsamtliga stadier i , i försöks- och utvecklingssyfte även tilldelasstatsbidrag för lärarledd gymnasieundervbning. Kostnaden för denna undervisningberäknas till Utskottet hänvisar till förordningen (1978:591, 1989:260)om statsbidrag till svensk undervisning i utlandet. Denna gäller undervisningsom anordnas som svensk grundskola (utlandsskola), korrespondensundervisning,kompletterande svensk undervisning samt undervisning vid internationell skola.Utskottet finner inte tillräckliga skäl föreligga för anordnandeav gymnasieundervisning vid svenska skolan i i annan form änkorrespondensundervisning. Med det anförda avstyrker utskottet motionl989/90:Ub310 yrkande 6. Utskottet erinrar för övrigt om den försöksverksamhetmed korrespondensundervisning samt visst inslag av internationalisering avundervisningen på gymnasienivå som pågår vid svenska ullandsskolan i (IB-utbildning). För att förstärka handledningen vid korrespondensstudierna pågymnasienivå vid svenska skolan i föreslår regeringen i propositionenatt ett utökat statsbidrag får utgå /91 med . Enligt 37 § förordningen om statsbidrag till svensk undervisning i 4 utlandet får statsbidrag till kompletterande svenskundervbning på en ort medutlandsskola lämnas endast om särskilda skäl föreligger. Bestäm- 1989/90:UbU14melserna har tillämpats på så sätt att särskilda skäl ansetts föreligga om denkompletterande svenska undervisningen gällt elever i en lokal ellerinternationell skola på skolstadier, som utlandsskolan inte omfattar eller omelever bott så långt från utlandsskolan att de rimligtvis inte kunnat varaelever vid skolan. I budgetpropositionen föreslår regeringen att reglerna förstatsbidrag till kompletterande svensk undervisning ändras så att huvudmannenför svensk utlandsskola på en ort får bedöma om kompletterande svenskundervisning skall finnas vid sidan om utlandsskolan. Utskottet föreslår att godkänner vad som iproposition 1989/90:100 föreslås om ändrade grunder för statsbidrag tillkompletterande svensk undervisning på ort med utlandsskola. Enligt propositionen beräknas det samlade medelsbehovetunder detta anslag till . Beträffande anslagsbeloppet föreslås i motion1989/90:Ub807 (fp) yrkande 16 att anslår ett belopp som är 5 milj.kr.högre än regeringens förslag, dvs. Medelsökningen avser finansieringav bl.a. högstadieundervisning vid svenska skolan i i Spanien.Enligt motion 1989/90:Ub3lO (c) yrkande 7 bör till svenskundervisning i utlandet anvisa 2 milj.kr. utöver regeringens förslag, dvs. Medelsökningen avser att finansiera kostnader för statsbidrag tillundervisning på gymnasial nivå vid svenska skolan i i . I konsekvens med utskottets ställningstagande när detgäller dels frågan om högstadieundervisning vid svenska skolan i ,dels gymnasieundervisning vid svenska skolan i och då utskottet intehar något all erinra mot medelsberäkningen föreslår utskottet att medbifall till proposition 1989/90:100 och med avslag på motionerna l989/90:Ub310yrkande 7 och 1989/90:Ub807 yrkande 16 till Bidrag till svensk undervisning iutlandet m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslag på 43 979 000kr. Verksamheten vid sameskolorna regleras isameskolförordningen (1967:216), i förordningen (SÖ-FS 1985:64) omförsöksverksamhet med sameskola i samt i förordningen (SÖ-FS 1988:78) omintegrerad samisk undervisning i . Bestämmelser om tilldelning avlärarresurser finns i förordningen (1989:640) om lärarresurser i sameskolan. Det samlade medelsbehovet under anslaget för budgetåret1990/91 är beräknat till . Beträffande anslagsbeloppet föreslås i motiori1989/90:Ub315 (vpk) att till förevarande anslag anvisar , dvs. utöver regeringens förslag. Medelsökningen avser finansie ring av en heltidstjänst som konsulent inom del sydsamiska området. Frågan omall inrätta en tjänst som sydsamisk språklig-pedagogisk l989/90:UbU14 konsultbehandlas i budgetpropositionen (s. 141). Föredragande statsrådet är inteberedd att nu förorda inrättandet av en sådan tjänst. Föredragande statsrådetavser emellertid senare alt föreslå regeringen att sameskolslyrelsen fårdisponera högst . av de medel som frigjorls vid nedläggningen avsameskolan i under vart och ett av budgetåren 1990/91, 1991/92 och 1992/93för experlismedverkan vid planering och samordning av integrerad samiskundervisning vid kommunala grundskolor. Mot denna bakgrund föreslår utskottetatt med bifall till proposition 1989/90:100 och med avslag på motion1989/90:Ub315 till Sameskolor för /91 anvisar ett förslagsanslagpå . Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader Verksamheten regleras i specialskoleförordningen(1965:478) samt i förordningen (1988:1384) med instruktion för Tomtebodaskolansresurscenter. Bestämmelser om tilldelning av lärarresurser finns i förordningen(1987:721) om lärarresurser i specialskolan m.m. I förordningen (SÖ-FS1984:66) meddelas bestämmelser om utveckling av verksamheten vidspecialskolan. Synskadade elever med ytterligare handikapp undervisas viden skolenhet i (). Vid mottas som elever ävensynskadade barn utan ytterligare handikapp. Döva och hörselskadade eleverundervisas vid dels fem regionala skolenheter, belägna i (Manillaskolan), (Östervångsskolan), (Vänerskolan), (Birgitlaskolan) och (Krislinaskolan), dels i särskilda klasserförlagda till (s.k. externa klasser). Döva och hörselskadade elevermed ytterligare handikapp undervisas vid en skolenhet i (Asbackaskolan).Vid skolenheten i () undervisas normalbegåvade barn medgrava språkstörningar samt hörselskadade barn med beteendestörningar och vissaandra komplikationer. Vid , , Asbackaskolan ochHällsboskolan finns specialpedagogiska resurscenter. Enligt motion 1989/90:Ub309 (c) yrkande 3 börgrundprincipen vara att handikappade elever får gå i skolan på hemorten. Motdenna bakgrund bör specialskolorna utvecklas till resurscentra med utåtriktadverksamhet till kommunernas skolor. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Som redovisats finns inom specialskolans verksamhetfyra spe cialpedagogiska resurscentra med olika inriktningar. Enligt förordning en (1984:75) om regional samverkan i fråga om undervisning för elever med handikapp är landet indelat i fem planeringsregioner. I varje region finns det en planeringsberedning som skall ansvara för samordningen av pedagogiskt stöd åt alla handikappade elever. När det gäller att utnyttja specialskolornas kunskaper inom resp. region har utskottet i betänkande 1989/90:UbU12 inte haft något att erinra mot regeringens förslag i budgetpropositionen om all planeringsberedning- 6 arna börkunna köpa tjänster från de regionala specialskolorna och att medlen förregionala åtgärder i mindre omfattning även får användas 1989/90:UbU 14 för attköpa tjänster från specialskolan för de insatser som planeringsberedningenbedömer att regionens handikappade elever behöver. Mot denna bakgrund finner utskottet att motionärernasyrkande i stort är tillgodosett, varför motion 1989/90:Ub309 yrkande 3avstyrks. I motion 1989/90:Ub277 (fj)) erinras omintegrationsutredningens förslag till förbättringar för bl.a. rörelsehindradebarn och ungdomar. Motionärerna föreslår att regioninstitutionerna i egenskapav kunskapscentra för rörebehindrade barn och ungdomar garanteras en kontinuerliggrundorganisation av staten (yrkande 1). Vidare anser motionärerna alt det börfinnas fler än ett centrum för barn och ungdomar med rörelsehinder i landet(yrkande 2). Utskottet vill erinra om att tidigare underdetta behandlat likalydande yrkanden (bet. 1989/90:UbU3, rskr. 52).Utskottet avstyrkte dessa yrkanden med hänvisning till bl.a. länsskolnämndernasoch planeringsberedningarnas ansvar när del gäller att fördela tillgängligamedel till bl.a. regioninstitutionerna. Utskottet anser att det inte finnsanledning för att nu ändra uppfattning i frågan, varför utskottetavstyrker motion 1989/90:Ub277. Till detta vill utskottet lägga följande.Under innevarande kommer att behandla proposition 1989/90:92om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar. att speciellt anpassad gymnasieutbildning, kombinerad med särskildaomvårdnadsinsalser i form av boende i elevhem, omvårdnad i boendet ochhabilitering, skall kunna anordnas i gymnasieskolan på tre orter i landet. 1 motion 1989/90:Ub250 (fj)) behandlas frågan omutbildning i teckenspråk för lärare. Motionärerna anser att alla lärare somundervisar döva och hörselskadade elever bör ha kompetens att undervisa medstöd av teckenspråk . SÖ bör få i uppdrag att snarastplanera fortbildning i teckenspråk (yrkande 1). Även övrigalärare behöver specialutbildning för att kunna undervisa hörselskadade elever.Därför föreslår motionärerna att det skall ges ökade möjligheter tillutbildning i teckenspråk i såväl den grundläggande lärarutbildningen somfortbildningen av lärare i (yrkande 2). Slutligen ansermotionärerna att det bör vara ett minimikrav att en lärare som får enhörselskadad elev i sin klass får genomgå en informationskurs som hörselvårdenanordnar (yrkande 3). behandlade under föregående frågor omutbild ning och fortbildning av lärare i teckenspråk (bet. 1988/89:UbU14, rskr. 1988/89:205). På förslag av utskottet avslog två yrkan den om utbildning och fortbildning av lärare i teckenspråk, med hänvisning till bl.a. dels regeringens förslag till fortbildning i tecken språk för specialskolans lärare (jfr prop. 1988/89:100 s. 38 f.), dels beslut (prop. 1988/89:4, bet. 1988/89:UbU7, rskr. 1988/89:95) om specialpedagogik i skolan och specialpedagogisk påbyggnadsutbildning. Utskottet anser att det inte finns anledning för att nu ändra uppfattning i dessa frågor. Utskottetförutsätter att lärare som undervisar en elev med hörselskada fårinformation om skadans art och omfattning genom skolhälsovården /90:UbU14 (11 kap.skollagen). Utskottet utgår vidare från att undervisningssituationen förhörselskadade elever i behandlas inom ramen för skolans elewårdandeverksamhet (3 kap. 31 36 §§ grundskoleförordningen). Med hänvisning till delanförda avstyrker utskottet motion 1989/90:Ub250 yrkandena 1, 2 och 3. I motion 1989/90:Ub301 (mp) yrkande 3 föreslås attutbildningen av lärare i de dövas teckenspråk utökas. Enligt moiionärernabehärskar inte lärarna de dövas teckenspråk. Mot denna bakgrund begärs eningående analys av lärarnas utbildning i de dövas teckenspråk på aktuellaskolorter. Utskottet vill erinra om den fortbildning förspecialskolans lärare som har påbörjats under /90 och som kommeratt fortgå . Denna fortbildning tar sin utgångspunkt imålet om tvåspråkighet (teckenspråk och svenska) för specialskolan, vilketfastlades i de kompletterande föreskrifter till läroplan för (Lgr80) som utfårdades . Då antalet specialskolor för döva och hörselskadadeelever är begränsat till fem skolenheter är det utskottets uppfattning attlärarnas utbildningsbakgrund bör vara känd. Med hänvisning till del anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion l989/90:Ub301 yrkande 3. Det samlade medelsbehovet under anslaget är beräknat till259 . Då utskottet inte har något alt erinra mot medelsberäkningenföreslår utskottet beträffande anslagsbeloppet att med bifall tillproposition 1989/90:100 till Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader /91 anvisar ett förslagsanslag på . Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. Från anslaget betalas utgifter för läromedel,undervisnings- och arbetsmaterial, inventarier m.m., bibliotek samt hörsel-och talteknisk utrustning. Det samlade medelsbehovet under anslaget beräknas till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag att tillSpecialskolan m.m.: Utrustning m.m. för /91 anvisar ettreservationsanslag på . Bidrag till driften av särskolor m.m. Landstingskommunerna och de kommuner som inte ingår ilandstingskommun samt kommuner som anordnar särskola i fall som avses i 6 kap.2 § skollagen (1985:1100) får statsbidrag av lönekostnaderna förrektorer, studierektorer, tillsynslärare och lärare vid särskolan. Även tillsärskoleverksamhet som anordnas med enskild huvudman utgår statsbidrag i vissafall. Bidragsbestämmelserna finns i förord- ningen(1986:188) om statsbidrag till driftkostnader för särskolan m.m. 1989/90:UbU14 saml iförordningen (1988:740) om statsbidrag till fristående särskolor. Verksamhetenregleras i särskoleförordningen (1986:573). Särskolekommitlén (U 1989:08, dir. 1989:20) har tilluppgift all utreda frågan om ett generellt överförande av ansvaret försärskolan från landstingskommunerna till primärkommunerna. Enligt direktivenskall kommittén inledningsvis bedöma behovet av underlag inför regeringensställningstagande till vissa ansökningar från landstingskommuner om att fåöverlåta huvudmannaskapet för särskolan till kommuner enligt 6 kap. 2 §skollagen. Det samlade medelsbehovet under anslaget beräknas till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffandeanslagsbeloppet att till Bidrag till driften av särskolor m.m. /91 anvisar ett förslagsanslag på . Kostnader för viss personal vid statliga realskolor Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffandeanslagsbeloppet alt till Kostnader för viss personal vid statliga realskolorför /91 anvisar ett förslagsanslag på . Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. 1. beträffande högstadieundervbning vid svenskaskolan i girola attriksdagen avsfår motionerna 1989/90:Ub296, 1989/90:Ub310 yrkande 5 och1989/90:Ub807 yrkande 15, 1(m, fp, c, mp) 2. beträffande gymnasieundervbning vid svenskaskolan i bi attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub310 yrkande 6, 2(c) 3. beträffande förslag om ändrade grunder förstatsbidrag till kompletterande svenskundervbning på ort med utlandsskola attriksdagen godkänner vad som förordals i proposition 1989/90:100, 4. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag tillsvensk undervb ning i utlandet m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 och med avslag på motionerna1989/90:Ub310 yrkande 7 och 1989/90:Ub807 yrkande 16 till Bidrag till svenskundervisning i utlandet m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslagpå , 3(fp) 4(c) Sameskolor 1989/90:UbU14 5. beträffandeans lags be loppet under Sameskolor attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 och med avslag på motion1989/90:Ub315 till Sameskolor för /91 anvisar ett förslagsanslagpå , 5(vpk, mp) Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader 6. beträffande resurscentra med utåtriktadverksamhet att avslår motion 1989/90:Ub309 yrkande 3, 6(fp) I. beträffande kunskapscentra för rörebehindradebarn och ung domar attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub277, 7(mp) 8. beträflandeutbildning i teckenspråk för lärare att avslår motion 1989/90:Ub250, 9. beträffandeanalys av lärares utbildning i teckenspråk alt avslår motion1989/90:Ub301 yrkande 3, 8(mp) 10. beträffande anslagsbeloppet under Speciabkolanm.m. attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 till Specialskolan m.m.:Utbildningskostnader för /91 anvisar ett förslagsanslag på . Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. beträffande anslagsbeloppet under Speciabkolan m.m.: Utrustning m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 till Specialskolan m.m.:Utrustning m.m. för /91 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till driften av särskolor m,m. 12. beträffande anslagsbeloppet under Bidragtill driften av särskolor m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 till Bidrag till driften avsärskolor m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslag på 918 700 000kr.. Kostnader för viss personal vid statliga realskolor 13. beträffande anslagsbeloppet under Kostnaderför vbs perso nal vid statliga reabkolor attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 till Kostnader för visspersonal vid statliga realskolor för /91 anvisar ettförslagsanslag på . Stockholmden 1989/90:UbU14 Närvarande: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (m), (),i (c), (), IngegerdWärnersson (s), (), (), (), YlvaJohansson (vpk) och (). Högstadieundervisning vid svenska skolan i (mom. 1) (), (), (m),(), i (c), (),() och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 15" bort haföljande lydelse: Enligt vad utskottet erfarit är svenska skolan iFuengirola en av de största svenska utlandsskolorna. Skolan har för närvarandelåg- och mellanstadier men saknar undervisning på högstadiet. Elevunderlaget äri jämförelse med del vid de fem svenska utlandsskolor som för närvarandeanordnar undervisning på högstadiet tillfredsställande. Mot denna bakgrundanser utskottet i likhet med motionärerna all det är befogat att svenska skolani Fuengirola kan erbjuda en fullständig grundskoleundervisning för eleverna vidskolan. Detta bör med bifall till motionerna 1989/90:Ub296,l989/90:Ub310 yrkande 5 och 1989/90:Ub807 yrkande 15 som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffande högstadieundervbning vid svenska skolan iFuengirola attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ub296, 1989/90:Ub310 yrkande 5 och1989/90:Ub807 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 2, Gymnasieundervisningvid svenska skolan i l989/90:UbUl4 (mom. 2) och i (båda c)anser deb att den del av utskottels yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet hänvisar" och slutar med "med . "bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att behovet avundervisning på gymnasial nivå är stort för elever vid svenska utlandsskolor.Den korrespondensundervisning som eleverna erbjuds är inte tillfyllest.