bet · GD01KrU15 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet förslag ibudgetpropositionen om det statliga stödet till idrotten samt motioner medanknytning till den angivna delen av propositionen. I propositionen föreslås att idrottens del av stödet tilllokal ungdomsverksamhet förs över från huvudtitel till idrottsanslagetunder huvudtitel. I propositionen föreslås att drygt 90milj. skall anvisas för detta stöd. Förslaget innebär viss uppräkning avdet nuvarande stödet. Även i fortsättningen skall stödet användas för lokalverksamhet som grundas på redovisad aktivitet. Med anledning av förslag i fem motioner föreslår utskottetatt stödet till lokal verksamhet skall höjas med 23,5 milj. kr. utöverregeringens förslag eller till totaU 113,9 milj. kr. Regeringens förslag till medelsanvisning i övrigttillstyrks av utskottet, som därmed avstyrker två motionsförslag om enytterligare höjning av anslaget. 1 detta sammanhang behandlas också motioner omidrottsrörelsens insatser för handikappade och jämställd idrott, bidrag tillvissa resekostnader, ridsporten samt barn- och ungdomsboxning. Även en motionom stimulansåtgärder för ideellt föreningsarbete behandlas i sammanhanget.Motionerna avstyrks. I fråga om boxning redovisar utskottet att till lämnat ennulägesrapport om regler och säkerhetsbestämmelser samt forskningsresultat avseendesvensk amatörboxning. Sammanfattningsvis anför utskottet att det nu ienlighet med vad utskottet tidigare uttalat ankommer på regeringen att taställning till i vilka former de närmare övervägandena rörande amatörboxningensframtid bör komma till stånd. Det är självklart att barn- och ungdomsboxningendärvid måste ägnas särskild uppmärksamhet. Elvareservationer och fem särskilda yttranden har avlämnats. 1 1989/90. 1989/90 KrU15 Regeringen har i proposition 1989/90:100 bil. 13() under punkt E 1 (s. 77 82) föreslagit atttill Stöd till idrotten för /91 anvisa ett reservationsanslag på352 . 1989/90;Kr419 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. att för /91 anslår 25 milj.kr.till ett stimulansbidrag för att uppmuntra kommunerna att stödjaridverksam-heten för barn och ungdom. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90;So541. 1989/90;Kr504 av andre vice talman m.fl.(fp) vari yrkas 2. att riksdagentill E 1. Stöd till idrotten för /91 anvisar 25 000 000 kr.utöver vad regeringen har föreslagit, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningenav stödet till ungdomsidrotten, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnor ochidrott. 1989/90;Kr507 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt vid fördelningen av medel ur anslaget För idrottens riksanläggningar beaktasde synpunkter som anförts i motionen. 1989/90;Kr508 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av att idrottsutövande av nationell karaktär skall görasmöjligt oavsett avstånd. 1989/90;Kr509 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handikappidrott, 1989/90:Kr510 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en samlad redovisning av barn-och ungdomsboxningen i enligt vad som anförts i motionen. 1989/90;Kr511 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att samhällets aktivitets-och verksamhetsbidrag till olika fritidssysselsättningar för barn och ungdomutformas så att ridsporten jämställs med manliga sporter, t.ex. fotboll. 1989/90:Kr515av () vari yrkas att som sin l989/90:KrU15 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kompensation beträffandemervärdeskattefördyringarna. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Sk404. 1989/90:Kr517 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omidrottens framtida inriktning. 1989/90:Kr518 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärder med anledning av effekterna för idrottsrörelsen av skattereformen. 1989/90;Kr519 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av analys och redovisning av hur stor del av statens anslagtill idrotten som går till kvinnor resp. män. 1989/90;Kr520 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt regeringen bör föreskriva att de medel som anslås till idrottsföreningarna,och som skall fördelas av , skall fördelas på ett sådantsätt att de negativa konsekvenser som redovisas i motionen inte uppstår. 1989/90;Kr521 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagentill anslag E 1. Stöd till idrotten för /91 anslår 90 000 000kr. utöver regeringens förslag, 2. att riksdagenbeslutar att det lokala aktivitetsstödet skall höjas till . 1989/90:Kr526 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar höja det lokala aktivitetsstödet till ungdomsverksamheten från 12till , 2. att riksdagentill E 1. Stöd till idrotten anvisar . utöver vad regeringenföreslagit eller således , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningenmot prioriterade områden inom idrotten, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ekonomiska stimulansåtgärder för ideelltarbete i föreningar, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ridsportensbehov av ökat ekonomiskt stöd, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dehandikappades möjligheter till ökat deltagande i idrottsaktiviteter, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stödtill jämställd idrott, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt stöd för resekostnader, i samband med 3 1989/90;Kr527av och () vari yrkas 1989/90:KrU15 2. att hos regeringen begär redovisning av burstor del av det statliga stödet till idrotten sorn går till kvinnor resp. män, 3. att beslutar att 5 milj.kr.specialdestineras till flic kors/kvinnors idrottsutövande av medel som föreslås anvisade i propo sition 1989/90:100, bil. 13, Stöd till idrotten. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:A817. Idrottsrörelsen som är en av de största folkrörelserna iSverige fyller viktiga samhällsfunktioner. För många är idrott i olika formerden främsta fritidssysselsättningen. I samhällets friskvårdsarbete utgör idrottsrörelsensbreda utbud av aktiviteter en väsentlig del. Idrottsrörelsen spelar också ensocial roll genom att ge många inte minst ungdomar delaktighet ochgemenskap. I propositionen understryks att det därför är angeläget attsamhället på olika sätt stödjer idrottsrörelsens strävan att bredda sinverksamhet, bl.a. förordas ytterligare insatser för kvinnor, handikappade ochinvandrare. Föredragande statsrådet framhåller särskilt motionsidrottensbetydelse och påpekar att () bör beakta denna delav sitt arbete. Idrottens ledare lägger enligt RF ner på att leda svensk ungdom i ca 45 000 idrottsorganisationer. Det statliga stödet till RF över förevarande anslag uppgårför /90 till över 259 milj. kr. Härtill kommer det statligabidraget till lokal ungdomsverksamhet Siimt bidrag till de drygt 3 000lönebi-dragsanställda som är verksamma inom idrottsföreningar. 1 enlighet med begäran (bet.1989/90:FiU3, rskr. 9) redovisas i propositionen storleken på det sammantagnastatliga stödet till idrotten. Detta beräknas uppgå till nära 800 milj. kr.Det konstateras dock att stödet till idrotten över de andra huvudtitlarna ibudgeten, genom sin karaktär, endast undantagsvis går att särredovisa. Idrottsrörelsen får vidare kommunalt stöd med ca 4,5miljarder kronor, varav 3,5 miljarder går till stöd till anläggningar m.m.Landstingen stöder idrotten med ca 90 milj. kr. Idrottsrörelsen har också egenfinansiering främst genomlotterier och bingospel. 1 propositionen föreslås att anslaget skall räknas upp med93 . till totalt 352,5 milj. kr. samt att stödet till idrottensforskningsinsatser och för att belltämpa doping skall redovisas under ett nyttanslag E 2. Stöd till idrottens forskning och utveckling m.m. Avanslagshöjningen hänför sig drj-gt 90 milj. kr. till en omläggning avredovisningen av idrottens del av det statliga bidraget till lokal ungdomsverksamhet det lokala aktivitetsstödet. Utskottet behandlar i det följande först frågor som rördet lokala aktivitetsstödet och tar sedan upp förslag om inriktningen avidrottsrörelsens verksamhet och omfattningen av det statliga stödet. Ipropositionen föreslås att idrottens del av stödet till lokal ungdoms-1989/90:KrU15 verksamhet det lokala aktivitetsstödet som redovisas undertrettonde huvudtiteln () förs över till anslaget Stöd tillidrotten. 1 propositionen motiveras förslaget med att idrottsrörelsen svararför av de aktiviteter som redovisas inom ramen för det lokalaaktivitetsstödet. Vidare erinras om att nu gällande fördelningsreglerkritiserats, bl.a. har vissa verksamheter svårt att utnyttja stödet. Ävensättet att mäta aktiviteterna har ifrågasatts. Utskottet har vid behandlingen av förslag ibudgetpropositionen rörande ungdomsfrågor ställt sig positivt till att detlokala aktivitetsstödet delas upp på angivet sätt (bet. 1989/90:KrUl4). Det framgår klart av propositionen att den del avanslagsökningen som är en följd av överflyttningen av det lokalaaktivitetsstödet även i fortsättningen skall användas för lokal verksamhet somgrundas på redovisad aktivitet. Förslaget i propositionen innebär att RF ifortsättningen självständigt skall handlägga utbetalningen av statsbidragetsom för innevarande budgetår utgår med . per bidragsberättigad sammankomst.1 motsats mot vad som varit fallet anges inte en viss summa peraktivitet utan endast hur mycket som RF skall fördela till lokala aktiviteter.Föredragande statsrådet bostadsministern anför att det ankommer på RF attinkomma till regeringen med förslag om regler för fördelning av dessa medel förlokala barn- och ungdomsaktiviteter på idrottens område. Riksidrottsstyrelsenhar beslutat tillkalla en projektgrupp för översyn av detlokala aktivitetsstödet. Gruppen har i uppdrag att pröva om det finns andrakonstruktioner av stödet, som på ett bättre sätt stämmer med huridrottsaktiviteter bedrivs och om möjligt är mer rättvist t.ex. i frågan omlagidrotter individuellt idrottande. Gruppen skall vidare se över befintligaåldersgränser samt ett eventuellt införande av tonårsstöd. Gruppen skallredovisa sitt uppdrag till styrelsens sammanträde i början av oktober 1990.Enligt vad utskottet inhämtat avser RF att för /91 fördela detlokala aktivitetsstödet enligt i huvudsak hittillsvarande regler. 1 fem motioner tas upp frågan om överflyttningen av detlokala aktivitetsstödet. Motionärerna är allmänt positivt inställda tillförslaget. De anser dock att bidragsnivån är för låg. I motionerna Kr504 (fp)och Kr521 (vpk) föreslås att bidraget skall höjas från . perbidragsberättigad sammankomst, och i motion Kr526 (c) föreslås en höjning till24 kr. per bidragsberättigad sammankomst. Även i motion Kr509 (m) förordas enhöjning av stödet till lokal verksamhet, dock utan angivande av den exaktabidragsnivån. Enligt motionärerna bör idrottsrörelsen tillföras en vissandel av Tipstjänsts omsättning. För /91 bör denna andel uppgåtill . Med utgångspunkt omslutning beräknar motionärerna attidrottsrörelsen härigenom skulle tillföras ett belopp på ca 51 milj. kr. förfördelning av RF till främst lokal verksamhet. Motionärerna föreslår i motionFi718 att av AB Tipstjänsts omsättning skall överföras till idrotts- 1* 1989/90. Detta förslag kommer att behandlas av finansutskottet i 1989/90:KrU15 sambandmed en aviserad regeringsskrivelse om AB Tipstjänsts stöd till En ökning av det lokala aktivitetsstödet förordas i motionKr517 (mp). Motionärerna anser att ökningen skall genomföras genom en överföringav medel som lämnas till elitidrotten. Förslaget i motion KrS 18 (fp) syftar till att det lokalaaktivitetsstödet skall höjas till samma nivå som då det infördes ,vilket i dagens penningvärde motsvarar ca 45 ki'. Motionären erinrar om attidrottsrörelsens ekonomi kommer att försämras bl.a. genom omläggningen avskattesystemet. Med utgångspunkt i bl.a. antalet genomförda /89 kan man räkna med att idrottsrörelsen nästa budgetår kommeratt genomföra ca 6,7 miljoner bidragsberättigade aktiviteter. Det ipropositionen beräknade beloppet för lokalt aktivitetsstöd enligt vadutskottet inhämtat 90,4 milj. kr, har bestämts med utgångspunkt i nämndaantal aktiviteter. Beloppet medger en viss höjning av bidraget per sammankomst. Idrottsföreningarnas lokala verksamhet är värdefull,eftersom ungdomar härigenom ges möjligheter till en meningsfull fritid ochkamratskap. Det lokala aktivitetsstödet betyder mycket för den lokala idrottenoch dess möjligheter att aktivera ungdomar. Utskottet delar därför motionärernas uppfattning attbidraget bör höjas utöver vad regeringen har föreslagit. 1 likhet med vad somförordas i motionerna Kr504 och Kr521 yrkande 2 anser utskottet att bidragetbör höjas till en nivå som om antalet sammankomster blir det som beräknats ipropositionen motsvarar . per bidragsberättigad sammankomst. Dettainnebär att medelsbehovet bör räknas upp med 23,5 milj, kr. till totalt 113,9milj. Utskottets ställningstagande innebär att förslagen i motionerna KrS17 i motsvarande del, KrSlS och Kr526 yrkande 1 i viss mån blir tillgodosedda. Med hänsyn till idrottsrörelsens ställning somsjälvständig folkrörelse anser utskottet att inte bör göra ettuttalande enligt motion KrS 17 om en omfördelning av medel mellan olikaidrottsverksamheter. Frågan om konsekvenserna för idrottsrörelsen av enhöjning av mervärdeskatten behandlar utskottet i det följande. 1 motion KrSlS (c) föreslås att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompensation för höjningenav mervärdeskatten. I den motivering som lämnas i motion Sk404 anför motionärenatt den omläggning av skattelagstiftningen som planeras kommer att medförastora kostnadsökningar för idrottsrörelsen bl.a. genom höjningen avmervärdeskatten. Med anledning av motionärens synpunkter på effekterna föridrottsorganisationerna av en höjning av mervärdeskatten vill utskottet anföraföljande. Det förslag som kommittén (Fi 1987:06) med uppdrag attutreda den indirekta beskattningens omfattning och utformning (KIS) lagt fram 6 innebaratt all verksamhet på Kultur- och nöjesområdet, till vilket hänfördes sport och idrott, skulle inordnas under skatteplikten. I 1989/90:KrU 15 lagrådsremissenom reformerad mervärdeskatt m.m. där vissa jämkningar i KIS förslag gjordes anför regeringen i fråga om idrottslig verksamhet bl.a. följande. När det gäller idrottslig verksamhet torde den bibehållnaordningen i fråga om de ideella föreningarnas mervärdeskatterättsliga ställningmer än väl tillgodose berättigade krav på skattefrihet för icke-kommersiellverksamhet. Genom skattefrihetens anknytning till den inkomstskatte-mässigabehandlingen av ideella föreningar undantas i praktiken hela idrottsrörelsen.Det kan dock finnas anledning att uppmärksamma de effekter i övrigt som denföreslagna utvidgningen av skatteplikten kan få för idrottsrörelsen och ävenandra folkrörelser. En uppföljning härav bör alltså ske. Här bör också nämnas att det i lagrådsremissen omreformerad inkomst- och företagsbeskattning uttalas att skattereformenseffekter för folkrörelserna bör följas upp med särskild uppmärksamhet. Skulledet vid en sådan analys visa sig att icke avsedda effekter uppkommer sägerföredragande statsrådet att han självfallet är beredd att vidta motverkandeåtgärder. framhålls att man måste se till helhetsbilden när manbedömer utfallet. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att någonriksdagens åtgärd med anledning av motion Kr515 inte är erforderlig. Frågan om fördelningen av stödet till ungdomsidrott tasupp i motion Kr504 (fp). Motionärerna finner att den översyn av reglerna förfördelningen som RF skall genomföra är väl motiverad. De anför att det nuvarandestödsystemet trots vissa nackdelar har stora fördelar, bl.a. gynnas deföreningar som har en aktiv ungdomsverksamhet. De korrigeringar ibidragssystemets utformning som kommer att göras får inte, menar motionärerna,medföra en ändring i detta hänseende. Utskottet har i det föregående redogjort för de riktlinjersom RF dragit upp för översynen av det lokala aktivitetsstödet. Det bör ankommapå RF att självständigt utforma förslag till regler för fördelningen av detlokala aktivitetsstödet. Något uttalande från sida enligt förslageti motion Kr504 i här aktuell del (yrkande 3) bör därför inte göras. Enligt de nu gällande reglerna för det lokalaaktivitetsstödet beräknas bidraget på antalet aktiviteter bland medlemmar iåldersgruppen . 1 motion Kr520 (m) förordas att den undre åldersgränsenhöjs till . Motionären menar att det finns en tendens att ävenbarnidrotten influeras av vuxenidrottens prestationskrav och att många barndärför lämnar idrottsrörelsen. Som utskottet redovisat i det föregående ingår frågorrörande åldersgränserna i den översyn av reglerna för det lokalaaktivitetsstödet som sker inom RF. Någon åtgärd med anledning avmotion Kr520 är därför inte erforderlig. Förslag som rör handikappidrott förs fram i tremotioner. Kr509 (m) framhålls att handikappidrotten ärsynnerligen värdefull 7 och harsin givna plats inom idrottsrörelsen. Motionärerna anser att 1989/90:KrU15 stat ochkommun har ett särskilt ansvar för att fler människor med handikapp beredsmöjlighet till lysisk rekreation genom idrott. Handikappidrotten är, anförs i motion KrS26 (c), en erkändoch respekterad del av den svenska idrottsrörelsen. Motionärerna anser attmålsättningen bör vara att handikappidrotten skall integreras i övrigaidrottsgrenar. De menar att det måste skapas tekniska möjligheter förhandikappade att delta i idrottsjiktiviteter utan att detta medför extrakostnader för handikappade idrottsmän. Även i motion Kr517 (mp) berörs handikappidrotten, ochmotionärerna anför att en av de finaste insatser som samhället kan göra tillhjälp för de handikappade är att stödja deras fritidsaktiviteter. Enligt utskottets mening är det en angelägen fråga sommotionärerna har tagit upp. Idrotten spelar otvivelaktigt en viktig roll förhandikappades rehabilitering. Vidare får de handikappade genom idrottenförutom viktig fysisk träning delaktighet i en social gemenskap och ett stärktsjälvförtroende. Satsningarna på handikappidrott bör därför öka. Vid antogs etthandlingsprogram för idrottsrörelsen med sikte Idrottspolitiskoffensiv. I detta framhålls handikappidrottens viktiga funktion, ochmålsättningen är enligt programmet att integrera handikappidrotten i den"ordinarie" idrotten. Följande riktlinjer för arbetet framöverlämnas. - Idrottsföreningarna skall öppniis för handikappade utövare. -Grenar och klasser för handikappade skall gradvis införas i de officiella tävlingsprogrammen i samarbete mellan Svenska handikappidrottsförbundetoch resp. specialförbund. -RF skall sträva efter att flertalethandikappidrotter upptas som ennaturlig del i specialförbunden. I den anslagshöjning som föreslås i propositionen harmedel beräknats för särskilda insatser för att aktivera fler handikappade. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att detinte är påkallat med någon åtgärd med anledning av yrkande 1 imotion Kr509, motion KrS 17 i motsvarande del och yrkande 6 i motion Kr526. Utvecklingen av jämställd idrott behandlas i tre motioner. I motion Kr504 (fp) påpekas att även om kvinnorsmöjligheter att idrotta förbättrats återstår mycket att göra för att åstadkommaen jämställd idrott. Det ankommer enligt motionärerna främst på kommunerna attse till att män och kvinnor får samma förutsättningar att utöva idrott. Vidarebör sådana projektanslag som är avsedda att stimulera flickors idrottsutövningi större utsträckning göras tillgängliga för lokala projekt. Motionärernaanför att RF har huvudansvaret för att arbetet med att ge kvinnliga och manligaidrottsutövare likvärdiga villkor påskyndas. Enligt motion Kr526 (c) bör samhället uppmärksammaidrottsrörelsens jämställdhetsarbete. Motionärerna anser att specialförbundenssats- ningar påjämställd idrott bör få ökat stöd och föreslår därför en 1989/90:KrU15 Förslaget i vad avser en höjning av anslaget behandlar utskottet idet följande. I motion Kr5I7 (mp) påpekas att de idrotter som kvinnorägnar sig åt får sämre villkor och träningstider. Motionärerna anför att enökning av motionsidrotten på elitidrottens bekostnad skulle berikaidrottsumgänget genom att män och kvinnor gemensamt skulle delta i olikaidrottsevenemang. I idrottsrörelsens handlingsprogram understryks att kravetpå jämställdhet är med tanke på att kvinnorna utgör av idrottsrörelsen en självklarhet. Kravet grundas också, sägs det, på förvissningen att bådemän och kvinnor behövs såväl i samhället som i idrotten. Följande åtgärder ijämställdhetsarbetet anges i handlingsprogrammet. Forma en idrott som erbjuder såväl formell som reelljämställdhet. Kvinnor och män skall kunna bedriva sin idrott på lika villkor. Uppnå en kvinnorepresentation i beslutande organ som 1995inte understiger . Ett viktigt steg i den riktningen är att valberedningarbestår av lika antal män och kvinnor. Prioritera utbildning av kvinnliga ledare och tränare.Andelen kvinnliga tränare skall motsvara andelen aktiva. 1 idrottens jämställdhetsplan redovisas dethittillsvarande arbetet, och förslag till en rad åtgärder läggs fram. Blanddessa märks bl.a. inrättande av ett Centralt jämställdhetssekretariat inomRF:s kansli, olika utbildnings- och forskningsinsatser och spridning avuppdragen. Vidare skall särskilda projektmedel ställas till förfogande försatsningar på kvinnofrågor inom specialförbund och distriktsförbund. Utskottet noterar med tillfredsställelse attidrottsrörelsen avser att göra en ambitiös satsning påjämställdhetsarbetet och att detta arbete skall genomföras på såväl central somregional och lokal nivå. Jämställdhetsarbetet är viktigt inte minst motbakgrund av att idrottsrörelsen en av landets största folkrörelser enligtvad som konstateras i jämställdhetsplanen är en mansrörelse skapad av och förmän och att idrottens regler och organisation är formade för att passa män. I propositionen understryks att det är väsentligt att flerkvinnor rekryteras som aktiva idrottsutövare och ledare och att medel för dessainsatser beräknats inom anslaget. Utskottet finner att inriktningen av RF:sarbete samt vad som anförs i propositionen väl tillgodoser motionärernassynpunkter och önskemål. Utskottet anser därför att någon särskild framställningtill regeringen med anledning av motionerna Kr504 yrkande 4, Kr5l7 imotsvarande del och Kr526 yrkande 7 inte är påkallad. I motion Kr527 (c) föreslås att inom anslaget Stöd tillidrotten 5 milj. kr. skall specialdestineras till flickors/kvinnorsidrottsutövande. Som utskottet påpekat i det föregående angerbostadsministern att särskilda medel beräknats inom anslaget för insatser för kvinnoidrott. RF skall enligt de föreskrifter som lämnas i regleringsbrev för budget /90 redovisa de särskilda insatser för kvinnlig idrott som RF 9 genomför. Under innevarande budgetår lämnar RF 3 milj. kr. specialförbundför särskilda insatser för jämställd idrott. Härtill kom- l989/90:KrU15 mer demedel som specialförbunden lämnar till kvinnoidrott. Utskottet förutsätter attRF under nästa budgetår kommer att avsätta medel minst av samma storlek somunder innevarande budgetår. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr527 yrkande 3. Förslagen i motionerna KrS 19 (s) och Kr527 (c) (yrkande2) syftar till att regeringen skall presentera en redovisning av hur stor delav det statliga stödet till idrotten som går till kvinnor resp. män. Som utskottet redovisat ovan måste RF lämna en redovisningför sina särskilda insatser för kvinnlig idrott. Specialförbunden organiserarsåväl män som kvinnor. I några förbund är kvinnorna i majoritet men i de flestadominerar männen.