bet · GD01BoU11 · 1989-12-31 00:00:00 — Ibetänkandet behandlas 26 motioner helt eller delvis om förslag till ändringar iplan- och bygglagen (1987:10), PBL, m.m. Utskottetgör i betänkandet två tillkännagivanden med anledning av motionerna1989/90:Bo501 (s), 1989/90:Bo510 (s) och 1989/90:Bo551 (s). Det ena gällerbl.a. överväganden om när vissa ersättningsanspråk enligt PBL skallaktualiseras och det andra en översyn om tillståndsgiv-ningen m.m. avseendebrunnsborrning. Övriga motioner avstyrks. Tillbetänkandet har fogats 33 reservationer och tre särskilda yttranden. Idetta betänkande behandlas följande under allmänna motionstiden väcktamotioner. 1989/90:Bo209av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dehandikappades möjligheter att medverka i Motiveringen återfinns imotion 1989/90:So227. 1989/90:Bo232av m.fl. (c) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom handikappades möjligheter att påverka samhällsplaneringen. Motiveringen återfinns imotion 1989/90:So296. 1989/90:Bo249av m.fl. (c) vari yrkas 4.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en bättre miljöanpassning av byggande och boende. 1989/90:Bo250av m.fl. (c) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett stärkt lagskydd för grönytor i storstadsmiljön. 1 1989/90. 1989/90 BoUll 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i 1989/90:BoUl 1 motionen anförts om åtgärder mot kontoriseringen. 1989/90:Bo419 av m.fl. (c) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att främja tillkomsten av koloni- och odlingslotter. 1989/90:Bo501 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförändringar i reglerna för ställande av vissa ersättningsanspråk enligt PBL. 1989/90:Bo508 av och (vpk)vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillämpningen av områdesbestämmelser och därmedsammanhängande revidering av . 1989/90:Bo510 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av förändringar i så attbyggnadslov erfordras vid brunnsborrning. 1989/90:Bo515 av och () variyrkas att hos regeringen begär en ändring av förvaltningslagen 22 §och PBL 5 kap. 25 och 30 §§ så att även villaägarföreningar ges besvärsrättöver beslut i planärende. 1989/90:Bo517 av (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådana ändringar i (PBL)m.m. som föreslagits av boverkeflant-mäteriverket, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i 1 kap. 3 § och 5 kap. 16 § PBL såatt områdesbestämmelser far ett vidare tillämpningsområde, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i 5 kap. 1 § PBL, innebärande ettdetaljplanekrav för byggande av allmänna vägar, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i 14 kap. 8 § PBL, så attskyddsbestämmelser och vägrad rivning inte ger rätt till ersättning. 1989/90:Bo522 av och (m, c)vari yrkas att hos regeringen begär förslag till ändring av nuvarandestrandskyddsbestämmelser så att kommunerna i sina översikts- och detaljplanerfar rätt att reglera strandskyddet. 1989/90:Bo523 av och ()vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om att genomförandetiden för detaljplanen ibostadsområden skall bli längre i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att riksdagenbeslutar om sådan ändring i (PBL) attkommunens rätt att enligt 6 kap. 24 § PBL lösa in mark som 2 inte harbebyggts avskaffas. 1989/90:Bo535av och () vari yrkas l989/90:BoU 11 att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådana ändringar i PBL-, jordförvärvs- ochfastighetsbildningslagstiftningen som angivits i motionen, 1989/90:Bo538 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om obligatoriskacy kelplaner i kommunerna enligt vad som anförts i motionen. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:T342. 2. att hos regeringen begär att boverketreviderar anvis ningarna "Cykeln i stadens trafiknät" enligt vad som anförs i motio nen. 1989/90:Bo542 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bygglovsbefrielseför ändrad verksamhet i lantbrukets ekonomibyggnader. l989/90:Bo545 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att med ändring av plan- och bygglagenbeslutar att kompletteringsbyggnader med byggnadsyta om högst 16 m' inom detaljplanelagtområde och inom samlad bebyggelse skall vara bygglovs-fria i enlighet med vadsom anförts i motionen. 1989/90:Bo546 av m.fl. (mp) variyrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om planeringen av institutionsområdet på , 2. att riksdagenhos regeringen begär att efter utredning redovisar den ökandearealen "hårdytor" och därmed ökande förorening av ytvattnet somrinner till jämte motåtgärder mot föroreningen, 3. att riksdagenhos regeringen begär att berörda myndigheter utreder kostnader och tidsplanför att sänka ner mellan och Ålkistan eller delar därav, 4. att regeringen rekommenderar och stadatt i anslutning till motionens intentioner rusta upp . 1989/90:Bo547 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att föreskriva mulltoalett inom detaljplan. 1989/90:Bo549 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikappades deltagande i samhällsplanering Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So313. 1989/90:Bo551 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrad lagstiftning för att ge kommunerna möjlighet att pröva tillstånd förbrunnsborrning. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo861. 1989/90:Bo552av m.fl. (m) vari yrkas att som sin 1989/90:BoUl 1 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att underlättabosättning på landsbygden. 1989/90:Bo557 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar ändra (1987:10) så att översiktsplanerna blirfrivilliga, 2. att riksdagenbeslutar ändra (1987:10) så att planinstitutetområdesbestämmelser avskaffas, 3. att riksdagenbeslutar ändra (1987:10) så att bygglov endast skall krävasinom detaljplan i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att riksdagenbeslutar ändra (1987:10) så att en i detaljplan fastställdbyggrätt skall gälla utan tidsgräns, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av plan-och bygglagen (1987:10) påsådant sätt att möjlighet till dispens införs i enlighet med vad som i motionenanförts, 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av plan-och bygglagen (1987:10)beträffande sakägarbegreppet i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att riksdagenbeslutar ändra (1987:10) så att markanvändning beträffandedetaljhandelsstruktur m.m. inte kan regleras genom detaljplaner, 8. att riksdagenbeslutar ändra (1987:10) så att full ersättning tillmarkägaren utgår vid intrång eller rådighetsinskränkning, 9. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av plan-och bygglagen (1987:10) vadgäller återkommande säsongmässig användning av ekonomibyggnader i enlighet medvad som i motionen anförts. 1989/90:Bo558 av ochGullan () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder bl.a. vissa ändringar i PBL för att underlätta byggande av villor ochfritidshus på landsbygden. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo271. 1989/90:Bo559 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att bygglovshanteringi samband med värmeanläggningar och eldstäder avbyråkra-tiseras. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Fö723. 1989/90:Bo560 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av plan-och bygglagen att de hänsyn en fastighetsägare skall ta av naturvårdsskäl skallses iförhåilande till hela den juridiska fastigheten. Motiveringen återfinns imotion 1989/90:Jo321. 1989/90:Jo875 av m.fl. (m) vari yrkas att 1989/90:BoUl1 beslutar att ändrastrandskyddsreglerna i enlighet med vad i motionen Motiveringen återfinns imotion 1989/90:Bo557. Idetta betänkande behandlas motioner väckta under den allmänna motionstiden 1990angående (1987:10), PBL. Ytterligare motioner som röruppvärmning med direktverkande el i byggnader jämte ett regeringsförslag ifrågan i budgetpropositionen (Bilaga 13 s. 28 ff.) avser utskottet, efterremissbehandling enligt utskottets beslut, att behandla under nästa . SedanPBL, lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m., NRL, och lagen(1987:11) om exploateringssamverkan, ESL, trädde i kraft hartillämpningen av lagstiftningen följts och följs alltjämt av en styrgrupp medrepresentanter för , plan- och bostadsverket (),lantmäteriverket och . och lantmäteriverket hari en rapport lagt fram ett förslag till vissa ändringar i bl.a. PBLsom i första hand syftar till att förenkla plan- och byggprocessen. Vissa avföreslagna ändringar har regeringen därefter fört fram till riksdagen.Riksdagen har bifallit dessa förslag (1989/90:BoU6). Inom bostadsdepartementetövervägs nu kvarstående frågor i och lantmäteriets förslag. Dessakan komma att resultera i en proposition jämte de ytterligareförslag till ändringar som styrgruppen kan komma att föreslå. De av boverketsoch lantmäteriverkets förslag till ändringar i PBL som bostadsdepartementetännu inte tagit ställning till avser bl.a. handläggning av ersättningsfrågorvid planläggning, vissa säkerhets- och hälsofrågor, frågor om påföljder ochöverklagande samt frågor om strandskyddsbestämmelserna. Idetta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden i vilka, från en meraprincipiell utgångspunkt, tas upp vissa grundläggande frågor om PBL-systemetsutformning. Det gäller frågor om översiktsplanens ställning samt omfattningenav planinstitutet områdesbestämmelser och vissa frågor om detaljplanernasomfattning. Vidare behandlas motionsförslag om ersättningsreglerna i PBL. Imotion Bo557 (m) yrkande 1 förs fram ett förslag om ändring i PBL så att översiktsplanernablir frivilliga. Ettmotsvarande yrkande behandlade utskottet (1989/90:BoU2 s. 5 7).Därvid erinrade utskottet om att inför beslutet om PBL hösten 1986och (BoU 1986/87:1, 4 och 8) bl.a. behandlat ett yrkande liknande det nu aktualiserade. Utskottet framhöll då bl.a. att en tydlig översiktsplan utformad i 1989/90:BoUl 1 samråd medberörda parter och beslutad i demokratisk ordning inom kommunen måste gebetydligt bättre förutsättningar för byggande och samhällsutveckling till gagnför såväl allmänna som enskilda intressen än en ordning där inga riktlinjerfinns och där planprövningen lar ske från fall till fall. Utskottet vill nu tillägga att frågan om översiktsplanenskulle ingå i plansystemet och vilken ställning den i så fall skulle ha varföremål för tämligen ingående överväganden av utskottet i förberedelsearbetetmed PBL. På förslag av utskottet beslöt att översiktsplanen, med en vissannorlunda inriktning i jämförelse med regeringsförslaget, skulle ingå iplansystemet. Utskottet anförde bl.a. (BoU 1986/87:1 s. 2831) att det ärpositivt att översiktsplanen ingår som en planform i ett nytt plansystem.Utskottet framhöll också att dessa planer inte borde göras mera omfattande ochdetaljerade än vad den aktuella planeringssituationen kräver samt att de bordeutformas så att en rimlig handlingberedskap upprätthålls.Utskottet föreslog också vissa ändringar i regeringens PBL-förslag (1 kap. 3 §och 4 kap. 1 §) så att översiktsplanen inte far vara bindande för den meradetaljbetonade planeringen. Den ställning som planformen har i plansystemet anserutskottet fortfarande lämplig. I motionen lämnas praktiskt taget inga motivtill varför den nu rådande ordningen skulle överges. Med hänvisning till det nuanförda avstyrker utskottet motion Bo557 (m) yrkande 1 om översiktsplanen somen planform i PBL. 1 tre motionsyrkanden behandlas planinstitutetområdesbestämmelser. Det gäller den ovan nämnda motionen Bo557 (m) yrkande 2samt motionerna Bo508 (vpk) yrkande 2 och Bo517 (vpk) yrkande 2. 1 denförstnämnda motionen föreslås att planinstitutet utmönstras ur PBL. I de tvåvpk-motionerna föreslås ändringar i PBL så att områdesbestämmelser kananvändas effektivare för att säkerställa och genomföra naturresurslagensregler. Motionärerna anför att områdesbestämmelser endast får antas förbegränsade områden. Syftet med och tillämpningen av områdesbestämmelser kan ikorthet beskrivas på följande sätt. Sådana bestämmelser används inom begränsadeområden utan detaljplan för att reglera mark- och vattenanvändningen samtbebyggelsemiljöns egenskaper. Det är framför allt när konkurrerande intressengör sig gällande som en reglering genom områdesbestämmelser kan behöva ske.Genom områdesbestämmelser kan då allmänna intressen prövas mot varandra på ettbindande sätt som ett allmänt intresse kan prövas mot ett enskilt.Kommunen kan t.ex. genom områdesbestämmelser få ett bindande besked frånstaten om huruvida ett riksintresse blivit tillräckligt tillgodosett. Medområdesbestämmelser kan även bygglovsplikten utökas eller minskas. Behövs enmer ingående reglering av planområdet skall detaljplan användas i stället. Utskottet kan inte dela uppfattningen i den moderatamotionen Bo557 om att områdesbestämmelserna inte fyller någon funktion. det ovan redovisade framgår, enligt utskottets mening, tvärtom att planinstitutetär en viktig del av PBL-systemet. Yrkande 2 i motionen 1989/90:BoUl 1 om avskaffande av planinstitutet områdesbestämmeber avstyrks med hänvisninghärtill. Inte heller finner utskottet anledning föreligga atttillstyrka de båda vpk-motionerna Bo508 yrkande 2 och Bo517 yrkande 2 om ettvidare tillämpningsområde för områdesbestämmeber. Vad i motionerna anförts omatt ändringar i PBL bör genomföras så att planinstitutet kan antas för störreområden än föranleder utskottet att erinra om att bl.a. frågan omavgränsningen av områden som skulle kunna omfattas av områdesbestämmelserÖvervägdes noga av under behandlingen av PBL-förslaget. Utskottetanförde då sammanfattningsvis bl.a. (BoU 1986/87:1 s. 438444) att regleringsmöjligheternatorde förutsätta en någorlunda fast geografisk avgränsning. Områdena för vilkabestämmelserna i det enskilda fallet gäller borde enligt utskottets mening inteha någon större geografisk omfattning. Vad utskottet då anförde äger alltjämtgiltighet. Utskottet avstyrker motionerna både såvitt avser de ytterligareföreteelser som bör kunna regleras med områdesbestämmelser och den geografiskaomfattningen av bestämmelserna. Några frågor som närmast rör detaljplaner och vissagenomförandefrågor tas upp i sju yrkanden. gäller att en detaljplan haren genomförandetid av minst fem och högst . I motionerna Bo523 (fp) yrkande 1 och Bo557 (m) yrkande 4tas upp tiden för genomförande av detaljplan. I den förstnämnda motionenförordas att genomförandetiden minst bör vara , i undantagsfall 10 år.Någon övre gräns för genomförandetiden bör inte anges. I m-motionen föreslåsatt en i detaljplan fastställd byggrätt skall gälla utan tidsgräns. Syftet med tidsbegränsad genomförandetid för detaljplan ären av de grundläggande tankarna i det nya plansystemet. Det innebär bl.a. attfastighetsägaren i princip tillförsäkrats rätt att Sgenomföra sin del av planen i enlighet med dess intentioner. Tanken är bl.a.att planerna skall vara så aktuella att det skall vara möjligt att förverkligadem . Utskottet ser det som ett stort och principiellt viktigtinslag att genomförandetider finns avseende detaljplaner. den ordning som tidigare gällde och som kunde innebära låsningar vid meraeller mindre inaktuella planer. Detta innebar i sin tur ett osäkert planlägebåde för den byggande och för kommunen. Ett sätt att bemästra dessa problem varinte sällan att ge dispens från plan. I valet mellan den ordning som tidigaregällde och den nu tillämpade ordningen med genomförandetider av detaljplanerär otvivelaktigt dagens system att föredra. Motionerna Bo523 (fp) yrkande 1och Bo557 (m) yrkande 4 om avskaffande av genomförandetid m.m. för detaljplaneravstyrks sålunda. Vad nu anförts innebär att utskottet avstyrker ocksåmotion Bo557 (m) yrkande 5 i vilket föreslås att dbpenser i PBL skall vara möjliga att ge i princip i enlighet med den ordning som tillämpades i den byggnadslagstiftning som gällde före PBL. Utskottet har ovan kortfattat 7 redogjortför sin syn på denna fråga. Utskottets uppfattning låter sig inte förenas med motionärernas förslag. Utskottet behandlade och 1989/90:BoUl1 avstyrkte för övrigt ettliknande förslag för sedan (1989/90:BoU2 s. 8). Imotion Bo523 (fjp) yrkande 2 anförs att en kommun enligt PBL (6 kap. 24 § andrastycket) efter genomförandetidens utgång får lösa mark som inte har bebyggts ihuvudsaklig överensstämmelse med planen. Motionärerna anser att kommunerna intebör ges en sådan lösenrätt. Markägarens motiv bör kunna prövas mot kommunens.Kommunen bör, om inlösen påfordras, vara hänvisad till att ansöka omexpropria-tionstillstånd. PBL föresläs ändrad i enlighet med vad i motionenförordats. Utskotteterinrar om att ett motsvarande motionsyrkande behandlades vid utskottetsberedning av PBL. Därvid anförde utskottet bl.a. följande (BoU 1986/87:1 s.50-51). Utskottetkan inte instämma i det synsätt eller ansluta sig till den lösning som föreslåsi motionen. varken kan eller bör kommunen ha någonmöjlighet att genomföra planen beträflande mark för enskilt byggande, såvidaden inte själv är markägare. Kommunen har emellertid beträffande mark förallmänna platser ett ansvar för att planen genomförs, så att t.ex. gator byggsut fortlöpande i takt med att den enskilda bebyggelsen fårdigställs. Om planen inte genomförs i övrigt, blir de iordningställda gatorna och parkerna m.m. till vissdel onyttiga.- Motionärernasförslag att kommunen skulle behöva inhämta ett expropriationstillstånd ärorealistiskt. I ärenden om expropriationstill-stånd prövas huruvida ett visständamål kan främjas eller ej. I det här aktuella fallet är det reglerna omtätbebyggelseexpropriation i 2 kap. 1 § expropriationslagen som skulle blitillämpliga. Vid denna typ av expropriationsändamål är markägarens förhållandenoch förväntade villighet att själv exploatera marken inte av någon betydelse. Med den i propositionen föreslagna regeln (15 kap. 3 § första stycket)tillgodoses markägaren på det sättet att kommunen är skyldig att ansöka ominlösen inom den relativt korta tiden av från genomförandetidens utgång. Utskottethar inte ändrat uppfattning i denna fråga. Yrkande 2 i motion Bo523 (Ip) omändring i PBL avseende reglerna om inlösen efter genomförandetidens utgångavstyrks sålunda. Ettkrav på detaljplan för byggande av allmänna vägar förs fram i motion Bo517(vpk) yrkande 4. En ändring i PBL föreslås. Utskottetvill erinra om att byggande av allmänna vägar i första hand regleras i väglagen (1971:948). Sådana frågor prövas av efter samråd med . I översiktsplanerna enligt PBL skall redovisas allmänna intressen som bör beaktas vid beslut om använd ningen av mark- och vattenområden (4 kap. 1 §). Av planen skall bl.a. framgå grunddragen i fråga om den avsedda användningen av mark- och vattenområden. I specialmotiveringen till detta lagrum (prop. 1985/86:1 s. 529532) anfördes att det får anses naturligt och lämpligt med en informativ översiktsplan. Föredragande statsrådet anförde vida re att han för sin del inte avvisade möjligheten att i översiktsplanen precisera ändamålet avseende markanvändningen t.ex. för trafikom- g Frågan omöversiktsplanernas innehåll och utformning var föremål för ingåendeöverväganden under utskottets och 1989/90:BoUl 1 behandlingav PBL. Vad nu redovisats ifrågasattes emellertid inte underbehandlingen. Vadangår detaljplanens innehåll i nu berört avseende kan erinras om att i dennaskall redovisas allmänna platser såsom gator, vägar, torg och parker. Inomområde med detaljplan eller områdesbestämmelser får väg i princip inte byggas istrid mot planer eller bestämmelserna. Fråganom byggande av allmänna vägar, i den mån denna fråga rör reglerna i PBL, harenligt utskottets mening fått en i allt väsentligt lämplig utformning.Utskottet finner inte skäl tillstyrka motion Bo517 (vpk) yrkande 4 om krav pådetaljplan för byggande av allmänna vägar. Imotionerna Bo557 (m) yrkande 3 och Bo558 (m) yrkande 1 föreslås att bygglovinte skall krävas utanför detaljplanelagt område. Liknandeyrkanden behandlade utskottet vid beredningen av PBL-förslaget (BoU 1986/87:1s. Utskottet anförde då att det finns ett klart uttalat behov av enbygglovsprövning för vissa åtgärder oavsett planförhållandena. Dessutom villutskottet erinra om att bygglovsplikten är mindre omfattande för byggnaderutanför område som inte omfattas av områdesbestämmelser eller detaljplan.Bygglovskravet har i vissa fall också differentierats avseende en- ochtvåbostadshus beroende på om husen ligger utanför s.k. samlad bebyggelse ellerej. Det är enligt utskottets mening inte lämpligt, såsom föreslås i motionen,att bygglovsprövningen utanför detaljplanelagt område i princip skall kunnaundvaras. Den nuvarande ordningen, som får anses medge en lämplig grad avflexibilitet, bör gälla även under överskådlig framtid. Motionerna Bo557 (m)yrkande 3 och Bo558 (m) yrkande 1 avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Idetta avsnitt behandlar utskottet avslutningsvis fyra motionsyrkanden i vilkatas upp frågor om ersättning i PBL. Samtliga dessa yrkanden har behandlats avutskottet tidigare. Imotion Bo557 (m) yrkande 8 föreslås en ändring i PBL så att full ersättningskall utgå till markägaren vid intrång eller rådighetsinskränkning. I motionBo517 (vpk) yrkande 5 begärs förslag om ändring i PBL så attskyddsbestämmelser och vägrat rivningslov inte ger rätt till ersättning.Förslaget i motion Bo560 (s) torde gå ut på att rätt till ersättning enligt PBLinte som skall relateras till om pågående markanvändning avsevärt försvårasinom berörd del av fastigheten. Motionärerna förordar att en ändring i PBL görsså att "de hänsyn en fastighetsägare skall ta av naturvårdsskäl skall sesi förhållande till hela den juridiska fastigheten". Vidbehandlingen (1989/90:BoU2 s. 11-12) av motioner i vilka togs uppvissa ersättningsfrågor enligt PBL anförde utskottet: Utskottetvill anföra följande. Ersättningsreglerna och därmed kvalifi kationsgränsen behandlades tämligen ingående av utskottet vid behand lingen av PBL-propositionen. Utskottet vill inledningsvis erinra om att full ersättning utgår bl.a. när mark för allmänna platser tas i anspråk 9 enligtdetaljplan, när detaljplan ändras eller upphävs före genomföran- 1989/90:BoUl 1 detidensutgång och när bygglov vägras för att ersätta en byggnad som förstörts genomolyckshändelse. Vad rör kvalifikationsgränsen har denna fråga möttspeciellt intresse när det gäller ersättning vid vägrat byggnadslov,rivningsförbud eller vägrat rivningslov. Vid behandlingen av PBL-propositionen anförde utskottetbeträffande dessa fall att det är vanligt med stadsplaner som anger ennybyggnadsrätt som är väsentligt mindre än den befintliga byggnaden. Somexempel pekade utskottet på några stadsplaneändringar som beslutats avregeringen och för vilka nybyggnadsrätten efter planändringen utgjorde mindreän av de befintliga husen. Vid ett vägrat återuppförande ansåg utskottetdet därför vara naturligt att en fastighetsägare inom ramen för medgivenanvändning av fastigheten fick tåla en motsvarande lägre nybyggnadsrätt iförhållande till den befintliga byggnaden utan att ersättning skulle utgå.Ersättning i nu refererade fall utgår när skadan är betydande i förhållandetill värdet av den berörda delen av fastigheten. Beträffande skyddsbestämmelserför byggnader eller för markreglerande åtgärder gäller att ersättning uppkommerförst då markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras. Förytterligare information om ersättningsfrågorna hänvisas till utskottetsbetänkande BoU 1986/87:1 (s. 138-142). Den i motion Bo557 (m) yrkande 8 aktualiserade frågan omkvalifikationsgränsen enligt PBL har som framgått av det nu anförda prövatsflera gånger tidigare och . Utskottets ställningstagande stårfast.