bet · GD01JoU17 · 1989-12-31 00:00:00 — Liksom andra länder behöver även en fri forskning.Den fria forskningen skall utgå från det vetenskapliga behovet, styras främst avinomvetenskapliga kriterier och präglas av såväl mångfald som kvalitet. Somframhålls i motion Jo26 har vissa av de prioriteringar som görs iforskningspropositionen tydliga politiska förtecken. Sådana prioriteringar kani förlängningen innebära risk för att forskningen begränsas och blir ensidig.Det finns enligt utskottets mening även en uppenbar fara för att den politiskastyrningen resulterar i direkt felaktiga prioriteringar som aldrig hade gjortsom forskningsverksamheten hade vilat på en stabil vetenskaplig grund. Denpolitiska styrningen av forskningen måste därför reduceras till ett minimum.För att den fria forskningen skall kunna förstärkas bör sektorsorganens rolltonas ned till förmån för en förstärkning av fakulteter och forskningsråd ochrollfördelningen bli tydligare. På grund av en rikhaltig flora av forskningsorganoch därmed sammanhängande organisatoriska brister blir forskningsverksamhetenlidande. En bättre organisation hade dessutom på ett mer effektivt sätt kunnattillgodogöra sig de statliga medlen. Som anförs i motion Jo24 bör denorganisatoriska princip eftersträvas som ger SLU och andra universitet största möjliga autonomi. Med dessa synpunkter ansluter sig utskottet tillmotionens yrkande 3 och anser att regeringen bör få i uppdrag att analyserafrågan om SLU:s framtida organisation. Vad utskottet här anfört med anledningav motionerna Jo24 yrkande 3 och Jo26 yrkande 1 bör ges regeringen till känna.Med det anförda finner utskottet syftet med motion Jo28 i allt väsentligttillgodosett. Motionen bör således inte medföra någon vidare åtgärd frånriksdagens sida. deb att utskottets hemställan under7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande SLU:s organbation att medanledning av motionerna 1989/90:Jo24 yrkande 3 och 1989/90:Jo26 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt lämnar motion1989/90:Jo28 ulan vidare åtgärd. Huvudmannaskapetför agronom- och i989/90:JoUi7 jägmästarutbildningarna (mom. 10) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjarmed "I avbidan" och slutar med "således motionsyrkandena"bort ha följande lydelse: Som anförs i motionerna Jol5 och Jo22 är det propedeutiskaåret på agronom- och jägmästarutbildningarna ett mycket värdefullt år i dennautbildning. I likhet med vpk anser därför utskottet att ansvaret för dettautbildningsår bör föras över från till SLU. Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motionerna Jol5 yrkande 7 och Jo22 yrkande 3bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande huvudmannaskapet för agronom- ochjägmästarutbildningarna attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Jol5 yrkande 7 och 1989/90:Jo22yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Omvandling av utbildningsbidragen till doktorandtjänster (mom. 13) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjarmed "Som anförs" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: Som anförs i motion Jo24 bör omvandlingen avutbildningsbidragen till doktorandtjänster under den kommande treårsperiodenavslutas även vad beträffar utbildningen vid SLU. Utskottet ansluter sigsåledes till motionens yrkande 2. Vad utskottet anfört med anledning avmotonsyrkandet bör ges regeringen till känna. Utskottet är emellertid inteberett att tillmötesgå förslagen i motionerna Jol5 yrkande 6, Jol7 yrkande 5och Jo22 yrkande 2 om ytterligare medelstilldelning för ändamålet.Motionsyrkandena avstyrks. deb att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande omvandling av utbildningsbidragen tilldoktorandtjänster attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Jo24 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Forskning om landsbygdsutveckling (mom. 20) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjarmed "/89" och slutar med "Motionen avstyrks"bort ha följande lydelse: Med den radikala förändring som en ny jordbrukspolitik och en 61 omställningav energisystemet kan komma att innebära för svensk 6 1989/90. landsbygdsåväl ekonomiskt, miljömässigt som socialt är det vilket 1989/90:JoU17 ocksåframförs i motion J06O6 enligt utskottets mening lämpligt att samtligaaspekter av landsbygdsutvecklingen blir föremål för ett grundläggandeforskningsprojekt. Som motionärerna anför kan ett sådant projekt med fördelknytas till . Genomsamverkan med den forskning som bedrivs vid SLU skulle landsbygdsutvecklingen isin helhet kunna belysas. Vad utskottet anfört med anledning av motionen börges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse: 20. beträffandeforskning om landsbygdsutveckling attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Jo606 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Forskning om rörflen (mom. 21) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjarmed "Med vad" och på s. 36 slutar med "betänkande1989/90:JoU25" bort ha följande lydelse: Enligt vad utskottet erfarit visar förberedande studieroch den produktionsmodell som har utarbetats vid lantbruksförsöksanstaltRöbäcksdalen att rörflen har goda möjligheter att utvecklas till en industri-och energigröda. Utförda beräkningar visar också att stora areella resurser kanfriställas i norra för fiberproduktion. Tillgång till en ny grödaskulle bl.a. väsentligt kunna öka jordbrukets lönsamhet och livskraft samtidigtsom den skulle möjliggöra ett öppet och varierat landskap. Ökad användning avbiobränslen bidrar också till att det fastställda målet för koldioxidutsläppkan uppnås. I likhet med motionärerna i motion J06II anser utskottet att ettforsknings-och utvecklingsprogram bör utarbetas för rörflen som industri- ochenergigröda enligt den modell som har utvecklats vid Röbäcksdalen. anfört med anledning av motionen bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse: 21. beträffandeforskning om rörflen attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Jo611 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Linets utvecklingsmöjligheter (mom. 24) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjarmed "På samma" och slutar med "anses tillgodosett" bort haföljande lydelse: Enligt vad utskottet erfarit pågår i ochVästernorrland två projekt om utveckling av linet och linnäringen. Utskottet har även erfarit att Arbetsgruppen lantbruk och samhälle, den s.k. ALA-grup- 62 pen,bedriver ett projekt vid SLU för att stimulera utvecklingav landsbygdens näringsliv. Gruppens resurser för forskning 1989/90:JoU17 äremellertid mycket begränsade. Som anförs i motion Jo23 är linodling ochlinhantering ett värdefull alternativ för användning av . De projektsom pågår på området bör därför ges möjlighet att utvecklas ytterligare. anfört med anledning av motionens yrkande 1 bör ges regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse: 24. beträffandelineb utvecklingsmöjligheter attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Jo23 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Skogsforskning m.m. (mom. 25) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjarmed "Propositionens förslag" och slutar med "detta ändamål"bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion Jol7 är det skogsbruk som bedrivsinom familjejordbrukets ram ofta miljövänligt och resurssnålt. I likhet medcenterpartiet anser utskottet att skogsforskningen bör inriktas på utvecklingav denna typ av skogsbruk. Bl.a. är det angeläget att utveckla sådanabrukningsmetoder som leder till en god arbetsmiljö. Det framstår därför somrimligt att 5 milj. kr. av de medel som inflyter från avgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel vilket motsvarar skogsbrukets andel används för skogsforskning. Enligt utskottets mening finns det dessutomanledning att avsätta ytterligare medel för forskning om familjejordbruketsskogsbruk. Utskottet ansluter sig därför till motionens yrkande 7 attsammanlagt 10,1 milj. kr. bör anvisas för forskning på dessa områden. Härutöverbör skogsforskningen finansieras med medel från de stora skogsägarna enligtden princip som gäller för annan forskning. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionsyrkandet bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 25 bort ha följandelydelse: 25. beträffandeskogsforskning m.m. att riksdagenmed anledning av motion 1989/90:Jol7 yrkande 7 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Forskning om lövskog m.m. (mom. 27) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjarmed "Som utskottet" och slutar med "anfört ovan" bort haföljande lydelse: Det finns enligt utskottets mening flera skäl attväsentligt öka den skogsforskning som är inriktad på lövskog, såväl ädellövskog som björk-, asp- och älskog. Lövskogen spelar en allt större roll i det sydsvenska småskaliga skogsbruket. Eferfrågan och därmed priserna på lövträdsvirke har utvecklats gynnsamt. Ståndortsanpassningen i skogs- 63 bruketmåste nödvändigtvis förbättras, vilket ytterligare understryks av de ökandeskogsskadorna på grund av luftföroreningar och försurning. Skogsforskningenmåste således förutse en framtida situation då ökad kunskap om lövskogenbehövs. 1 likhet med motionärerna i motionerna Jo21 och Jo605 anser utskottetatt SLU bör ges i uppdrag att som en del av den etableradeforskningsverksamheten vid inrätta en försöksstation förskogsforskning i . Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionernabör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under27 bort ha följande lydelse: 27. beträffande forskning om lövskog m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Jo21 och 1989/90:Jo605 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Forskningsprogram för bioteknik m.m. (mom. 30) (), (), Jan-OlofRagnarsson (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "Frågor om" och slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse: 1 likhet med många andra länder måste även Sverigeutarbeta ett forskningsprogram för bioteknik. Eftersom det är angeläget attinom biotekniken få till stånd en kraftig förstärkning av systemforskning ochstudier inom olika forskningsfålt måste ett sådant program enligt utskottetsmening prioritera kunskapsuppbyggnad och biologisk grundforskning. Med allsannolikhet kommer bioteknikens framtida utveckling att till mycket stor delvara beroende av fortsatta framsteg inom delar av den biologiskagrundforskningen. Det är därför angeläget att denna forskning inriktas påområden som molekylär biologi, cellbiologi, strukturkemi och immunologi. Som utskottet anfört ovan förutsätter en framgångsrikbioteknisk forskning framför allt gedigen grundforskning. I sammanhanget måsteemellertid även den tvärvetenskapliga forskningens värde betonas. Denindustriella forskningen har ökat mer än forskningen vid universitet, högskoloroch statliga forskningsinstitut, vilket har lett till dels brist påkvalificerade forskare, dels att svenska företag till viss del bedriverforskning utomlands eller på annat sätt hämtar sin kunskap utanför landetsgränser. Detta förhållande ställer ytterligare krav på planering för fortsattaforskningsinsatser. Biotekniken är inom många områden förenad med såväl storosäkerhet som stora risker. Enligt vad utskottet erfarit görs inte någonriskvärdering av forskningsprojekten. Det är därför nödvändigt att deforskningsfinansierande organen vid sin bedömning av olika projekt även gör envärdering av de risker som kan vara förknippade med projekten. Främst två aspekter av biotekniken är av intresse förmiljövården, nämligen riskvärdering av gentekniskt modifierade organismer och det .. positivautnyttjandet av bioteknik i förädlingsarbetet och vid utveck- ling av process- och reningstekniker av skilda slag. Härvidlag är 1989/90:JoU 17 miljöriskernafortfarande till stor del okända. Det synsättet måste råda och gälla bådedjur och växter att en modifierad organism inte får spridas i den yttremiljön innan säkra garantier kan ges för att organismen inte kan överleva ochsprida sig eller överföra sina nya egenskaper till vilda organismer. Inom densvenska miljöforskningen måste därför utvecklas riskvärderingsmodeller, vilketkräver att forskningen etablerar kontakter och ger samordnat forskningsstödtill forskare inom vitt skilda områden. Allt förädlingsarbete måste baseras på god tillgång tillgenetiskt material. Ett alltför intensivt förädlingsarbete innebär risk förförlust av genmaterial. Det är därför av vikt att ursprungliga genkombinationerbevaras i vilt levande material. Inte minst mångfalden i tropikernas fauna ochflora utgör en resurs som kan utnyttjas för framtida behov på området. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av attkunskaper och diskussioner om de etiska aspekterna på bioteknik får stort utrymmei såväl forskarutbildningen som i undervisningen i dess helhet. Regeringen bördärför ta sådana initiativ som stimulerar en etisk debatt inom de biotekniskaforskningsområdena. Enligt utskottets mening bör även följa och avsätta av forskningsmedlen inom biotekniken för åtgärderi detta syfte. Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Jol8 börges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under30 bort ha följande lydelse: 30. beträffande forskningsprogram för bioteknikm.m. att med anledning av motion l989/90:Jol8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Livsmedelsforskning (mom. 33) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "En god" och på s. 39 slutar med "att avgöra" bort haföljande lydelse: Den forskning på livsmedelsområdet som bedrivs av den s.k.ALA- gruppen vid SLU har vunnit internationellt erkännande och kommer att vara en del av COMETT:s arbete. En stor del av den svenska livsmedelsforskningen bedrivs av SLU under jordbruksdeparte mentets ansvarsområde medan de svenska kontakterna med COMETT handhas av . Eftersom denna oklara ansvars fördelning enligt utskottets mening kan medföra risk för att livsmedels forskningen blir eftersatt i samarbetet inom COMETT bör vilket också framförs i motion Jol7 UHÄ ges i uppdrag att inom ramen för detta samarbete finansiera uppbyggandet av ett internationellt sek retariat för livsmedelsforskning. Näringsforskningen måste även få en sådan inriktning att forskningsresultaten på ett effektivt sätt kan föras ut till konsumenterna och påverka deras beteende, vilket förutsätter att , , livsmedelsforskningenmåste ha ett starkt inslag av beteendevetenskap. Särskiltforskning om pedagogiska och opinionspåverkande metoder, 1989/90:JoUl 7avsedda att leda till ökad förståelse för sambandet kost-hälsa, börprioriteras. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Jol7 yrkande 6bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under33 bort ha följande lydelse: 33. beträffande livsmedebforskning att riksdagenmed anledning av motion 1989/90:Jol7 yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Skogs- och jordbrukets forskningsråd (mom. 38) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjarmed "Utskottet ansluter" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: I likhet med anser utskottet att 27 milj.kr. utöver regeringens förslag bör satsas på forskning om och utveckling av nyaråvaror, odlingsmetoder och industrisystem. Medlen bör som framhålls imotion Jol7 yrkande 2 tillföras att fördelas till aktuella projekt. deb att utskottets hemställan under 38 bort ha följandelydelse: 38. att med anledning av regeringens förslag ochmed bifall till motion 1989/90:Jol7 yrkande 2 till Skogs- och jordbruketsforskningsråd för /91 anvisar ett reservationsanslag på , Avveckling av viss forskningsverksamhet m.m. (mom. 40) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjarmed "Det saknas" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks"bort ha följande lydelse: Den omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet sombedrivs vid sektorsorganen medför dels styrning av högskolan, dels uppkomst avoffentliga forsknings- och utvecklingsorgan utanför högskolesystemet, vilketenligt utskottets mening är ogynnsamt. Enligt utskottets mening skullekvaliteten på den forskning, som bl.a. skall utgöra beslutsunderlag förmyndigheter, regering och riksdag, höjas om medel överfördes frånsektorsorganen till forskningen vid högskolans institutioner i stället för attanvändas av sektorsorganen för inrättande av egna organisationer för forskning.Regeringen bör därför redovisa möjligheterna till avveckling avnaturvårdsverkets forskningsnämnd och befattning medforskningsinitierande verksamhet. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotion Jo24 yrkande 1 bör ges regeringen till känna. deb attutskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse: 1989/90:JoU17 40. beträffande avveckling av vbs forskningsverksamhetm.m. att med anledning av motion 1989/90:Jo24 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien (mom. 42) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "yrkande 6" bort haföljande lydelse: Som framhålls i motion Jo26 fullgör Skogs- ochlantbruksakademien en betydelsefull insats på skogs-, jordbruks- ochmiljöforskningens områden. Verksamheten bestrids till största delen avakademiens fonder och till en mindre del av statsanslag. Av femforskartjänster finaniseras två av statsmedel och tre av fonderna. 1 likhet medmotionärerna finner utskottet det rimligt att samtliga tjänster finansierasöver statsbudgeten. Utskottet ansluter sig således till motionens yrkande 6 ochföreslår att anslaget räknas upp med 1,1 milj. kr. att användas för ovanangivet ändamål. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo 17 yrkande 9 iden mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett. deb att utskottets hemställan under 42 bort ha följandelydelse: 42. att med anledning av regeringens förslag,med bifall till motion 1989/90:Jo26 yrkande 6 och med avslag på motionl989/90:Jol7 yrkande 9 till Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien /91 anvisar ett förslagsanslag på , Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien (mom. 42) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "yrkande 6" bort haföljande lydelse: Skogs- och lantbruksakademien kan enligt utskottets meningses som en länk mellan å ena sidan vetenskapen och utövarna inom sektorn, åandra sidan allmänheten. bedriver även forskarutbyte med andraländer. Med en ny inriktning av jordbrukspolitiken kommer betydelseatt öka ytterligare. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotion Jol7 yrkande 9 och anser i enlighet med motionsyrkandet attakademiens anslag bör höjas med 1 milj. kr. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo26 yrkande 6 i den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett. deb attutskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse: 1989/90:JoU17 42. att med anledning av regeringensförslag, med bifall till motion 1989/90:Jol7 yrkande 9 och med avslag på motion 1989/90:Jo26 yrkande 6 till Bidrag till Skogs- och lant bruksakademien för /91 anvisar ett förslaganslag på , Forskningsinsatser m.m. kring (mom. 43) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjarmed "Med anledning" och slutar med "utskottet motionen"bort ha följande lydelse: Ett uttryck för den nya synen på som inte endastmottagare av föroreningar utan även som en resurs, är projektet kan också ses som ett exempel på nödvändigheten av samarbete,eftersom samtliga länsstyrelser runt är engagerade i detta fiskevårds-och näringsprojekt. Som betonas i motion Jo8 måste sjösystemet betraktas i etthelhetsperspektiv. Särskilda medel bör anslås dels för att garantera projektetsfortlevnad, dels för att initiera forskning i samverkansform om olika förvästkusten, , och de norska vattenföringsområdena viktigaekologiskt-politiska villkor. Det är därför enligt utskottets mening naturligtatt ett samarbete byggs upp mellan , högskolan i ,miljöforskargruppen i Fryksta och berörda norska myndigheter ochinstitutioner. I detta arbete kan naturligtvis även SLU delta, eftersomuniversitetet enligt utskottet besitter särskild kompetens på för verksamhetenviktiga ämnesområden. För ändamålet bör 10 milj. kr. ställas till regeringensdisposition. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo8 bör gesregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 43 bort ha följandelydelse: 43. beträffandeforskningsinsatser m.m. kring attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Jo8 till Forskning kring m.m.för /91 anvisar ett reservationsanslag på . samtsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Miljöforskning (mom. 45) och (båda Ip) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjarmed "Det anförda" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse: Som anförs i motion Jo25 yrkande 1 bör bl.a. dennaturvårdsbiolo giska forskningen prioriteras högre än vad som sker . 1 enlighet härmed ansluter sig utskottet till motionens yrkande 2 att miljöforsk ningen bör tillföras 5 milj. kr. utöver regeringens förslag. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo27 yrkandena 3, 4 och 5 och o Jo30 yrkandena4, 5, 6 och 9. deb attutskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse: 1989/90:JoU17 45. att med anledning av regeringens förslag,med bifall till motion 1989/90:Jo25 yrkande 2 och med avslag på motionerna1989/90:Jo27 yrkandena 3, 4 och 5 och 1989/90:Jo30 yrkandena 4, 5, 6 och 9 tillMiljöforskning för /91 anvisar ett reservationsanslag på , Miljöforskning (mom. 45) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjarmed "Med det" och slutar med "yrkandena 4 och 5" bort haföljande lydelse: Utskottet biträder förslag i motion Jo27yrkande 5 att 15 milj. kr. utöver regeringens förslag bör satsas påhavsmiljöforskning. Utskottet ansluter sig även till motionens yrkande 4 attför ändamålet bör anskaffas ett nytt forskningsfartyg. börsåledes få i uppdrag att projektera ett sådant fartyg och även utöka driften avfartyget . För dessa ändamål bör avsättas 5 milj. kr. Det anförda innebäratt utskottet avstyrker motion Jo30 yrkandena 4 och 5 i den månmotionsyrkandena inte kan anses tillgodosedda. deb att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "i propositionen" bortha följande lydelse: Det är av utomordentlig vikt att åtgärder vidtas för attförhindra klimatförändringar. Enligt propositionen bör ökade resurser användasför forskning om effekter av förändrat klimat och strålning. Medel förändamålet anvisas emellertid inte. Utskottet ansluter sig därför till motionJo27 yrkande 3 och föreslår att forskningen på området tillförs en förstärkningom 4 milj. kr. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo30 yrkande 9. deb att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse: 45. att med anledning av regeringens förslag,med bifall till motion 1989/90:Jo27 yrkandena 3, 4 och 5 och med avslag på motionerna1989/90:Jo25 yrkande 2 och 1989/90:Jo30 yrkandena 4, 5, 6 och 9 tillMiljöforskning för /91 anvisar ett reservationsanslag på , Inriktningen av havsmiljöforskningen (mom. 46) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjarmed "I propositionen" och slutar med "tillgodosett.Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion Jo27 måste havsmiljöforskningeninriktas dels på marin forskning, dels på vattnets kretslopp i dess helhet. Forskning om den miljön kan inte isoleras från t.ex. sötvattenkemi, markanvändning och hydrologi. Inom havsforskningen bör förhållan- 69