bet · GD01UbU27 · 1989-12-31 00:00:00 — Finländskmedborgare som stadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i gränsen till . Om inte något annat följer av tredje stycket gällerskyldigheten under sammanlagt högst . Tiden räknas för dem som avses iförsta stycket 1 och 2 från det att de kyrkobokfördes i landet eller, omskyldigheten inträtt tidigare, från den tidpunkten. För dem som avses i förstastycket 3 räknas tiden från det att de började arbeta i . Om någon på grund av särskilda skäl inte kunnat påbörjaundervbningen som anges i andra stycket gäller kommunensskyldighet för den personen under . Kommunens skyldighet avser dock inte en utländskmedborgare som har svenska, danska eller norska som modersmål eller den someljest har sådana kunskaper i något av dessa språk all grundläggandesvenskundervisning inte kan anses nödvändig. 1989/90:UbU27Bilaga 1 10 § Den kommun som enligt 5 § har skyldighet atl se tillatl undervisning anordnas, avgör frågor om antagning till och avslutande av grundläggande svenskundervisning för invandrare. Beslutanderättenutövas av den nämnd som kommunen utser. Densom inte antas till under- Den som inte antas till under- 1989/90:UbU27 visningen eller för vilken under- visningen eller för vilken under- Bilaga 1 visningen förklaras avslutad får visningen förklaras avslutad får överklaga beslutet hos skolöver- överklaga beslutet hos skolöver styrelsen genom fcesvär. Överstyrelsens beslut får sens beslut med anledning av såda- inte överklagas. na besvär får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . 41 4 1989/90. Lag omändring i lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisningför invandrare såvitt avser 5 § 1989/90:UbU27Bilaga 2 Kommunens skyldighet i fråga om anordnande av svenskundervisningför invandrare avser följande personer: Utländskmedborgare, som antingen är kyrkobokförd i kommunen eller som utan att varakyrkobokförd, regelmässigt vistas i kommunen efter atl ha ansökt omuppehållstillstånd i avsikt atl bosätta sig i riket. Beträffande sådan intekyrkobokförd person gäller dessutom att han skall ha väntat påuppehållstillstånd under minst den lid som regeringen bestämmer. Svenskmedborgare, som är kyrkobokförd i kommunen, men som har varit bosattutom landet och som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Finländskmedborgare som stadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i gränsen till . Skyldigheten gäller under det kalenderår då de som avsesi första stycket 1. och 2. kommer till eller i fall som avses i 3.börjar arbeta i samt under det närmaste påföljande kalenderåret. Kommunen skyldighet avser dock inteen utländsk medborgare som har svenska, danska eller norska som modersmål ellerden som eljest har sådana kunskaper i något av dessa språk att grundlag- Kommunens skyldighet i fråga om anordnande av svenskundervisningför invandrare avser följande personer: Utländskmedborgare, som antingen är kyrkobokförd i kommunen eller som ulan att varakyrkobokförd, regelmässigt vistas i kommunen efter atl ha ansökt omuppehållstillstånd i avsikt aU bosätta sig inom riket. Beträffande sådan intekyrkobokförd person gäller dessutom all han skall ha väntal på besked omuppehållstillstånd under minst den tid som regeringen bestämmer. Svenskmedborgare, som är kyrkobokförd i kommunen, men som har varit bosaltutom landet och som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Finländskmedborgare som stadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i gränsen till . Om inte något annat följer av tredje stycket gällerskyldigheten under sammanlagt högst . Tiden räknas för dem som avses iförsta stycket 1 och 2 från det att de fick uppehålbtilbtånd i landet eller, omskyldigheten inträtt tidigare, från den tidpunkten. För dem som avses i förstastycket 3 räknas tiden från det att de började arbeta i . Om någon på grund av särskilda skäl inte kunnat påbörjaundervbningen som anges i andra stycket gäller kommunensskyldighet för den personen under . Kommunens skyldighet avser dock inte en utländskmedborgare som har svenska, danska eller norska som modersmål eller den someljest har sådana kunskaper i något av dessa språk att grund läg- ' Senaste lydelse 1988:665. gande svenskundervisning inte gande svenskundervisning inte 1989/90:UbU27 kan anses nödvändig. Inte heller kan anses nödvändig. för den som ärberättigad till grundutbildning för vuxna (grundvux) eller tagib in ivuxenutbildning för psykbkt utvecklingsstörda (särvux) gäller kommunensskyldighet i detta avseende. Lag omändring i lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisningför invandrare såvitt avser 5 § 1989/90:UbU27 Bilaga 3 Kommunens skyldighet i fråga om anordnande av svenskundervisningför invandrare avser följande personer: Utländsk medborgare, som antingen är kyrkobokförd i kommuneneller som utan att vara kyrkobokförd, regelmässigt vistas i kommunen efter attha ansökt om uppehållstillstånd i avsikt alt bosätta sig i riket. Beträffandesådan inte kyrkobokförd person gäller dessutom att han skall ha väntat påbesked om uppehållstillstånd under minst den tid som regeringen bestämmer. Svenskmedborgare, som är kyrkobokförd i kommunen, men som har varit bosaltutom landet och som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Finländskmedborgare som stadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i gränsen till . Skyldigheten gäller under det kalenderår då de som avsesi första stycket 1. och 2. kommer till eller i fall som avses i 3.börjar arbeta i samt under det närmast påföljande kalenderåret Kommunens skyldighet avser dock inte en utländskmedborgare som har svenska, danska eller norska som modersmål eller den someljest har sådana kunskaper i något av dessa språk att grundläggandesvenskundervisning inte kan anses nödvändig. Inte heller för den som ärberättigad till grundutbildning för vuxna (grundvux) eller tagits in ivuxenutbildning för psykbkt utvecklingsstörda (särvux) gäller kommunensskyldighet i delta avseende. Kommunens skyldighet i fråga omanordnande av svenskundervisning för invandrare avser följande personer: Utländskmedborgare, som antingen är kyrkobokförd i kommunen eller som utan all varakyrkobokförd, regelmässigt vistas i kommunen efter alt ha ansökt omuppehållstillstånd i avsikt alt bosätta sig inom riket. Beträffande sådan intekyrkobokförd person gäller dessutom all han skall ha väntat på besked omuppehållstillstånd under minst den lid som regeringen bestämmer. Skyldighetengäller dock inte den utländske medborgaren vbtas på en statligförläggning för asybökande. Svenskmedborgare, som är kyrkobokförd i kommunen, men som har varit bosattutom landet och som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Finländskmedborgare som stadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i gränsen till . Kommunens skyldighet avser dockinte en utländsk medborgare som har svenska, danska eller norska som modersmåleller den som eljest har sådana kunskaper i något av dessa språk atl grundläggandesvenskundervisning inte kan anses nödvändig. Senaste lydelse 1988:665. Lag omändring i lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisningför invandrare såvitt avser 3 § 1989/90:UbU27 Bilaga4 Grundläggande svenskundervisning för invandrare kan anordnas av en kommun. Den kan också, på uppdrag av en kommun, anordnas av en annan anordnare: Grundläggandesvenskundervisning för invandrare kan anordnas 1. av en kommun, 2. på uppdrag av en kommun,av en lokalavdelning av ett studieförbund som uppbär stabbidrag för sinverksamhet, 3. på uppdrag av en kommun,av en statsunderstödd folkhögskola. Kanen kommun inte åstadkomma att undervbningen anordnas enligt första stycket,får kommunen uppdra åt en att anordna undervbningen. Vidbehov skall kommunen samarbeta med andra kommuner i fråga om anordnande avundervisningen. Socialförsäkringsutskottetsyttrande gj, 5 Studiestöd vid undervisning i svenska m.m. Utbildningsutskottethar berett socialförsäkringsutskottei tillfålle att avgeyttrande över proposition 1989/90:102 om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare såvitt avser punkterna 4, 8 och 9 i regeringenshemställan. 1yttrandet behandlas utom propositionen i angivna delar också de med anledningav propositionen väckta motionerna 1989/90:Ubl8 av m.fl. (mp)yrkande 3, 1989/90:Ubl9 av m.fl. (s) yrkandena 2 och 3och 1989/90:Ub20 av m.fl. (vpk) yrkande 8 saml de under denallmänna motionstiden väckta motionerna 1989/90:Sf524 av . (mp) yrkande 6, 1989/90:Sf526 av Margö och AlexanderChrisopoulos (vpk) och 1989/90:Sf546 av m.fl. (m) yrkande10. Vidare behandlas de med anledning av proposition 1989/90:105 om samordnatflyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna, m.m. väcktamotionerna 1989/90:Sf57 av m.fl. (vpk) yrkande 2 och 1989/90:Sf59av m.fl. (mp) yrkande 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar Frånanslaget Timersättning vid vissa vuxenutbildningar betalas utgifter förtimersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux) och vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda (särvux) saml vid grundläggande svenskundervisningför invandrare (grund-sfi) enligt förordningen (1986:395) om timersättning vidvissa vuxenutbildningar. Stödet utgår med . till den somförlorar arbetsinkomst, ersättning från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd på grund av deltagande i utbildningen. Till övrigastuderande utgår stödet med . Från anslaget betalas vidaresludiesocialt stöd vid vissa kurser i teckenspråk. Ipropositionen begärs att deb godkänner vad som förordats om att denlägre timersättningen om . avskaffas vid grundläggandesvenskundervisning för invandrare, deb godkänner att . av de medelsom tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för budgetåret1990/91 används för all finansiera anslaget Timersättning vid vissavuxenutbildningar, deb till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar /91 anvisar ett förslagsanslag på . Vidareförordas att det högre belop- pet ilimersättning för deltagare i grundviix, särvux, och grund-sfi höjs 1989/90:UbU27 till , medan det lägre beloppet behålls oförändrat fördeltagare i Bilaga 5 grundvux och särvux och avskaffas för deltagare igrund-sfi. Av anslaget beräknas 2 milj. kr. till den lägrelimersättningen för studerande som påbörjat grund-sfi före ,39,3 milj. kr. till den högre timersättningen, 61,2 milj. kr. för timersättninginom grundvux och särvux och 4 milj. kr. till sludiesocialt stöd till teckenspråkskurser.Den del av kostnaderna under anslaget som skall finansieras genomvuxenutbildningsavgiften beräknas i propositionen till . och dettotala anslagsbehovet till . I motion Ubl9 av m.fl. framhållsbetydelsen både för invandrarna och för det svenska samhället av atlinvandrarna har goda kunskaper i svenska. Moiionärerna begär tillkännagivandenom behovet av full kompensation för förlorad arbetsförtjänst, inklusiveersättning för restid, (yrkande 2) och om behovet av stimulansbidrag förgenomförande av studier även utanför arbetstiden (yrkande 3). I motion Sf526 av Margö och AlexanderChrisopoulos anförs all invandrare och flyktingar som genomgår grund- ellerforl-sättningsutbildning i svenska eller som genomgår grundutbildning för vuxnabör erhålla utbildningsbidrag som det går att försörja sig på utankomplettering av socialbidrag. Detta kan enligt motionärerna ordnas genom altasylstödet förlängs atl gälla även svenskundervisningen pågåreller genom att utbildningsbidrag motsvarande AMS-bidrag utbetalas undersvenskundervisningstid och under grundutbildning för vuxna. Motionärerna begärett förslag om hur invandrare och flyktingar som genomgår grund- ochfortbildning i svenska skall erhålla tillräckligt utbildningsbidrag. Som framhålls i propositionen samordnas limersättningen iflertalet fall i kommunerna med socialbidrag, och den nuvarande ordningeninnebär därför endast en rundgång av pengar med ett omfattande administrativtarbete. Vidare ifrågasätts del rimliga eller ens nödvändiga i all gestimulansbidrag för atl få invandrare att delta i grund-sfi. Socialförsäkringsutskottetkan dela denna bedömning. Utskottet anser dock atl effekterna av att avskaffabidraget bör följas, eftersom del inte helt kan uteslutas all även den lägretimersättningen kan ha viss effekt på såväl rekrytering till som närvaro vidsvenskundervisning. Med det anförda föreslår utskottet att utbildningsutskottettillstyrker atl vad som förordats i propositionen om avskaffande av den lägretimersättningen för deltagare i grund-sfi godkänns och avstyrker bifall tillmotion Ubl9 yrkande 3. Såvitt gäller de i motionerna Ubl9 yrkande 2 och Sf526upptagna frågorna vill utskottet hänvisa till att en utredning om vuxnas möjlig heter atl finansiera studier på grundskole- och gymnasieskolenivå beslutats (dir. 1990:2) och all frågorna kan komma atl beröras i utredningen. Utskottet anser atl resultatet av denna utredning bör avvaktas. Utskottet föreslår att utbildningsutskottet avstyrker bifall till motionerna Ubl9 yrkande 2 och Sf526. Motion Sf526 överlämnas till 47 utbildningsutskottetför vidare behandling. till sludiesocialt stöd för deltagande iteckenspråks- 1989/90:UbU27 kurser infördes till innevarande budgetår.Medlen är avsedda alt täcka Bilaga 5 utgifter för ett sludiesocialtstöd till föräldrar till döva eller gravt hörselskadade barn som vill deltai kurser i teckenspråk. Stödet utgår i stort sett efter den modell som gällerkorilidsstudiestöd och iniernal-bidrag. I motion Sf524 av m.fl. anförs atl intebara föräldrar utan också syskon och andra närstående bör ges störremöjligheter atl förstå och delta i ett handikappat barns vardag. Motionärernaanser det vara rimligt alt även syskon till hörselskadade barn kan få delta ikurser och få vistelsen betald på de dövas folkhögskola i , och de begär(yrkande 6) ett tillkännagivande härom. Det aktuella stödet hanteras nu som en försöksverksamhet.Centrala sludiestödsnämnden har i uppdrag alt i samråd med skolöverstyrelsenutarbeta ett förslag till stödets slutliga utformning. Resurserna är beräknadeför att läcka inkomstbortfall och inackorderingvgift för föräldrar som deltar iundervisningen. Vid sin behandling av en motsvarande motion i betänkandet1988/89:SfU15 uttalade utskottet all en utvidgning av rätten till ersättningtill andra familjemedlemmar innebär att ytterligare resurser måste avsällasunder anslagsposten för att undvika en prioritering mellan sökandena tillstöden. Utskottet var inte berett att medverka till delta och avstyrkte bifalltill den föreliggande motionen. Utskottet, som noterar alt anslagspostenräknats upp med . för det kommande budgetåret och all därigenom ellökat antal föräldrar bör få möjlighet att delta i utbildningen, vidhåller dennainställning och föreslår atl utbildningsutskottet avstyrker bifall till motionSf524 yrkande 6. Motionen i denna del överlämnas till utbildningsutskottet förvidare behandling. I motion Sf546 av m.fl. (yrkande 10)begärs till följd av att motionärerna förordat en ökning av medlen tillSärskilt vuxenstudieslöd under anslaget F 5 all till anslaget F 6 Timersättningvid vissa vuxenutbildningar för budgetåret skall anvisas ell förslagsanslag på73 . eller 58,3 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit ibudgetpropositionen. har i sitt av den 18april 1990 godkända betänkande 1989/90:SfU14 tillstyrkt regeringens i budgetpropositionenframlagda förslag till medelsanvisning under anslaget F 5 Vuxenstudiestöd m.m.Utskottet föreslår därför atl utbildningsutskottet avstyrker bifall till motionSf546 yrkande 10, som överlämnas till utbildningsutskottet för vidarebehandling. Utskottet har inte i övrigt någon erinran mot regeringensförslag till medelsanvisning för /91, och utskottet förordardärför att utbildningsutskottet tillstyrker förslagen i propositionen om godkännandeav att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften används för atl finansiera anslaget och att tillanslaget anvisas ett förslagsanslag på . Ersättningtill kommunerna för svenskundervisning l989/90:UbU27 Nuvarandesystem för ersättning till kommunerna för flyktingmottagande innebär atlkommunerna får ersättning för de faktiska kostnaderna för sådan ekonomiskhjälp som enligt socialtjänstlagen lämnats till flyktingar och andrautlänningar som beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl samt make ellermaka och hemmavarande ogifta barn . Ersättning utgår under det åruppehållstillstånd beviljats saml for . Vidare utgår ettschablonbidrag för varje mottagen flykting till kommuner som träffatöverenskommelse med statens invandrarverk () om flyklingmotlagahde. för den som fyllt och för den som är yngre.Om en asylsökande befinner sig i en kommun i väntan på arbets- ochuppehållstillstånd utgår bidrag för asylsökande med . för den som är yngre. Om den asylsökande beviljasuppehållstillstånd utgår ytterligare . Vidsidan om dessa ersättningar utgår ett statsbidrag från ()för grundläggande svenskundervisning för invandrare. Kommunerna kan dessutomtilldelas särskilda bidrag från invandrarverket för speciella ändamål. Iproposition 1989/90:105 om samordnat flyktingmottagande och nytt system förersättning till kommunerna m.m. föreslås att nuvarande ersättning förekonomiskt bistånd till flyktingar och huvuddelen av övriga bidrag tillkommunerna läggs samman i en schabloniserad ersättning som lämnas med 115 000för flyktingar som fyllt och . för barn i prisnivånvid ingången av . Beloppen för schablonersätlning kommer atl räknas uppårligen med hänsyn till bl.a. kostnadsutvecklingen. Halvt schablonbelopp lämnastill den kommun som först tar emot flyktingen och gör en plan för hans ellerhennes introduktion. Om flyktingen bor kvar i kommunen fårkommunen ytterligare ett halvt schablonbelopp. Vid flyttning till annan kommunföreslås särskilda regler för utgivande av schablonersättning. propositionen föreslagna nya schablonersättningen skall bl.a. täckagenomsnittlig bostadskostnad och genomsnittlig kostnad för grund- ochpåbyggnads-sfi till flyktingen. Avsiktenmed förslaget till nytt ersättningssystem vid flyktingmottag ande är att kommunerna skall stimuleras till all vidta mer aktiva åtgärder för att flyktingarna snabbare skall integreras i del svenska samhället och klara sin försörjning på egen hand. I propositionen framhålls att det nuvarande systemet, som medger ersättning för faktis ka socialbidragskostnader , innebär vissa nack delar genom att det inte finns något incitament för kommunerna all genom egna åtgärder bidra till att flyktingarna blir självförsörjande . En mer generell och schabloniserad ersättning ökar flexibi liteten och ger kommunerna möjlighet all prioritera sådana åtgärder för att underlätta flyktingarnas integration i samhället som lokalt . bedöms vara mest angelägnaoch verkningsfulla. der börenligt propositionen samordnas med arbetsförmedlingens insal- 1989/90:UbU27 ser och utgå från en gemensamt upprättad introduktionsplan förvarje Bilaga 5 enskild flykting. Genom alt ersättningen försvenskundervisning (sfi) ingår i den schabloniserade ersättningen skapas ocksåförutsättningar för en önskvärd samordning i detta avseende. I propositionen erinras om att i sinutvärdering av sfi-reform föreslagit atl statsbidraget för sfi ävenfortsättningsvis bör vara skilt från övriga statsbidrag för invandrare ochflyktingar. Styrelsen har därvid hänvisat till atl det finns en oro blandsfi-ansvariga i kommunerna för all ett starkt schabloniserat statsbidrag förflyktingmoltagandet skulle skapa en olycklig konkurrenssituation mellanberörda kommunala förvaltningar. Med anledning härav har statsrådet eftersamråd med statsrådet framhållit all helhels-synen på kommunernasflyktingmottagande markeras och samordning och samverkan mellan svenskundervisningenoch andra delar av det kommunala flyktingmoltagandet främjas om ersättningenför sfi ingår i den generella ersättningen för flyktingmoltagandet.Flexibiliteten och möjligheterna för varje kommun all välja lösningar utifrånde lokala förutsättningarna blir maximala. I proposition 1989/90:102 om reformerad svenskundervisningför vuxna invandrare föreslås som en konsekvens av förslaget i proposition 105att statsbidraget för svenskundervisning till flyktingar inte längre skallbetalas i särskild ordning. Förslaget att ersättningen till kommunerna för mottagandeav flyktingar även skall innefatta ersättning för svenskundervisningkritiseras i fyra motioner, dels de med anledning av proposition 105 väcktamotionerna Sf57 och Sf59, dels de med anledning av proposition 102 väcktamoUonerna Ubl8 och Ub20. I motion Sf57 av m.fl. yrkande 2 begärsall beslutar att ersättningen för svenskundervisning skall liggautanför schablonersättningen till kommunerna för mottagande av flyktingar och imotion Ub20 av samma motionärer (yrkande 8) begärs förslag från regeringen omsärskild ersättning till kommunerna för svenskundervisning för flyktingar. Enligtmotionärerna är risken stor alt kommunerna frestas atl försummasvenskundervisningen i en trängd situation, där exempelvis arbetslöshetenbland flyktingar är stor och deras bidragsbehov blir stort, om sfi-bidragetingår i den schabloniserade ersättningen. I motion Sf59 av . yrkande 6 begärs ett tillkännagivande till regeringen om attschablonersättningen med undanlag för svenskundervisning först skall prövas.Efter en utvärdering av hur det schabloniserade bidraget fungerat kan enligtmotionärerna också bidrag till svenskundervisning ingå i schabloniseringen.Samma motionärer begär i yrkande 3 i motion Ubl8 att beslutar allstatsbidraget till svenskundervisning inte skall ingå i schablonersältningenför en flykting som motlagits i en kommun. Socialförsäkringsutskoltet ansluter sig till det synsättsom kommit till uttryck i proposition 105. Enligt utskottels uppfattning kommer kommunerna med det nya ersättningssystemet all ha ett starkt egenin- 50 tresse av att flyktingen kan klara sin egen försörjning och undvikaatt han eller hon blir beroende av socialbi- 1989/90:UbU27 drag som kommunenfår betala. En god svenskundervisning är härvid Bilaga 5 av avgörande betydelseför flyktingens möjligheter att få arbete och även i övrigt bli integrerad idet svenska samhället. Det finns således starka incitament för kommunerna altprioritera svenskundervisningen. Genom alt ersättningen är schabloniserad fårkommunen också betydligt större anledning än att söka anpassaundervisningen till den enskilde flyktingens tidigare utbildningsbakgrund, studietaktoch allmänna förmåga att tillgodogöra sig undervisningen, vilket enligtutskottets mening är angeläget. Utskottet delar sålunda statsrådet ipropositionen framförda uppfattning all det inte finns någon större risk föratt kommunerna prioriterar sfi för lågt och att det väsentliga är atl en lokalsamverkan kommer till stånd som gör det möjligt all bättre än nu samordna sfimed andra åtgärder för flyktingars integration. Utskottetbiträder med del anförda regeringens förslag om atl den statliga ersättningenför sfi-undervisning till flyktingar skall ingå i den föreslagnaschablonersättningen och avstyrker bifall till motionerna. Motionerna Sf57yrkande 2 och Sf59 yrkande 6 överlämnas till utbildningsutskottet för vidarebehandling. Utskottetvill avslutningsvis erinra om att i proposition 105 föreslås att särskildaresurser om 5 milj. kr. skall ställas till regeringens förfogande föruppföljning av såväl måluppfyllelse som effekter på kostnadsfördelningen mellanstat och kommun inom det nya systemet. Denna uppföljning, som förutsätts ske ivarje kommun, bör bl.a. avse andelen flyktingar som är kvar i sfi efter visstid liksom i annan utbildning. bör därvid följa upp resultatetav svenskundervisningen. Avsikten är också att berörda statliga myndigheter,bl.a. skall medverka till atl sprida information omerfarenheterna från kommunernas flyktingmottagande och samverkan mellankommuner och olika organ till andra kommuner, arbetsförmedlingar m.m. Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), (), Nils-OlofGustafeson (s), (), (), (), BarbroSandberg (fp), (), Margö (vpk), (), () och (). ., . . 1989/90:UbU27 Avvikandemeningar gj, 5 Margö (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Såvitt gäller" och slutar med "och Sf526. "bort ha följande lydelse: