bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Byggandet av länstrafikanläggningar till vilka ävenräknas bl.a. länsvägar och länsjärnvägar sker enligt tioårsplaner, somfastställs av länsstyrelserna och i vilka byggnadsföretagen anges i ordningefter angelägenhetsgrad. pågår arbete inom länen med upprättandeav nya planer för länstrafikanläggningar. I proposition 1989/90;88 om vissanäringspolitiska frågor föreslår regeringen att en infrastrukturfond för transportsektorninrättas genom ett engångsanslag på för nästa budgetår.Avsikten är att medel ur fonden skall kunna användas för bl.a.infrastrukturinvesteringar inom kollektivtrafikområdet. I nämnda propositionframhålls också att kollektivtrafiken måste förbättras för att dennagrundlägjjande samhällsservice skall kunna utvecklas till gagn för enskilda,näringsliv och samhälle. Investeringsplaneringen inom kommunikationssektornbör därför inriktas på att förbättra kollektivtrafikens utvecklingsmöjligheter.Vidare, framgår det av proposition 1989/90:88, kommer regeringen att utse treförhandlare en för , en för och en förMalmöregionen med uppgjft att, tillsammans med berörda organ, lägga framförslag till trafiksystem som kan förbättra miljö, tillgänglighet ochtrafiksäkerhet. Regeringen har numera tillsatt dessa tre förhandlare. Med hänvisning till det anförda avstyrker trafikutskottetför sin del motionsyrkandet. Enligt motion A61 (vpk) bör regeringen lägga fram förslagom främjande av sjöfarten på . Motionärerna framhåller bl.a. att eninvesteringsplan för hamnbyg{;nader i berörda kommuner bör tas fram, att ettfördelaktigt finansieringssystem för investeringar i nya fartyg förVänersjöfart bör utarbetas och att en godsinventering bör göras för attfastställa vilka godsslag som kan föras över till sjötransporter. Som framgår av den regionålpolitiska propositionen harregeringen tillsatt en särskild utredare (dir. K 1989;B) med uppgiftbl.a. att behandla stödet till Vänersjöfarten. I avvaktan på resultatet avutredningen avstyrker trafikutskottet för sin del motionsyrkandet. I motion A78 (c) framhålls att det i den regionalpolitiskapropositionen föreslagna anslaget för särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder bör användas för etablering av ett nationellt centrumför trafikfrågor i Borlängel . Etablering av forskning och utbildning omtrafik och trafiksäkerhet bör framhåller motionärerna komplettera demyndigheter (vägverk, banverk och trafiksäkerhetsverk, TSV) som finnsetablerade på denna ort. Utskottet erinrar om att statens väg- och trafikinstitut(VTI), som är lokaliserat till , har lill huvuduppgift att bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet som avser vägar och järnvägar, vägtrafik 413 ochjärnvägstrafik samt säkerhet i sådan trafik. 28 1989/90. forskningsberedningen(TFB) till uppgift att planera, initiera, stödja 1989/90:AU13 ochsamordna forskning, utveckling och demonstrationsprojekt som Bilaga 5rör transporter, trafik och trafiksäkerhet. I sitt betänkande /88;24 om trafikpolitiken ochregional balans tillstyrkte trafikutskottet regeringens förslag i dentrafikpolitiska propositionen (prop. 1987/88;50 bil. 1, rskr. 298) attbanverkets huvudkontor skulle förläggas till . I den propositionenredovisades befintlig och planerad utbildning vid högskolan FalunBorlänge(HFB), bl.a. viss civilingenjörsutbildning i samverkan mellan Uppsalauniversitet och högskolan. Vidare förutskickades att ingenjörsutbildning iproduktion och underhåll av vägar skulle anordnas vid högskolan. I det nämndabetänkandet betonade också utskottet vikten av att det i finnsutbildning på högskolenivå inom ett brett område, som i utbildningshänseendeförstärker attraktivitet och som stöder rekryteringen av personaltill och . I sammanhanget underströks vidare att TSVefterfrågar kvalificerad teknisk och administrativ personal. Enligt vad utskottet erfarit finns vid HFButbildningar som svarar mot behov som finns hos , och i materialfysik, som bedrivs i samverkan medUppsala universitet, bedöms kunna bilda modell för framtida civilingenjörsutbildningarmed en inriktning som överensstämmer med och behov. Medbörjan innevarande läsår finns också en linje för väg- och banteknik som tagitsfram i nära samarbete med och för att tillgodose dessaverks behov av ingenjörer på mellannivå. Vid HFB har vidare sedan år 1984arrangerats kurser i trafikpedagogik och trafikpsykologi. startadeutbildningsledarutbildning för trafiklärare i . utbildas trafiklärareinom gymnasieskolan. Universitets- och högskoleämbetet föreslår dock införreformeringen av gymnasieskolan att denna utbildning förs över tillhögskolenivå. HFB arbetar i samråd med företrädare för bl.a. TSV, VTI ochbranschorganisationerna med planer för högskoleutbildning av trafiklärare. Vidare kan nämnas att HFB enats med generaldirektörernaför de tre verken i och forskningsråd om att de tillsammansskall verka för en uppbyggnad av forskningsverksamhet inom dettransporttekniska området. HFB;s styrelse för forskningsfrågor arbetar förnärvarande med ett ramprogram för forskning och utveckling inom det transporttekniskaområdet som skall ligga till grund för TFB;s planering av transportforskning. Med hänvisning till det anförda finner trafikutskottetinte någon åtgärd erforderlig med anledning av motionsyrkandet ochavstyrker därför för sin del ett bifall till detsamma. I motion A93 (c) uttalas bl.a. önskemål om förbättringarav skärgårdstrafiken. Enligt lagen (1978;438) om huvudmannaskap för visskollektiv persontrafik skall det, för att främja en tillfredsställandetrafikförsörjning, i varje län finnas en huvudman som ansvarar för den lokalaoch regionalalinjetrafiken för persontransporter. Trafikens omfattning an- 1989/90:AU13 gesi en trafikförsörjningsplan som huvudmannen antar. Enligt utskot- Bilaga 5 tetsmening bör trafikhuvudmännen med det politiska och ekonomiska ansvar som dehar för trafiken själva bestämma om, och i vilken utsträckning, de önskarbedriva skärgårdstrafik. Enligt vad utskottet erfarit förekommerskärgårdstrafik i huvudmannaregi i flera län. Med detsagda avstyrker trafikutskottet för sin del motionsyrkandet. I motion A94 (c) yrkas att som sin mening skallge regeringen till känna vad i motionen anförits om behov avinfrastrukturella åtgärder. Utskottet har i det föregående erinrat om att isina beslut om trafikpolitiken och telepolitiken underströk sambandetmellan dessa politikområden och regionalpolitiken. Vidare har utskottetbetonat att planeringsprocessen inom kommunikationssektorn bör ha som en avsina utgångspunkter regionålpolitiska mål och riktlinjer. Med det anförda avstyrker trafikutskottet för sin delmotionsyrkandet. I motion A107 (vpk) säger sig motionärerna instämma i denregionalpolitiska propositionens slutsatser om att fortsatt utbyggnad och förnyelseav kommunikationssystemen har eri avgörande betydelse för den regionalautvecklingen. Det finns dock säger motionärerna inga som helst miljö- ochenergiaspekter på kommunikationssektorn i propositionens beskrivning. Av miljö-och energiskäl måste ökningen av bil- och flygtrafiken brytas. Även flera andraskäl talar för ett ökat kollektivt, spårbundet resande. Sjöfart och järnvägmåste stå för merparten av de tyngre och mer långväga transporterna. Bilismskall gynnas där den är samhällsekonomiskt lönsam (inkluderat miljökostnader).Det innebär att bilens möjligheter skall tas till vara i t.ex. Norrlandsinland, där spårbunden trafik inte kan bli aktuell. Vidare betonar motionärernaatt infrastrukturen måste ses över i stort och att vi inte får bygga oss fast iett bil- och flygberoende. Det kan inte vara riktigt att bygga samhällen ochinfrastrukturer så att långväga pendling mellan bostad och arbetsplats tvingasfram. En långsiktig strategi behövs för att motverka en sådan felaktiginfrastrukturuppbyggnad. Data-, tele- och videokommunikationernas möjlighet attersätta framför allt persontransporter måste lyftas fram. Nya rön visar attdet finns en stor potential på detta område, som måste utnyttjas på ett bättresätt än . Motionärerna yrkar (yrkande 27) att som sinmening skall ge regeringen till känna vad de sålunda anfört omkommunikationerna och (yrkande 28) att hos regeringen begär enlångsiktig strategi för att motverka uppbyggandet av en bilkrävandeinfrastruktur. Utskottet erinrar om det trafikpolitiska målet att erbjudamedborgar na och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska 415 kostnader.I det trafikpolitiska beslutet underströks också att en grund- läggandeprincip vid utformningen av trafikpolitiken skall vara att de 1989/90:AU13enskilda människorna och företagen ges möjlighet att inom ramen för Bilaga 5det befintliga trafikutbudet själva avgöra hur de skall ordna sina transporter.För att transportkonsumenterna skall ges möjlighet att ta hänsyn till såvälsina egna förhållanden som till effekterna för samhället i övrigt krävs en välavvägd påverkan från samhällets sida. De medel som i första hand står till budsinom den statliga trafikpolitiken för att åstadkomma en sådan valfrihet underansvar för andras välfård är en samhällsekonomiskt grundad prissättning avtrafiken. Av det trafikpolitiska beslutet framgår vidare att bilismen svararför merparten av persontransporterna och att den är en förutsättning för attsamhällets behov av transporter skall kunna tillgodoses. Lastbilstrafikenkommer liksom att ha stor betydelse för att tillgodosedet svenska näringslivets behov av transporter och för att bidra tillutvecklingen av nya transportlösningar. Bilismen måste emellertid utvecklasmed beaktande av de säkerhets- och miljökrav som samhället ställer. finner inte skäl ompröva beslutoch avstyrker därför för sin del de båda motionsyrkandena. I motion A107 (vpk) föreslås också en utredning om hurpostverket skall kunna utveckla sin lantbrevbäring till att även omfatta en"social del" för äldre. Den sålunda aktualiserade frågan behandlas av post- ochteleutredningen i dess framlagda betänkande med regionaltoch socialt ansvar (SOU 1990;27). Utredningen förordar att Posten samråder medde kommunala myndigheterna för att möjliggöra att lantbrevbärarna i ökadomfattning skall kunna utnyttjas för "social service" påavtalsreglerade och affårsmässiga grunder. Kostnaderna kan därigenom framhåller utredningen hållas nere både för Posten och kommunen. Vidareförordas att Posten aktivt skall verka för att lantbrevbärare ochpostkontorspersonal skall kunna utföra kompletterande tjänster genom samarbetemed privata företag, kommuner och statliga verk och myndigheter. I avvaktan påresultatet av regeringens beredning av utredningens förslag avstyrkertrafikutskottet för sin del motionsyrkandet. I motion Alll (c) framhålls att investeringar i det störrevägnätet och nya vägsträckningar för utbyggnad av Europa- och riksvägar intebör finansieras med regionålpolitiska medel utan över ordinarie väganslag. Statlig finansiering av vägbyggen sker via sjättehuvudtitelns anslag B3. Byggande av riksvägar och B4. Byggande avlänstrafikanläggningar samt i vissa fall med AMS-medel för beredskapsarbeten.Som framgår av vad utskottet anfört framhålls det i propositionen att detföreslagna infrastrukturanslaget inte bör kunna användas för investeringar avtypen vägar, järnvägar, flygplatser osv. Utskottet delar denna uppfattning. finner med hänvisning till det anfördasyftet med motionsyrkandet tillgodosett och avstyrker därför för sin del ett bifall 416 I motionAlll (c) begärs också en utredning om en samlad lösning av 1989/90:AU13 Målsättningen bör enligt motionärerna Bilaga 5 vara attalla centrala uppgifter utlokaliseras. Från posten har under hand framhållits attbehandlingstiden av postgirots betalningsuppdrag måste bli så kort som möjligt,då detta krävs med hänsyn till konkurrensen från bankerna och bankgirot inomområdet för betalningsförmedling m.m. Nuvarande krav på en total behandlingstidom högst från mottagandet av ett betalningsuppdrag medmorgonposten till utdelningen av kontoutdrag vilket krav iprincip gäller för postgirots betalningsförmedling nödvändiggör enligtposten centraliserade system för behandlingen. Utflyttning från postgirot avden s.k. 24-timmarsservicen är enligt posten inte möjlig. Denna snabba serviceär det främsta konkurrensmedlet för postgirot. Posten planerar emellertid att iTierp inrätta en filial till postgirot, dit behandlingen av s.k.48-timmarsupp-drag registrering av inbetalningar med checker m.m. skulleflyttas. Behovet av årsarbetskrafter vid denna enhet beräknas till ca 20.Förläggning till av filialen har valts med hänsyn till önskemål omutlokalisering och till att filialen inte bör ligga på större avstånd frånStockholm än som motsvarar en fårdväg på 1 1 y4 timme med bil. Nya kassaterminaler för ADB installeras på postkontorenunder åren 19901992. Dessa kassaterminaler gör det möjligt att flytta ut vissaarbetsuppgifter från postgirot till postkontoren. Andelen arbetsuppgifter somkan flyttas ut till postkontoren uttryckt i årsarbetskrafter beräknas till ca200 . Mot bakgrund av det anförda avstyrker trafikutskottet försin del motionsyrkandet. I motion Alll (c) begärs vidare en utredning om reglernaför transportstöd. Av den regionalpolitiska propositionen framgår attregeringen tillsatt en särskild utredare (dir. K 1989;B) med uppgiftatt lämna förslag på hur det regionalpolitiska transportstödet för person- ochgodstransporter i skall utformas . Utredningen skall också som nämnts behandla stödet till Vänersjöfarten samt bidraget till kommunalaflygplatser, transportstödet till , stödet till godstransporterna iglesbygd och möjligheterna till stöd för datakommunikation i norra . I avvaktan på resultatet av utredningen avstyrker trafikutskottet försin del motionsyrkandet. I motion Al 18 (c) framhålls att en gi'undläggandeförutsättning för ett decentraliserat samhälle är goda och fungerandekommunikationer. Det är nödvändigt betonar motionärerna att hela landet fåren rimlig del av statens insatser på kommunikationsområdet. behöver iframtiden kommunikationer, där olika typer av transportmedel stödjer ochkompletterar varandra, om en positiv regional utveckling och god miljö skallkunna uppnås. Det förutsätter i sin tur att deframtida investeringarna i vägnät, flygplatser, järnvägar m.m. får 1989/90:AU13 en inriktning som utgår från de krav som miljön och måletregional Bilaga 5 balans ställer. Utskottet delar motionärernas uppfattning och villframhålla att denna stämmer väl överens med de mål för trafikpolitiken somriksdagen angav i sitt beslut . Något sådant tillkännagivande som motionärernabegär torde sålunda inte vara erforderligt, varför trafikutskottet för sin delavstyrker motionens yrkande 30 h. Närvarande; (), (), OlleÖstrand (s), (), /Vndersson (c), (),(), (), (), iMalmö (m), (), (), (vpk), RoyOttosson (mp), (), () och Tom (). Avvikande meningar 1. (vpk) och () anser att dendel av trafikutskottets yttrande som börjar med "Som framgår" ochslutar med "del motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: och upp till är uråldrigatransportleder som har farbara leder till och havet. Flerautredningar visar att sjöfarten med vissa utvecklingsinsatser är överlägsenlandsvägstrafiken både vad gäller miljöaspekter och transportekonomi. Demoderna fartyg som byggs har visat att de utsläpp som gamla maskinerförorsakat går att bygga bort. Med modern teknik kan alltså tungt gods medfördel fraktas sjövägen. Mot bakgrund av det anförda förutsätter utskottet att eninvesteringsplan för hamnbyggnad i berörda kommuner tas fram. Vidare finnerutskottet det angeläget att ett fördelaktigt finansieringssystem för investeringari nya fartyg för Vänersjöfart utarbetas. Vidare behövs en inventering av vilkagodsslag som kan överföras till sjötransporter. Det bör understrykas att sjö-och järnvägstransporter inte behöver konkurrera med varandra utan ärkompletterande system. delar sålunda motionärernas uppfattningatt riksda- 1989/90:AU13 gen hos regeringen bör begära förslag omutveckling av sjöfarten på Bilaga 5 , och samttillstyrker för sin del motionsyrkandet. Kommunikationerna och en bilkrävande infrastruktur (vpk) och () anser att dendel av trafikutskottets yttrande som börjar med "Utskottet erinrar"och slutar med "båda motionsyrkandena" bort ha följande lydelse; Utskottet anser för sin del att stor hänsyn till miljö ochenergiförsörjning skall tas vid fördelning av medel till investeringar i deolika trafikslagens infrastrukturer i landets alla delar. Det är av störstavikt att det miljövänliga järnvägsnätet utvecklas i hela landet, alltså även ilandets glesbefolkade delar. Risken för ökad utsatthet i redan utsatta regioneri takt med att miljökraven ökar är annars uppenbar. Liknande problem finnsredan vad gäller industriernas lokalisering, där just den miljöstörande ochenergjslösande industrin i betydande utsträckning är koncentrerad tillmellersta . Det torde vara klart att denna region kan förväntas fåavsevärda problem på grund av ökande miljökrav om inte särskilda satsningar föratt utveckla alternativ görs. Trafiken på vägarna, och i snabbt ökande grad i luften,hör redan till de allra värsta miljöproblemen i vårt land. Det vore djuptolyckligt om redan utsatta regioner görs än mer beroende av just sådanatransportslag än vad som redan är fallet. Sålunda bör t.ex. ochtvärbanorna i norr utvecklas, och betydande utbyggnader med bl.a. enBothniabana längs och en sydlig ostkustbana som ansluter tillBlekinge kustbana, byggas . Det är också viktigt att statenframdeles tar ett större regionalpolitiskt ansvar vid köp av interregionalpersontrafik på järnväg än vad som varit fallet. Den tendens som finnsatt göra landets glesbefolkade delar mer beroende av de mest miljöstörande ochenergjslösande trafikslagen, dvs. bil och flyg, kan på så vis motverkas. Det anförda bör, enligt trafikutskottets mening, riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. (vpk) anser att den del av trafikutskottetsyttrande som börjar med "Den sålunda" och slutar med "delmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse; Lantbrevbärningen är som motionärerna framhåller mycket uppskattad och till stor nytta på landsbygden. Det är enligt utskottets mening angeläget att denna verksamhet utvidgas på så sätt att den inte enbart behöver ha en ekonomisk inriktning utan att den kan kombi neras med en social del, exempelvis enklare tillsynsuppgifter. En utvidgad sådan service torde få stor regionalpolitisk betydelse, varför utskottet delar motionärernas uppfattning att en utredning bör tillsät- 419 tas om hurpostverket skall kunna utveckla sin lantbrevbäringsorgani- 1989/90:AU13 Avdirektiven bör klart framgå att postverket fortsättningsvis Bilaga 5 ska hahela ansvaret för verksamheten. Med det anförda tillstyrker trafikutskottet för sin delmotionsyrkandet. /Vndersson (c), () och () anser att den del av trafikutskottets yttrande som börjar med "" och slutar med "del motionsyrkandet" bort ha följandelydelse; Utskottet delar motionärernas uppfattning att en utredningbör tillsättas med direktiv att föreslå en samlad lösning av utlokaliseringenav postgirot. Målsättningen bör vara att alla centrala uppgifter utlokaliseras. Med det anförda tillstyrker trafikutskottet för sin delmotionsyrkandet. (), () och () anser att den del av trafikutskottets yttrande som börjar med "Avden" och slutar med "del motionsyrkandet" bort ha följandelydelse; Det är enligt utskottets mening angeläget atttransportstödet också fortsättningsvis blir en ersättning för företagensfördyrade transportkostnader, dvs. en kompensation som utgår på grund av delånga avstånden. Vidare bör transportrådet på ett bättre sätt än för närvarandebeakta de verkliga behoven av fraktstöd. Rådet bör också få i uppdrag att vidtavissa kompletteringar av fraktstödsberättigade varor i avvaktan på att nyatransportbestämmelser tas fram. Vad sålunda anförts med anledning av motionsyrkandet börriksdagen enligt vad trafikutskottet för sin del anser som sin mening geregeringen till känna. och (båda c) anser att dendel av trafikutskottes yttrande som börjar med "Något sådant" ochslutar med "motionens yrkande 30 h" bort ha följande lydelse; För att de trafikpolitiska målen skall kunna nås är detenligt utskottets mening angeläget att länsvägnätet får ett väsentligtresurstillskott. Vidare måste järnvägstrafiken moderniseras och anpassas tillde förändrade förutsättningar och krav som samhällsutvecklingen leder till. Med det anförda tillstyrker trafikutskottet för sin delmotionsyrkandet. e.. , -u .. A 1989/90:AU13 (), () och (vpk) anför: Ireservation nr 6 till trafikutskottets betänkande 1989/90:TU19 om stöd tillskärgårdstrafik erinras om att beslutade att stödet tillskärgårdstrafiken skulle avvecklas. Stödet utgick av denbidragsgrundande kostnaden. I reservationen framhölls också attpersontransporterna i skärgården är en dyr verksamhet och att skärgårdarna främstfinns i kommuner som har svag ekonomi. borde därför framhölls deti reservationen besluta om att återinföra skärgårdsstödet med de regler somtidigare gällde och regeringen återkomma till med förslag tillmedelsanvisning. /Vrbetsmarknadsutskottethar beslutat bereda jordbruksutskottet tillfålle att yttrasig över proposition 1989/90:76 om regionalpolitik för 90-talet jämte motioner.Jordbruksutskottet har funnit lämpligt att i detta yttrande behandla motionerna1989/90:A53 (c) yrkande 6, A55 (s) yrkande 1, A64 (m) yrkande 6, A94 (c)yrkande 6, A106 (mp) yrkandena 15 och 1821 samt A107 (vpk) yrkande 24. Utskottetvill inledningsvis framhålla den stora betydelse jordbruksnäringen har försysselsättningen i landets olika regioner. Lantbrukar-befolkningen utgör imånga delar av en viktig basgrupp. Genom sin mångfacetterade verksamhetbidrar lantbrukarna aktivt till sysselsättningen i bl.a. glesbygderna. Påmotsvarande sätt utgör fiskarena längs kusten en viktig yrkesgrupp. Äveninsjöfisket har sin betydelse för sysselsättningen. Ikapitel 8.5 av propositionen. De areella näringarna, erinrar industriministernom att regeringen senare i vår kommer att lägga fram förslag om en nylivsmedelspolitik och om fiske. En proposition (1989/90:123) om fiske harsedermera framlagts, och den livsmedelspolitiska propositionen är aviseradtill . kommer i samband med behandlingen avdessa propositioner att få anledning att närmare gå in på olikaregionalpolitiska aspekter av jordbruks- och fiskenäringarna. De frågor som tasupp i motionerna A53 yrkande 6 om jordbrukets utveckling och A107 yrkande 24 omanslag till regionala utvecklingsinsatser respektive i motionerna A94 yrkande 6om hantering av utfiskning samt A106 yrkandena 19-20 omlokala fiskeintressen och om förbud mot trålfiske i och Bottenvikentorde därför komma att omfattas av jordbruksutskottets behandling av nämndapropositioner. Utskottet finner mot den bakgrunden icke skäl att mera utförligtgranska nämnda motionsyrkanden i förevarande sammanhang. Motionerna bör därföravslås i nu berörda delar. anfört i föregående stycke gäller även motion A106 yrkande 18 om stödtill lantbruksföretag. Utskottetär icke berett att biträda motion A106 yrkande 15 om att särskilt destinera medel ur glesbygdsdelegationens anslag till ALA- gruppen vid . Som framhålls i propositio nen (s.l90) har ALA-gruppens arbete bl.a. med att sprida kunskap om aktuell forskning klara kopplingar till glesbygdsmyndighetens verksam het. Det bör ankomma på glesbygdsmyndigheten och lantbruksuniver- ..,- sitetet att komma överens om formerna för samarbetet. Imotion A106 yrkande 21 yrkas att man på den kommunala och 1989/90:AU13 regionalanivån skall ges ökade befogenheter att driva en radikalare Bilaga 6miljöpolitik än på riksplanet. Som exempel anförs att kommunerna inte harmöjlighet att generellt förbjuda användningen av kemikalier som påverkarreningsverkens fiJinktion och förgiftar rötslammet så att det inte går attåterföra till jordbruket. Utskottet får med anledning av detta yrkande framhållaföljande; Av propositionens kapitel 8.11 Miljöfrågor framgår att 1987 årsregionalpolitiska kommitté föreslagit att bestämmelser och miljöavgifter skallregionaliseras.