bet · GD01KrU17 · 1989-12-31 00:00:00 — Som framhålls av utbildningsministern är det väsentligtatt ett aktivt publikarbete bedrivs i syfte att rekrytera nya grupper tillteatrarna. 1 detta arbete bör alla krafter, teaterinstitutioner, fria grupper,regionala skådebanor och teaterföreningar samverka (budgetpropositionen bil. Att motsvarande bör gälla inom andra kulturella sektorer framstårenligt utskottets mening som självklart. Med hänsyn till det anförda anserutskottet att det inte är påkallat med någon åtgärd med anledning avmotion Kr256 (m) yrkande 9, i vilket yrkande ansvaret för marknadsföringenunderstryks. En särskild utredningsman som bedriver sitt arbete underbenämningen teaterkostnadsutredningen (U 1989:07) har tillkallats för attgöra en översyn av kostnaderna för att driva teaterverksamhet. 1 översynenskall bl.a. behandlas frågan om den nuvarande verksamhetsformen för Operan ochDramaten är den mest ändamålsenliga med hänsyn till verksamhetens karaktäreller av ekonomiska skäl. Den lämnade redovisningen leder bl.a. till slutsatsen attett motionsyrkande yrkande 12 i motion Kr255 om användning av nyemb-sionav aktier riktad till allmänheten för att förstärka ekonomin förkulturinstitutioner som bedrivs i bolagsform, inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Genom två motioner Kr255 yrkande 13 och Kr256 yrkande 12 har hos utskottet aktualiserats de problem som uppstått eller kan komma attuppstå genom att antalet lönebidragsanställda minskar inom kultursektorn tillföljd av det goda sysselsättningsläget samt framför allt genom att enförändring av lönebidragssystemet planeras komma till stånd. Även iarbetsmarknadsutskottet behandlas motioner som rör kultursektorn. behandlar lönebidragsfrågor i betan kandet 1989/90; AU 12. ser med stor oro på problemen. Ibudgetpropositionen (bil. 12 s. 104105) framhålls bl.a. att man överväger attinföra ett system med flexibla lönebidrag fr.o.m. /92 samt attdet finns skäl att anta att antalet platser med kontinuerligt högt bidrag hosvissa arbetsgivare kulturinstitutionerna hör till dessa i många fall kommeratt minska i ett längre tidsperspektiv. Utskottet anser att det inte ärtillräckligt att som anges i budgetpropositionen arbetsgivarna ges rådrumoch möjlighet att anpassa sin planering till ändrade förutsättningar. Mångakulturinstitutioner är för sin verksamhet starkt beroende av den arbetskraftden tillförs genom lönebidragsanställda. Om denna arbetskraft bortfaller ellerom bidragsvillkoren starkt försämras kan allvarliga problem för verksamhetenuppstå. Utskottet utgår därför från att regeringen särskiltuppmärksammar problem på kultursektorn i här aktuellt avseende. Utskottet anser sig kunna utgå från att så sker utan att det i detta sammanhang vidtas någon åtgärd i frågan. Motionsyrkandena avstyrks därför. Byggnadsinvesteringarför icke-statliga kulturbyggnader /90:KrU 17 I två motioner, Kr267 (s) och Kr307 (m), framställsyrkanden som syftar till att det skall införas ett särskilt anslag som avserinvesteringsstöd till icke-statliga byggnader för kulturändamål. Enligt motionKr307 bör länsmuseernas behov prioriteras. Utskottet vill i anslutning tillredovisningen för motionskravet nämna att utskottet i yttrande tillbostadsutskottet (yttr. KrU3y) behandlat ett preciserat yrkande imotion Bo240 (c) med samma syfte. Enligt nämnda yrkande skulle ett anslagföras upp under elfte huvudtiteln (). 1 sitt yttrandelämnade kulturutskottet en utförlig redovisning för frågans tidigarebehandling, till vilken utskottet hänvisar. Utskottet vidhöll i yttrandet denuppfattning utskottet tidigare gett uttryck åt, nämligen att det är motiveratatt ett särskilt investeringsstöd för ickestatliga kulturbyggnader införs. Ettsådant stöd, anförde utskottet, skulle vara ägnat att underlätta möjligheternatill nyinvesteringar för bl.a. regionala kulturinstitutioner. Bostadsutskottetavstyrkte likväl motionsförslaget (bet. BoU 14) men beslöt bifallaen reservation av innehåll att ett särskilt stöd till vissa icke-statligakulturlokaler bör införas i enlighet med motionsförslaget (res. nr 8, rskr. 168).För nästa budgetår bör det fastställas en ram om 25 milj. kr. för stöd tillsådana lokaler. Stödet bör utgå i form av ett bidrag motsvarande avkostnaden vid nybyggnad och av kostnaden vid ombyggnad. konstaterar att funnit detmotiverat att på elfte huvudtiteln () inrätta ettstödsystem för bidrag till vissa icke-statliga kulturlokaler. Med hänsyn tillriksdagens ställningstagande i frågan är det inte erforderligt med någonriksdagens åtgärd med anledning av de till kulturuskottet hänvisade motionerna,Kr267 yrkande 2 och Kr307 yrkande 3. Med hänvisning till den i det föregående lämnaderedovisningen om möjligheterna till investeringsstöd till bl.a. de regionalakulturinstitutionernas byggnadsinvesteringar avstyrker utskottet tre motionerom stöd till investeringar i nya lokaler för iVästernorrland, nämligen motionerna Kr241 (mp), Kr269 (s) och Kr369 (mp). Av samma skäl avstyrker utskottet tre motioner Kr210(c), Kr27l (s) och Kr350 (m) som avser investeringsbidrag för nybyggnad avlokaler för medebtidmuseet i , vilket är ett kommunalt museum men med ettregionalt ansvarstagande genom . avser enligt vadutskottet inhämtat att utöka ram för driftkostnader förverksamheten. Mot denna bakgrund vill utskottet erinra om att regeringen ibudgetpropositionen förordar en väsentlig resursförstärkning då det gäller stödet till länsmuseerna. Utbildningsministernanför bl.a. (bil. 10 s. 75) att han räknar med att det inomgrundbeloppssystemet skall finnas utrymme för att åtminstone i några län stödjaverksamhet som bedrivs utanför men som fyller en länsfunktion inomett angivet område. Exempel på lokala museer som fyller en sådan funktion finnsredan på vissa områden, t.ex. inom konst, arkeologi samt industri- och hantverkshistoria,anförs det i budgetpropositionen. Frågan om utbygg- 1989/90:KrU17 nåden av grundbidragssystemet behandlas i utskottets betänkande 1 sistnämnda betänkande behandlas under anslaget tillkulturmiljövård frågan om en förstärkning av resurserna till vad som i detbakomliggande utredningsarbetet kallats aktiv kulturmiljövård. En förstärkning,som tillstyrks av utskottet, föreslås med 5 milj. kr. 10 s. 77). Medlenbör användas inom ramen för kulturmiljövårdens uppgifter att vårda ochlevandegöra kulturmiljöer och kulturminnen men bör ges till de projekt därförutsättningarna finns för samspel med ett fortsatt engagemang hos enskilda,kommuner och organisationer i uppgiften att levandegöra kulturmiljön. Yrkandet i motion Kr336 (fp) syftar till att en del av deangivna resursökningarna skall användas: för turbt- och kulturprojekten medeltidsmuseum. Utskottet anser att det bör ankomma påriksantikvarieämbetet att fördela ifrågavarande medel. Motionen bör därför inteföranleda någon åtgärd. Utskottet erinrar i detta sammanhang om attfrågan om upprustning av även behandlas i utskottets nyligenavgivna betänkande om turism (bet. 1 detta sammanhang behandlar utskottet även motion Kr259(s), vari tas upp en rad frågor om kulturinsatser i , bl.a. avinvesteringskaraktär. Motionärerna framhåller bl.a. vikten av insatser förlänet utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv. I sistnämnda hänseende hänvisar utskottet till vadutskottet tidigare anfört om att utskottet får tillfålle att yttra sig överproposition 1989/90:76 om regionalpolitik för 90-talet. Vidare hänvisarutskottet i sitt ovan redovisade ställningstagande till frågan om ett särskiltinvesteringsstöd för icke statliga kulturbyggnader. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att motionen inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Frågan om byggandet av en ny ni.usikteater i tasupp i en rad motioner. Sedan det visat sig inte vara möjligt att nå enuppslutning på det regionala planet kring en lösning av frågan innefattandebetydande statligt stöd som förhandlats fram av en statlig förhandlare ochsedan inte heller fortsatta förhandlingar kunnat leda till en lösning, pågårlokala diskussioner i . Utskottet anser det nödvändigt att regeringen nu tar ettnytt initiativ i syfte att nå en snabb lösning av frågan om byggandet av en nymusikteater i . Vad utskottet anför bör med anledning avmotionerna Kr230 (fp), Kr231 (vpk) och Kr302 (c) som sin mening ge regeringentill känna. Även i motion Kr256 (m) tas upp frågan om finansiering aven ny Motionärerna vill att regeringen skallavsätta hälften av överskottet från kulturlotteri tillfinansiering av musikteatern och staten därtill skall bidra med ett 22 belopp sommotsvarar insamlade sponsorbidrag. Utskottet konstaterar att kulturlotteriet ger ett årligt överskott av 1989/90:KrU17 Medlen disponeras av regeringen och används för angelägnaengångsinsatser på kulturområdet av i regel investeringsnatur. I en situationdå mer konkreta förslag till lösning av byggnadsfrågan för musikteaternföreligger får regeringen och pröva det faktiska stödbehovet oavsetteventuella sponsorinsatser. Yrkande 19 i motionen avstyrks. Även yrkande 17 i nämnda motion, Kr256, avstyrks.Motionärerna vill att regeringen på motsvarande sätt skall avsättahälften av överskottet från kulturlotteri till ftnansie-ringav ett museum för bildkonst i och att staten därtill skall bidra medett belopp som motsvarar insamlade sponsorbidrag. Motionärerna synes syfta påbehovet av ett nytt modernt museum, dvs. ett museum som är statligt. Ett sådantmuseum bör finansieras på samma sätt som andra statliga byggnader, något somnaturligtvis inte förhindrar sponsorstöd. Erfarenheterna från försöken att fåsponsorstöd till visar dock att intresset för denna typ av sponsringär starkt begränsat. I detta sammanhang finns skäl erinra om att, sedan motionenväcktes, beslut har fattats om att en arkitekttävling om ett nytt moderntmuseum på i skall utlysas. 1 två motioner, Kr293 och Kr364, av företrädare förvänsterpartiet kommunisterna tas upp frågor som avser körsången och andraamatörkulturfrågor. I motion Kr364 yrkas att det skall tillsättas en kommittéför utveckling av amatörkulturen . Enligt den andra motionenbör få i uppdrag att ta erforderliga initiativ för att inrätta ettkörcentrum. Medanledning av motionerna vill utskottet anföra följande. Enligt vad utskottet inhämtat pågår inom regeringskanslietett arbete som syftar till att det i nästa års budgetproposition skallpresenteras förslag till åtgärder inom amatörkulturområdet. Ett underlag försådana åtgärder kommer också att tas fram av , som i april 1988fick i uppdrag att mot bakgrund av uttalanden statsverksproposition(1987/88:100 bil. 10 s. 35) samla och analysera erfarenheter som vunnits iarbetet för att aktivera nya grupper i kulturverksamheten (se även 1989 årsbudgetproposition bil. 10 s. 326 och årets budgetproposition bil. 10 s. 325).Redan i årets budgetproposition föreslås förstärkningar till frivilliga krafterpå kulturområdet (se bl.a. bil. 10 s. 8081). Såväl då det gäller körverksamheten som annan amatörkultur har studieförbunden en mycket viktig uppgift attfylla. Under arbetet på den musikreform som genomfördes med giltighet fr.o.m.den 1 januari 1988 ägnades körsången stor uppmärksamhet (se bl.a.CEMUS-bulletinen nr 6, ). Här bör också erinras om att Körsam fårbidrag från anslaget till centrala amatörorganisationer och att det ibudgetpropositionen föreslås ökade resurser till utvecklingsarbete påkulturområdet, bl.a. i syfte att förstärka kvaliteten i amatör-verksamheten(budgetpropositionen bil. 10 s. 337338, se även s. 82). Medhänvisning till den lämnade redovisningen avstyrker utskottet /90:KrU17 motion Kr364 yrkande 3 och motion Kr293. I motiveringen till motion Kr527 (c) framhålls att inteminst för kvinnorna är ett rikt kulturutbud en viktig faktor. Motionärerna framhållerdetta i anslutning till konstaterandet att ett kulturutbud bör finnas som ärtillgängligt på nära håll och som kan berika vardagen och ge andra dimensioneråt tillvaron. Motionärernas påstående torde knappast bestridas av någon.Synsättet på kulturen står i god överensstämmelse med den bedrivna kulturpolitiken.Någon åtgärd är inte erforderlig med anledning av motionsyrkandet(yrkande 1). Regeringen har vid skilda tillfällen genom särskildaregeringsbeslut gett bidrag till projektet och dansåret 1990.Motionärerna bakom motion Kr348 (fp,m,c,vpk,mp) vill att skall uttalaatt det finns behov av en satsning på folkmusik och folkdans även efter år1990. Utskottet har i en rad sammanhang i av godkändabetänkanden gett uttryck åt uppfattniingen att det är angeläget att svenskfolkkultur på sång-, musik- och dansområdet bevaras och levandegörs (se bl.a.KrU 1985/86:22 s. 6). Utskottet, som erinrar om att regeringen ibudgetpropositionen föreslagit en ganska betydande uppräkning av anslagspostenCentrala amatörorganisationer (bil. 10 s. 338), anser sig mot bakgrunden av detsynsätt på folkmusik och folkdans tidigare gett uttryck åt kunna utgåfrån att efter ansökan stöd även kommer att utgå tillaktiviteter som syftar till att främja dessa kulturaktiviteter. Det är medhänsyn härtill inte erforderligt med någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandet. Ett kurdbkt kulturcentrum bör upprättas i . Detta ansermotionärerna bakom motion Kr26l (vpk,m,fj),c,mp). I motionen utveckl£isnärmare behovet av ett sådant centrum, som bör utvecklas steg för steg. En radkurdiska organisationer har uttryckt stort intresse för projektet, framhållermotionärerna. Liksom (bet. 1988/89:KrU15) anser sig utskottetböra vidhålla sin uppfattning att invandrarnas organisationer utan alltfördetaljartade statsbidragsföreskrifter bör vara fria att själva bedöma vilkenverksamhet man bör prioritera (jfr bet. KrU 1987/88:12 s. 22). Med hänsynhärtill och då utskottet inte kan förorda att förslag framläggs om en särskildmedelsanvisning för det ändamål som anges i motionen, avstyrks denna. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att socialförsäkringsutskottet för närvarandebehandlar proposition 1989/90:86 om åtgärder mot etnisk diskriminering m.m., ivilken behandlas även frågan om stöd till projekt inom kulturområdet. Frågan om avgifter för den service som de allmännafolkbiblioteken ger avgörspå nivå. Det är en allmänt godtagen princip att boklån vid de allmänna folkbiblioteken skall vara kostnadsfria. hänsynhärtill påkallar enligt utskottets mening motion Kr255 (c) inte 24 någonriksdagens åtgärd, såvitt denna fråga tas upp däri (yrkande 5). Flera motionsyrkanden har väckts om ochdess roll. Motionärerna bakom motion Kr256 (m) vill att kulturrådetskall avvecklas. De menar att rådet har ett orimligt stort inflytande överfördelningen av det statliga kulturstödet och därmed över utvecklingen inomkulturområdet. Utskottet har vid flera tillfållen och senast våren 1987tagit ställning till förslag om avskaffande av eller begränsning avrådets verksamhet som ett led i en avveckling av myndigheten (bet. KrU1986/87:12 s. 18). Liksom tidigare vill utskottet framhålla att det behövs encentral myndighet på kulturområdet lika väl som på andra områden. Då det gällerfördelningen av kulturstöd vill utskottet hänvisa till att en radsjälvständiga organ svarar för fördelningen av sådant stöd (se bl.a. bet.1988/89;KrU15 s. 13). Utskottet som i ett föregående avsnitt behandlat ettyrkande i samma motion om en decentralisering av beslut om fördelning avoffentligt kulturstöd avstyrker motionen i här aktuell del (yrkande 7). Utskottet återkommer till vissa frågor om kulturrådetsroll men tar först upp vissa frågor rörande anslagsstrukturen m.m.på kulturområdet. Enligt motion Kr25S bör en samlad kulturpropositionföreläggas . I propositionen bör utöver treårsramarnaför kulturanslagen presenteras utförliga utvecklingsprogram för olikakulturverksamheter. Utskottet vill med anledning av yrkandet erinra omföljande. En omläggning av budgetprocessen skall äga rum (prop. 1987/88:150bil. 1 s. 68, bet. FiU 1987/88:30 s. 61). Avsikten är att åstadkomma ett merändamålsenligt innehåll i budgetprocessen genom återkommande fördjupadredovisning, analys och prövning av hela den verksamhet som enmyndighet ansvarar för (se även prop. 1988/89:100 bil. 15 s. 8). De myndigheteroch andra organ som lämnar anslagsframställning skall delas in i tre grupper.Kulturområdet skall enligt en redovisning budgetproposition (bil. 172) tillhöra budgetcykel 3. Detta innebär att den fördjupadeverksamhetsprövningen skall ske inför perioden /941995/96. Som enförberedelse för budgetomläggningen på kulturområdet avser regeringen att våren1991 utfårda särskilda direktiv som skall ligga till grund för anslagsframställningarnai . Utskottet framhöll enhälligt bl.a. följande(bet. 1988/89;KrU15 s. 20). Utskottet anser det angeläget framhålla vikten av att detutöver infö rande av treåriga budgetramar med samma tidsintervall görs en över gripande bedömning av utvecklingen på kulturområdet och redovisas planerade insatser på området som inte ligger inom ramen för de förslag som läggs fram under de olika anslagen. En samordning mellan förslagen om budgetramarna och redovisningen i övrigt bör naturligt vis göras men det är inte nödvändigt att den senare sker i budgetpro positionen. Sedan dentreåriga budgetcykeln införts på kulturområdet, bör riks- 1989/90;KrU17 dagen hagoda möjligheter att ta ställning till inriktningen av dekulturpolitiska satsningarna. Under andra och tredje året av budgetcykeln börsjälvfallet korrigeringar kunna göras i budgetramarna detta gäller inteminst vid en förändrad politisk viljeinriktning men de mera detaljartadebesluten bör i högre grad än kunna överlåtas på andra organ änriksdag och regering. Såväl då det gäller som andraanslagsfördelande organ är det av vikt att ett starkt inflytande förkulturarbetare och andra avnämare av ersättningar och bidrag kan vidmakthållasoch om möjligt breddas. Utskottet anser med hänvisning till det anförda attdet inte är erforderligt med någon åtgärd med anledning av det nuaktuella motionsyrkandet (yrkande 14). Ett i samma motion, Kr2SS, framställt yrkande omförändring av anslagstyperna, nämligen så att det skulle finnas delsdriftsmedel, dels projekt- och utvecklingsmedel avstyrks (yrkande 16). För denhändelse förändringen av anslagstypen skall komma till stånd måste detta nämligenske i ett övergripande sammanhang som avser hela statsbudgeten. Utskottethänvisar till det pågående arbetet rörande en reformering avbudgetpropositionen (se bl.a. bet. 1988/89;KrUlS s. 2021). får inte utvecklas till ett kulturverk ansermotionärerna bakom motion Kr338 (c). Motionärerna uttrycker härvidlag främst enoro för funktion som bidragsfördelare. I den ovannämnda motionen,Kr255, tas också upp roll , nämligen efter övergångentill treårsbudgetar. Myndighetens främsta uppgift skall bli att förberedakulturpropositionen . Arbetet skall inriktas på att ta fram ettallsidigt underlag för regeringsförslag och riksdagsbeslut som denallmänna kulturpolitiska debatten främjas. Myndighetens roll vidanslagshanteringen skall minska. Utskottet vill framhålla att uppgift bl.a. äratt följa utvecklingen inom kulturområdet och ge ett samlat underlag för denstatliga kulturpolitiken samt bistå regeringen vid genomförandet av denna. Ianslutning till sitt förslag till anslagsframställning skall göraen sammanfattande bedömning av utvecklingen av de verksamheter inomkulturområdet där inte disponerar medlen. Förslag till åtgärder somkan föranledas av bedömningen skall också göras. 1 de särskildamyndighetsspecifika direktiven inför /94, som ovan berörts,kommer enligt vad utskottet inhämtat, ett uppdrag att ges till omredovisningar med utvärderingar av anslagen. Då det gäller avvägningen mellanbeslut av , regeringen och hänvisar utskottet också tillsina uttalanden (bet. 1988/89:KrU15 s. 21) samt ett senare avsnitt idetta betänkande om anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. Enligt utskottets mening är det inte erforderligt mednågon riksda gens åtgärd med anledning av motionsyrkandena, nämligen yrkande 15 i motion Kr255 och yrkande 1 i motion Kr338. Statenskulturråd (G 1) i989/90:KrUl7 Utskottet har i det föregående avstyrkt motionsförslag avföreträdare för moderata samlingspartiet om att skallavskaffas. Utskottet avstyrker även yrkande 1 i motion Kr290 (m) om att det somett första steg i avvecklingen av myndigheten skall göras en nedskärning avregeringens förslag till medelsanvisning med 4 milj. kr. Utskottet tillstyrkerförslaget i budgetpropositionen att det anvisas ett förslagsanslag av . Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.(G 2) Från detta reservationsanslag anvisas bidrag för skildaändamål till organisationer och institutioner på kulturområdet samt till visstinternationellt kulturutbyte. Anslaget omfattar enligt regeringens förslag 31anslagsposter eller delposter (se bil. 10 s. 331 332). Det föreslås enmedelsanvisning under anslaget på totalt . I förhållande till förra årets budget har bl.a. denförändringen gjorts att ändamål inom området bildkonst, konsthantverk m.m.förts samman till en gemensam delpost benämnd Organisationer inom bild- ochformkonstområdet m.m., som bör fördela. Motionärerna bakom motion Kr257 (fp) och motion Kr290 (m)motsätter sig att de angivna bidragsändamålen sammanförs till en delpost. Iförstnämnda motion anförs att genom en sammanslagning avhänder sigmöjligheterna att påverka de kulturpolitiska bedömningarna vidmedelsfördelningen. Motion Kr370 (mp) torde i här aktuell del ha samma syftesom de båda andra motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionsyrkandena (yrkande 2 i motionKr257, yrkande 11 i motion Kr290 och yrkande 4 i motsvarande del i motionKr370). Utskottet anser nämligen att regeringens förslag står i godöverensstämmelse med vad utskottet i sitt av godkända betänkande1988/89:KrU15 (s. 21) uttalade om att regeringen om den så finnerlämpligt i begränsad utsträckning under en anslagspost får sammanföra ändamålsom är varandra närliggande. Till statens kulturråds disposition förutvecklingsverksamhet (anslagspost 1) uppgår för innevarande budgetår till . Regeringen föreslår att den räknas upp med 4 milj. kr. till 19 656 000kr. Eftersom det föreslås att 2 milj. kr. som hitintills beräknatsunder denna anslagspost för utvecklingsverksamhet vid de centrala museerna ifortsättningen skall beräknas under annat anslag (se anslaget G 31 i bet.KrU21) innebär regeringens förslag en ökning av anslagsposten inkl. sedvanligprisomräkning med 6 milj. kr. Enligt motion Kr290 (m) yrkande 2 skallanslagsposten inte tillföras den angivna förstärkningen om 6 milj. kr.Motionärerna menar att stödettill kulturen redan i budgetsammanhang så långt möjligt bör 1989/90:KrU17 anvisas för specificerade ändamål och inte vara en fri resurs för Motionärerna bakom motion Kr364 (vpk) vill attanslagsposten skall ökas med 2 milj. kr. för att ge ett större utrymme förförstärkning av amatörkulturverksamhet (yrkande 1). Enligt motion Kr338 (c) yrkande 2 i här aktuell del böranslagsposten minskas med 2 milj. kr. för att ge utrymme för vissautvecklingsinsatser för regional utställningsiverksamhet (se anslag G 31 ibet. Vidare bör enligt nämnda yrkande i motsvarande del ochenligt yrkande 2 i motion Kr227 (c) 2 milj. kr. av anslagsposten reserveras förprojektverksamhet som i samarbete med samlingslokalorganisationerna riktar sigtill de kultursvagaste orterna. Utskottet godtar de skäl som i budgetpropositionen angesför en uppräkning av anslagsposten (bil. 10 s. 337). Inte minst för att kulturrådetskall kunna förstärka sitt engagemang då det gäller barn- och ungdomskulturenoch för att kvaliteten i amatörverksamheten skall kunna förstärkas behövermyndigheten ha vissa fria resurser. Uppräkning av anslagsposten bör göirastill det av regeringen föreslagna beloppet. Utskottet avstyrker således motionKr290 yrkande 2, motion Kr364 yrkande 1 och motion Kr338 yrkande 2 imotsvarande del. Det finns inte något hinder för att användaresurserna under anslagsposten för sådan projektverksamhet som föreslås i sistnämndamotion och i motion Kr227. Utskottet anser det emellertid inte motiverat attbegränsa handlingsfrihet på det sätt som ett bifall tillmotionskraven skulle innebära.