bet · GD01JoU9 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett tiotal parti- och kommittémotionerom forskning och tillämpning inom bioteknik/genteknik. Utskottet redovisartämligen utförligt sin syn på bioteknikens möjligheter och risker och påbehovet av en ökad samhällskontroll på detta område. Särskilt framhålls deetiska problem och ekologiska risker som är förenade med den nya tekniken.Utskottet föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet sålunda anfört. De motionsyrkanden som innehåller mer preciseradeyrkanden om utredning, lagstiftning och förbud mot viss genteknisk forskningoch tillämpning m.m. avstyrks av utskottet. Huvudskälet till dettaställningstagande är att regeringen beslutat tillsätta enparlamentarisk beredning för att bereda frågor om användning av genteknik. Äveni anslutning till dessa motioner gör utskottet dock uttalanden angående olikafrågor som bör uppmärksammas i det fortsatta beredningsarbetet. Tillbetänkandet fogas 14 reservationer. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1988/89:Jo601 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredningkring biotekniken, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativför att stimulera debatt och information om biotekniken, 3. att riksdagenbeslutar hos regeringen begära förslag om lagstiftning kring biotekniken ienlighet med motionen, 4. att iavvaktan på en biotekniklag beslutar att hos regeringen begära förslag omförbud att frisläppa genetiskt modifierade mikroorganismer i naturen. 1 1989/90. 1989/90 JoU9 5. att i avvaktan på en biotekniklag beslutar att hos 1989/90:JoU9 regeringen begäraförslag om förbud mot insprutning av tillväxthormon i djur, 6. att iavvaktan på biotekniklag beslutar att hos regeringen begära förslag om förbudmot skapandet av "mosaikdjur" och att gränser anges för transgenetisköverföring, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominternationellt agerande mot biotekniken, 1988/89:Jo610 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlagreglering av utplantering/utspridning av genetiskt förändrade organismer. 1988/89:Jo611 av m.fl. (fp) vari yrkasatt hos regeringen begär en tillsättning av en parlamentariskutredning om bioteknik i enlighet med motionen. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:So481. 1988/89:Jo614 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en särskildgenteknikJag, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombegränsningar av genteknisk verksamhet, 3. ett moratoriumför genteknisk forskning och utveckling. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1989/90:Jo270 av m.fl. (vpk) vari yrkas 16. att beslutar om förbud mot frisläppande avgentekniskt förändrade organismer i naturen, 1989/90:Jo607 av m.fl. (fja) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjerför politiken på bioteknikområdet, 2. att riksdagenför /91 till miljövärdering av den moderna biotekniken tillStatens naturvårdsverk anslår 2,5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om lagstiftning rörande utsläpp av genteknisktmodifierade organismer. 1989/90:Jo616 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bioteknikensrisker och möjligheter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biotekniskinspektion, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omforskninetiska nämnder, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om denoffentligt finansierade forskningen vad gäller 5. att hos regeringen begär förslag om en heltäckande 1989/90:JoU9 biotekniklag, 6. att riksdagenförbjuder gentekniskt modifierade växter i naturen enligt vad som sägs imotionen, 7. att riksdagenhos regeringen begär förslag på hur kan stärka arbetet på enheltäckande genbank här och i , 8. att riksdagenhos regeringen begär att får i uppdrag att inrätta enspecialenhet för bioteknik enligt vad som sägs i motionen, 9. att riksdagenför /91 anslår . som ett specialdestinerat anslagtill för biotekniskt arbete enligt vad som sägs i motionen. 1989/90:617 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättandeav en parlamentarisk utredning om bioteknik, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om en samlad heltäckande lagstiftning ombioteknik, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandeav en bioteknikinspektion, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativför att stimulera debatt och information 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag till förbud mot användning av genterapi på djurför livsmedelsproduktion, 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag till regler för användande av genterapi på djur iforskning och för produktion av nödvändiga läkemedel, i enlighet med motionen, 7. att hos regeringen begär förbud mot skapandeav mosaikdjur, 8. att hos regeringen begär förslag till förbudmot frisläp pande av gentekniskt förändrade organismer i naturen. 1989/90:Jo622 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning som får i uppgiftatt utforma en gentekniklag, 2. att ,i det fall att tidigare framställda krav om moratorium för gentekniskforskning och utveckling avslås, ger regeringen till känna atthybrid-DNA-delegationen skall ges befogenhet att förbjuda utplantering avgentekniskt förändrade organismer m.m. i enlighet med vad som anges i motionen, 3. att riksdagenförbjuder genteknisk manipulation med patogent material, 4. att riksdagenförbjuder spridning av gentekniskt förändrade organismer i naturmiljön. 1989/90:Jo883av m.fl. (m) vari yrkas 1989/90:JoU9 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökonsekvensanalyser inom genteknikområdet m.m., 1 motion 1988/89:Jo601 av m.fl. (c)redovisas utförligt hur biotekniken tillämpas inom bl.a. områdena sjukvård,jordbruk, djurhållning, skogsbruk, industri och miljövård. Bioteknikens riskerdiskuteras ingående med hänsyn till de etiska problem och miljöproblem somtekniken aktualiserar. Under rubriken och kontroll beskrivsrättsläget i och internationellt när det gäller lagstiftning och annankontroll över bioteknisk tillämpning på olika områden. Motionen utmynnar i en diskussion om hur samhället i tidskall kunna leda utvecklingen i önskad riktning. Forskning och praktiskatillämpningar måste av samhället ges etiska, sociala och miljömässiga ramar.Det behövs en samlad strategi som tar vara på bioteknikens möjligheter mensamtidigt anger gränserna. Kunskapsuppbyggnaden är viktig. Samhället måste gestarkt stöd till den kunskapsuppbyggande forskningen och till sådanutvecklingsverksamhet som syftar till att utnyttja biotekniken för att lösamiljöproblem och behandla sjukdomar. En utredning om biotekniken måste snarasttillsättas (yrkande 1). En bred debatt och informationsspridning om bioteknikensroll i samhället måste initieras (yrkande 2). finns endast fragment till lagstiftning påbioteknikområdet. Det är hög tid att en heltäckande lagstiftning utarbetas somanger de etiska, miljömässiga och sociala ramarna. Lagen bör också angegränserna för tillåten transgenetisk överföring (yrkande 3). I avvaktan på en sådan lag bör nu begära förslagom förbud mot frisläppande av genetiskt modifierade mikroorganismer i naturen,tillämpad insprutning av tillväxthormon i djur, skapande av mosaikdjur ochtillämpad embryoöverföring av klonat material (yrkandena 46). måste aktivt verka för att få till stånd ettinternationellt regelverk kring forskning och användning av bioteknik. Det börske inom FN-systemets ram och genom dess fackorgan (yrkande 7). 1990 väckta motionen Jo617 upprepar centerpartietkraven på en parlamentarisk utredning och en samlad, heltäckande lagstift ning om bioteknik. Vidare framförs ånyo krav på initiativ för att stimulera debatt och information om biotekniken, på förbud mot mosaikdjur och mot frisläppande av gentekniskt förändrade mikroor ganismer i naturen. Enligt motionen bör en kompetent myndighetsor ganisation byggas upp för att följa och kontrollera utvecklingen på bioteknikområdet. I ett avsnitt med rubriken för djuren anför bl.a. att man inte kan acceptera åtgärder som leder till permanenta sjukdomstillstånd hos djuren för att höja produktionen. Insprutningav tillväxthormon hos mjölkkor är exempel pa sådana Skapande av transgena djur för livsmedelsproduktion bör 1989/90:JoU9 1 forskningssammanhang och för produktion av nödvändigaläkemedel kan däremot förfarandet tillåtas. Det krävs dock bestämda regler fördetta. Även i partimotion 1988/89:So481 sominnehåller motiveringen till motion J06II diskuteras ingående bioteknikensanvändningsområden samt därmed förenade etiska problem och risker.Folkpartiets utgångspunkt är att området är nationellt rättsligt oreglerat iväsentliga delar. Det finns t.ex. behov av en lagstiftning förutplantering/spridning av gentekniskt förändrade organismer. Vidare saknaseffektiv insyn i och kontroll över utvecklingen. Dessutom pågår ett omfattandeinternationellt regleringsarbete där deltar utan att som grund ha enparlamentariskt grundad nationell policy. Mot denna grund yrkas att enparlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att precisera etiskaoch moraliska aspekter på biotekniken, att lägga fram en genomarbetadståndpunkt för hela bioteknikområdet, att föreslå en lagstiftning och annansamhällskontroll över den biotekniska utvecklingen, att lämna förslag tillprivaträttsligt skydd samt att beakta behovet av internationell harmoniseringav bioteknikreglering. 1 motion 1988/89:Jo610 av m.fl. (fp) yrkas med i huvudsak samma motivering som i J06II en lagreglering av utplantering/utspridningav genetiskt förändrade organismer. 1 partimotion Jo607 diskuteras utförligt deetiska problemen och ekologiska riskerna som är förknippade med biotekniken.Partiet anser att vi inte skall frånhända oss den nytta vi alla kan få avbioteknikens tillämpningar: mediciner till sjuka, bättre hälsovård, skonsammaindustriprocesser och nya grödor för att mätta hungrande. I motionen preciserasvissa riktlinjer för politiken på bioteknikområdet: Utvecklingen skall styrasav principen om människovärdets okränkbarhet och rätten till personligintegritet. Vi måste ta ansvar för att utvecklingen kommer alla jordens ländertill del, förhindra miljöfarlig användning av bioteknik och motverkamonopoliseringssträvan-den i industrin. Olika myndigheters ansvar ochåligganden måste preciseras. Delegationen för hybrid-DNA-frågor måsteförstärkas. bör tilldelas medel för miljövärdering avbioteknik. En lagstiftning måste utformas för att reglera utsläpp avgentekniskt modifierade organismer. Även i vpk:s partimotion J06I6 redovisas synpunkter påbioteknikens risker och möjligheter. Det framhålls att dessa risker och möjligheter bör bli föremål för en omfattande diskussion i samhället och att kunskaperna i ämnet måste bli allmän egendom. En bioteknikinspek tion bör inrättas, kompletterad med forskningsetiska nämnder där forskare, industri och andra partsintressen samt politiskt förtroendeval da finns representerade. Den offentligt finansierade forskningen måste öka för att motverka näringslivets dominerande roll. strävaefter resultat som är till nytta även för . andebiotekniklag är mer nödvändig . 1 avbidan på denna /90:JoU9 bör ettantal övergångsåtgärder vidtas, såsom 1. förbud mot utsläpp av genteknisktmodifierade växter i naturen, 2. arbete på en heltäckande genbankför att motverka en utarmning av det genetiska materialet, därSverige deltar i förstärkningen av tredje världens genbanker, 3. patent pålevande materia förbjudas (denna del av motionen behandlas ilagutskottet) och 4. förstärkning av med en speciell För detta ändamål föreslås ett anslag om 10 milj. I motion Jo270 (vpk) yrkande 16 yrkas förbud motfrisläppande av gentekniskt modifierade mikroorganismer i naturen. de gröna kräver i sin motion 1988/89:Jo614 omgentekniken att en särskild gentekniklag utarbetas (yrkande 1). Denna lagstiftningskall dra upp nödvändiga gränser för såväl forskning och utveckling somtillverkning och användning av de produkter som kan tas fram med genteknik. Medgenteknik avses härvid metoder där fragment av en individs gener överförs frånen cell till en annan så att dessa gener kommer att ingå i mottagarcellensgenom. Traditionell växt- och djurförädling berörs således inte av denföreslagna lagen. Även i motion redovisas tänkbara risker ochoönskade resultat och effekter av den moderna gentekniken. Det är enligtmotionärerna angeläget att vi skaffar oss bättre kunskaper kring dessa frågoroch utvecklar sociala och etiska normer med vilka den nya tekniken kan hanteraspå ett bra och klokt sätt. Tydliga och bestämda gränser måste sättas upp förvad som kan accepteras. Förbud bör gälla för bl.a. genteknisk manipulation avkönsceller, genmanipulation på människor, genmanipulation med patogentgenmaterial och spridning av genmanipulerade organismer i naturmiljön (yrkande 2).Gentekniska hybrider av människor eller delar av människor får under ingaomständigheter tillverkas. Patent på organismer, oavsett om de är resultat avgenteknisk manipulation eller ej, får ej komma i fråga. Liv får inte betraktassom mänskliga uppfinningar eller smarta maskiner. I motionen framhålls även bioteknikens och genteknikensmöjligheter. Motionärerna anser det vara av största vikt att stimuleraforskning och utveckling på området med "grön" inriktning, dvs. medinriktning mot ökad energieffektivitet, minskad sårbarhet, ökad lokalkontrollerbarhet och ökad miljövänlighet. Enligt yrkande 3 i motionen bör ett moratorium införas förden gentekniska forskningen och utvecklingen vad gäller eukaryota organismer(celler från växter, djur, människor och svampar). Under moratoriet bör vikunna utveckla de nödvändiga sociala och etiska normer som krävs för att kunnahantera utvecklingen på ett sunt och konstruktivt sätt. Från moratoriet börundantas prokaryota organismer, dvs. bakterier och blågröna alger, vilkakännetecknas av att de saknar cellkärna. Motionärerna bedömer att ettmoratorium i enlighet med yrkande 3 inte behöver få några särskilda negativaeffekter. kompletterar sina synpunkter i motion Jo622från innevarande år och föreslår att en parlamentarisk kommitté tillsätts 6 medrepresentanter för samtliga riksdagspartier och med uppgift att Om det av tidigare fram- 1989/90:JoU9 fördayrkandet om moratorium avslås yrkas i andra hand att hybrid-DNA-delegationenfår befogenhet att stoppa genteknisk verksamhet som bedöms riskabel. Särskiltframhålls att delegationen bör få rätt att stoppa utplantering av genteknisktmodifierade organismer i naturen. Förbud mot genteknisk manipulation medpatogent material och mot spridning av gentekniskt förändrade organismer inaturmiljön bör införas. I motion Jo883 av m.fl. (m) framhållsbehovet av miljökonsekvensanalyser inom genteknikområdet. Utskottet har inhämtat yttranden över de under år 1989väckta motionerna från lantbruksstyrelsen, ,universitets- och högskoleämbetet, , medicinskaforskningsrådet, naturvetenskapliga forskningsrådet, skogs- och jordbruketsforskningsråd, styrelsen för teknisk utveckling, delegationen förhybrid-DNA-frågor, , ochSvenska . Universitets- och högskoleämbetet har i sin turinhämtat yttranden från samtliga universitet och högskolor och från . Remissyttrandena fogas till detta betänkande som bilaga. Utskottet har vidare anordnat en utfrågning den 18 januari1990 med representanter för dels samtliga remissorgan, dels centrala försöksdjursnämnden,. för bioteknik och . 1 detta betänkande behandlas i första hand frågor ombioteknikens och genteknikens tillämpning på djur, växter och mikroorganismer.De delar av motionerna som berör genteknikens användning på människan samtpatentfrågor och försäkringsskydd faller utanför jordbruksutskottets beredningsområde.Frågor om patent, försäkring och skadeståndsansvar behandlas av lagutskottet.Användningen av genteknik på människa tillhör socialutskottets ansvarsområde. Alla organismer är uppbyggda av celler. Organismvärldenindelas i två huvudgrupper, prokaryota resp. eukaryota organismer, beroende påavsaknad eller förekomst av cellkärna. Den prokaryota gruppen, som saknarcellkärna, innefattar bakterierna. Arvsmassan finns hos dessa samlad i en enda kromosom, som ligger fritt exponerad i cellens cytoplasma.Hos den eukaryota gruppen, som innefattar djur, växter, 1989/90:JoU9 alger ochsvampar, är cellernas kromosomer avgränsade från cellens cytoplasma innanförett membran i en struktur som kallas cellkärna. Bakterierna är till större delen encelliga organismer,dvs. organismen består av en enda cell även om de enskilda cellerna ibland kanväxa i förband eller aggregat. Majoriteten av eukaryota organismer ärflercelliga. Dock finns även bland eukaryota organismer encelliga former somvissa alger, svampar i form av jäst och vissa djur som amöbor, flagellater ochspordjur (encelliga djur = protozoer). Beskrivningen av eller "ritningen" för en vissorganism både vad beträffar struktur och funktion finns lagrad i generna.Generna, som består av DNA (deoxyribonukleinsyra), är delar i de större enhetersom kallas kromosomer. I generna finns informationen lagrad i en kodad sekvensav de fyra kvävebaserna (adenin), T (thymin), G (guanin) och C (cytosin).Dessa kan läsas och översättas till en sekvens av aminosyror, det vi kallar ettäggviteämne. Med hjälp av gentekniken (se närmare nedan) kan man föra överarvsanlag (gener) från en organism och foga ihop dem med generna i en kromosomi en annan organism. Detta kan utnyttjas i många sammanhang både i forskningoch praktisk tillämpning. Bioteknik är som många remissinstanser påpekat ettbegrepp som är svårt att avgränsa och definiera och som omfattar ett mycketstort antal ämnes- och metodområden inom bl.a. jordbruk, skogsbruk, akvakulturoch livsmedelsframställning. Framställningen av vin, öl och ost brukar nämnassom exempel på gammal och traditionell bioteknik. Framställning av antibiotikagenom odling av svamp eller bakterier är ett annat exempel. I många sammanhangkan det vara ändamålsenligt att anlägga den definition av begreppet somrekommenderats av : biotekniken är ensyntes av biokemi, mikrobiologi och processteknologi i syfte att teknisktutnyttja egenskaper hos mikroorganismer, cell- och vävnadskulturer eller cellbeståndsdelar. Genteknik är ett metodområde inom biotekniken. Eftersomhybrid-DNA-tekniken är en viktig del av gentekniken har termenhybrid-DNA-teknik något oegentligt kommit att användas som en synonym tillgenteknik över huvud taget. Det är också vanligt att ordet genteknik felaktigtanvänds som synonym till det mycket vidare begreppet bioteknik. 1 hybrid-DNA-tekniken överförs viss genetisk informationfrån en cell till en annan cell, vars DNA saknar denna information. DNAisoleras från en givarorganism eller framställs på konstgjord väg.DNA-segmentet sammanfogas i provrör med ett plasmid- eller virus-DNA (bärar-eller vektor-DNA). Den sammanfogade produkten är en hy-brid-DNA-molekyl. Sådanamolekyler förs in i den cell som valts som mottagarcell (värd). Närmottagarcellen delar sig replikeras även tillfört hybrid-DNA i samband meddelningen. En grupp identiska celler som på detta sätt uppkommer genom delningav en och samma ursprungscell kallas en klon. Under rätt valda betingelser kanman få denfrämmande genen i hybrid-DNA-molekylen att fungera i t.ex. en 1989/90:JotJ9 bakteriecellså att bakterien producerar den produkt som den "transplanterade"genen ger cellen information för att tillverka. En bakteriecell kan t. ex. fåsatt tillverka mänskligt insulin. Tekniken ger alltså möjlighet att överföragener från en organism till en annan och härigenom komma förbi naturligaartbarriärer vad gäller överföring och uttryck av genetisk information. Det är inte bara bakterier och andra mikroorganismer somkan odlas som cellkulturer. Även celler från växter, djur och människa kan odlas på analogt sätt i suspensionskulturer. Bärar-DNA (vektorer) finnslikaså utvecklade inte bara för mikroorganismer utan även för växt- ochdjurceller. Det visar sig nu också att bakterier och andra mikroorganismer intealltid är de bästa systemen för produktion av substanser normalt tillverkade idjur och människor, utan kloning och produktion i djur- eller humana cellsystemär i vissa fall bättre alternativ. Ett annat syfte med att använda hybrid-DNA-teknik kan varaatt massframställa gener i identiska kopior (molekylär kloning) för attanvändas för bestämning av nukleotidsekvens (dvs. ordningsföljden avkvävebaserna ). Det kan gälla att specifikt förändrareglerfunktioner som leder till ökad produktion eller att göra förändringarinom en gen som leder till en förändrad och bättre genprodukt. Inom den växtmolekylära genetiken drar man nytta av dengenetiska variation som uppträder i plantor som regenereras från enskildaceller i en växtcellskultur. Denna variation (somaklonal variation) kan vara ennaturlig egenskap hos växtmaterialet i fråga, men mera vanligt är att deninduceras under de konstlade betingelser som startandet av en växtcellskulturinnebär. De genetiska förändringar som kan inträffa inkluderar förändringar inukleotidsekvens inom gener, förändringar i kromosomstruktur och kromosomtal. Olika arter är normalt sexuellt inkompatibla, dvs. detfinns biologiska barriärer som förhindrar korsning över artgränserna. Sådanabarriärer kan man nu hos växter komma förbi genom att framställa proto-plaster(celler från vilka cellväggen avlägsnats genom enzymbehandling).Protoplasterna kan sedan med konstlade medel fås att fusera, varvid förstbildas celler som innehåller kärnor och cytoplasma från de båda arterna. Omcellkärnorna sedan fuserar uppkommer ånyo en enkärnig cell i vilken kärnaninnehåller kromosomer från de båda ursprungliga cellkärnorna. Slutresultatet aven protoplastfusion av nämnda slag blir som regel ett stort antal olikavarianter i den regenererade populationen av intakta växtceller från vilkasedan hela plantor kan regenereras och studeras. Växtcellen har en egenskap som möjliggör manipulerande avdet slag som ovan beskrivits, nämligen att den är totipotent. Totipotens innebär att man från en enda somatisk växtcell efter tillsats av lämplig kombination av växthormoner får utveckling av en hel planta. Med djurceller kan man i stort sett göra samma manipulationer som ovan beskrivits för växtceller, men eftersom den enskilda djurcellen inte kan 9 differentieras vidare stannar allt manipulerande vid erhållande av 1989/90:JoU9 cellkulturerinnehållande olika cellhybrider. Ur dessa cellhybrider kan ingen levandevarelse utvecklas. Andra exempel på metoder där man arbetar på cellstadiumeller tidigt embryonalt stadium är in vitro-befruktning och embryoöverföringhos djur. Mikromanipuleringsteknik tillåter produktion av identiska djur genomseparation av tidiga celler (blastomerer) i ett embryos utveckling, och genomdelning av något äldre embryon kan identiska tvillingar produceras. Genomseparering och blandning av celler från mycket tidigt embryonalt stadium harman erhållit s.k. mosaikdjur. Begreppet kloning har nämnts ovan. Med begreppet kloningavses annars framställning på asexuell väg av genetiskt identiska kopior av enindivid. Sticklingsförökning av växter är exempel på traditionellkloningsteknik. Vissa lägre djur kan också kloningsförökas. Genteknikens tillämpning på djur Huvudområden för genteknikens tillämpning på djur ärframställning av vacciner, sjukdomsdiagnostik och husdjursförädling.