bet · GD01FiU28 · 1989-12-31 00:00:00 — Den forskning som den ekonomiska vetenskapen nu ägnar sig åt är i storutsträckning avsedd att studera och förbättra de metoder som de ekonomiskakrafterna har för att utveckla sina maktmonopol. Detta är inte endast till faraför den enskilda människan, det riskerar också att ytterligare störa denekologiska balansen. Det är nödvändigt att finna andra vägar än marknadsekonomieller planekonomi för att en ekologiskt hållbar balans skall kunna uppnås.Detta borde vara en utmaning för den ekonomiska forskningen. Intrycket äremellertid att den ekonomiska forskningen studerar existerande ekonomi istället för att försöka förstå drivkrafterna i våra ekonomier och försöka finnavägar att styra dessa för att kunna bemästra vår tids största problem. Enligt utskottets uppfattning borde det inomfinansdepartementets ram bedrivas forskning om de ekonomiska och ekologiskaförhållandena i som underlag för ett ekonomiskt samarbete inom helaEuropa. Forskningsuppgifter måste också läggas ut som belyser det samladeEuropas ansvar för och påverkan på tredje världens länder. De ovan beskrivna forskningsuppgifterna torde varaomöjliga att utföra inom ramen för existerande ekonomiska forskningsorgan, ivilka konventionella prioriteringar används. Utskottet föreslår därförinrättandet av ett speciellt naturekonomiskt råd, i vilket företrädare förekologiska vetenskaper samt representanter för miljörörelsen har majoritetsinflytande.En av rådets centrala uppgifter bör vara att fördela anslag till olikaforskningsprojekt. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande inrättande av ett naturekonombkt rådatt med bifall till motion 1989/90:Fi41 yrkande 1 och med avslag på motion 1989/90:Fi41yrkande 2 som sin mening 1989/90:FiU28 ger regeringen till kännavad utskottet anfört om inrättande av ett naturekonomiskt råd, Skattereformens effekter (mom. 4) GunnarBjörk (c), (), (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med "Detförslag" och slutar med "motion Fi40" bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anledning av motionerna Fi36 (c) yrkande 4 och Fi40 (vpk) anföraföljande. Flerafördelningspolitiska studier har gjorts för att belysa skatteutredningarnasförslag. De resultat som framkommit i flera av studierna pekar på att storadelar av befolkningen skulle förlora på skattereformen. Resultaten visar attdet fördelningspolitiska målet ej uppnås att låg- och medelinkomsttagare ejskall betala höginkomsttagarnas skattesänkningar. Beslutetom första idelen av skattereformen som genomförs borde enligtutskottets uppfattning ha föregåtts av omfattande fördelningspolitiskastudier. Sådana studier borde också göras innan beslut tas om den andra delensom är tänkt att genomföras 1991. Analysen borde omfatta såväl individer somhushåll och regioner. Särskild vikt borde, inte minst mot bakgrund av det höjdaränteläget, läggas vid de förändringar som föreslås beträffande boendet och detökade bidragsbehov dessa medför. I detta sammanhang är det också viktigt attkvinnornas situation särskilt uppmärksammas. Skattereformenmåste emellertid kontinuerligt följas upp under de efterföljande åren medanalyser av dess faktiska fördelningspolitiska effekter. Forskningsinsatserbehövs för detta arbete. Mot bakgrund av den noggranna utformning somutvärderingen bör ges anser utskottet att ytterligare medel bör avsättas förforskningsuppgifter rörande detta. Det är utskottets bestämda mening attriksskatteverket, utöver vad regeringen föreslagit, bör tillföras ytterligare 1milj. för forskning om skattereformens fördelningseffekter. deb att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffande skattereformens effekter att medbifall till motion 1989/90:Fi36 yrkande 4 och med anledning av motion 1989/90:Fi40 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omytterligare medel till forskning om skattereformens fördelningseffekter. Stödtill forskning om den offentliga sektorn l989/90:FiU28 (mom. 5) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "I propositionen" och på s. 7 slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: 1 likhet med regeringen anser utskottet att forskningen omden offentliga sektorn är ett eftersatt område. Att föra in fler styrfaktorer iforskningen genom att t.ex. kommunerna börjar uppträda som renodladesektororgan är, enligt utskottets mening och som också framhålls i motion Fi37(m), ett felaktigt sätt att styra forskningen inom detta område. Som anförs imotion Fi34 yrkande 2 bör detta i stället ske via forskningsråden,företrädesvis ,forskningsrådsnämnden och . deb att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande stöd till forskning om den offentliga sektornatt med bifall till motionerna 1989/90:Fi34 yrkande 2 och1989/90:Fi37 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Stöd till forskning om den offentliga sektorn (mom. 5) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "I propositionen" och på s. 7 slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med regeringen att forskning omden statliga sektorn är angelägen. Utskottet finner det däremot inte motiveratatt inrätta ett särskild forskningsprogram för detta ändamål finansierat medett särskilt anslag över . Den angelägna uppgiften attförbättra innehållet i de offentliga tjänsterna bör i huvudsak ombesörjas avkonsumenterna. Detta bör ske genom att konsumenterna erbjuds valfrihet ochmångfald i tjänsteutbudet, varvid deras aktiva val för att de tjänstersom bäst tillgodoser medborgarnas preferenser kommer till utförande. Så längeregeringen inte är beredd att medge sådan valfrihet anser utskottet detobefogat att inrätta ett särskilt forskningsprogram. Vad utskottet här anförtinnebär att motionerna Fi34 yrkande 2 och Fi37 delvis blir tillgodosedda. deb att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande stöd till forskning om den offentligasektorn att med anledning av motionerna 1989/90:Fi34 yrkande 2 ochl989/90:Fi37 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, för i989/90:FiU28 kvalitetsforskning(mom. 6) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Såvitt utskottet" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att den i propositionen anfördamotiveringen för det begärda treåriga anslaget på totalt 17,5 milj. kr. ärbristfillig och i vissa avseenden missvisande. Såvitt utskottet nu kan förståhar det i propositionen nämnda ettbegränsat samband med det begärda anslaget. Detta institut skall huvudsakligenha andra uppgifter. Vad som avses och föreslås i avsnitt 22 i propositionen äratt det skall utredas huruvida en mindre del av det här nämnda anslaget skallutnyttjas för kvalitetsutveckling rörande den offentliga sektorns produktionsutbud. Utskottet kan inte se det meningsfulla i att bedriva enkvalitetsforskning om den offentliga sektorns produkter. Dennatjänsteproduktion är praktiskt taget helt monopoliserad. Den enskildekonsumenten saknar därför möjligheter att påverka utformningen av dessatjänster. Vad utskottet här anfört om nämnda kvalitetsforskning bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande ett kollektivt forskningsinstitut förkvalitetsforskning attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Fi35 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om kvalitetsforskning om denoffentliga sektorns tjänsteproduktion. Ytterligare medel till forskning om den offentligasektorn (mom. 7) (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "yrkande 3" bort utgå, deb att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "När det" och på s. 8 slutar med "motion Fi720" bort haföljande lydelse: Forsknings- och utvecklingsarbetet om den offentliga sektornär ett eftersatt område. Angelägna forskningsprojekt pågår, som exem pelvis Samhällsbyggarstaden, men de tillgängliga resur serna inom detta forskningsområde är alltför begränsade. Detta gäller särskilt frågor med anknytning till det kommunalekonomiska området. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionerna Fi36 och Fi720 att denna del av den samhällsvetenskapliga forskningen är i starkt behov av en resursförstärkning. Detta bör som sin 14 mening geregeringen till känna. deb attutskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 1989/90:FiU28 7. beträflande ytterligare medel till forskning om denoffentliga sektorn attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Fi36 yrkande 3 och 1989/90:Fi720som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ytterligare medel till forskning om den offentligasektorn (mom. 7, motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: I motion Fi36 (c) yrkande 3 och motion Fi720 sägs allmäntatt det finns stora behov av ökad forskning inom det kommunalekonomiska områdetoch vad gäller den offentliga sektorn i stort. I motionerna ställs ingaexplicita krav på ytterligare resurser till denna forskning. Utskottetavstyrker motionsyrkandena med hänvisning till att det åvilar berördaforskningsråd och högskolorna att göra prioriteringar inom detsamhällsvetenskapliga området. Anslag till utredningar m.m. (mom. 8) Under förutsättning av bifall till reservation 5 eller 6 (), (), (), FilipFridolfeson (m) och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet tillstyrker" och slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse: Som utskottet ser det behövs det inte något specielltforskningsprogram om den offentliga sektorn enligt de riktlinjer som anges ipropositionen. Utskottet motsätter sig därför de föreslagna förstärkningarnaav anslaget Utredningar m.m. med . för /91 liksom deföreslagna tillskotten på . /92 och . /93, dvs. en total bas om . vid periodens slut. Utskottet tillstyrker sålunda motionerna Fi34 yrkande 1 och Fi35 yrkande 2. deb att utskottets hemställan under8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande anslag till utredningar m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 bilaga 15 punkt A 2 och motionerna 1989/90:Fi34 yrkande 1 och 1989/90:Fi35 yrkande 2 samt med avslag på proposition 1989/90:90 avsnitt 22 mom. 1 tillUtredningar m.m. för budget- /91 undertrettonde huvudtiteln anvisar ett reservations- 1989/90:FiU28 anslag på26 . SCB:s forskningsstatistik (mom. 9) AnneWibble och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "motion Fi38" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det skulle vara av stort värde med enstatistisk redovisning av kvinnliga forskares insatser. SCB uppger attbetydande metodologiska svårigheter föreligger att tillgodose den kvalitativaaspekten. Kvantitativt är det möjligt och relativt enkelt för SCB att göra enkönsuppdelning när det gäller att redovisa pågående forskning inomuniversitetssektorn. Däremot möjliggör inte den från företagssektorn insamladestatistiken en sådan uppdelning. Motden bakgrunden föreslår utskottet att den i motion Fi38 efterfrågadekvantitativa statistiken redovisas av SCB för universitetssektorn. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffande SCB.s forskningsstatbtik att medanledning av motion 1989/90:Fi38 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om SCB:s forskningsstatistik. gotab 96786, 1990