bet · GD01UbU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Därvid bestämdes också vilka kustavsnilt resp.universitet har att ansvara för, nämligen i avseende mellan och ,i Göteborg kuststräckan BornholmSkagerrak och iUmeå och . I förgående års budgetproposition föreslogs efterutredning av UHÄ att tre centra skulle inrättas med fåltstationernaAsko, och Norrbyn. Vid föregående behandlades ett stortantal motioner om bl.a. inrättande av ytterligare fåltstationer. Utskottetanförde då bl.a. (bet. l988/89:UbU25 s. 27): Utskottet vill stryka under vad vid fleratillfållen anfört då det gäller en organisation för den marinanaturvetenskapliga forskningen, nämligen att denna är mycket resurskrävandeoch alt de tillgängliga resurserna måste koncentreras för att de skall kunna utnyttjasså effektivt och slagkraftigt som möjligt. Utskottet finner ingen anledning förriksdagen att nu en annan ståndpunkt. Utskottet vill också erinra om attdet ankommer på de tre universitet som fått huvudansvaret för uppbyggnaden avden nya organisationen för den naturvetenskapliga forskningen att inomsitt bevakningsområde organisera verksamheten på ett rationellt sätt. Somredovisats ingår i detta bl.a. att verka för en ansvarsfördelning avseende allmarin naturvetenskaplig forskning inom området. Utskottet finner ingen anledning att frångå de tidigare redovisade synpunkterna och har hellei inga invändningar mot de ipropositionen 131 Utskottet föreslår därför att riksda- 1989/90:UbU25 gen avslårmotionerna 1989/90:Ub39, 1989/90:Ub55, 1989/90:Ubl04, 1989/90:Ub516ochl989/90:Ub583. Betänkandet (SOU 1988:68) De botaniska trädgårdarnasverksamhet och finansiering redovisas tillsammans med remissynpunkterna i propositionen(s. 277278). Enligt regeringen visar utredningen och remissynpunkterna myckettydligt atl de spelar en väsentlig roll föruniversitetens utbildning och forskning i botaniska ämnen. framgårdet också att trädgårdarna fyller andra betydelsefulla funktioner somfolkbildningsinstitutioner, för skolan och för rekreation. Trädgårdarna utgörsåledes enligt regeringen en länk för kontakter mellan universiteten ochsamhället, som borde kunna utnyttjas bättre för att informera om naturmiljönoch om aktuell forskning. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att 1,5milj.kr. fr.o.m. /92 skall disponeras av de fyra botaniskaträdgårdarna för program- och utställningsverksamhet om universitetensmiljöforskning. Tre av de , nämligen de i ,och , ingår i resp. universitets organisation, medan den i Göteborghar huvudman. För verksamheten vid den botanbka trädgården i i enlighet med ett avtal mellan staten och kommunen ell statligt bidrag,som är 1,5 milj.kr. anser attstatsbidraget väsentligt understiger vad som kan vara rimligt, t.ex. ijämförelse med statens kostnader för de övriga botaniska trädgårdarna.Förhandlingar pågår med om storleken av det fortsattastatsbidraget. Statsbidraget till utbetalas från universitetetsanslagspost under ifrågavarande anslag. I propositionen föreslås slutligen altbidraget fr.o.m. /92 skall anvisas under en särskild anslagspostunder anslaget. Ett stort antal motioner många års allmännamotionstid innehåller synpunkter på statsbidragets storlek . Imotion 1989/90:Ub27 (c) nämns ett belopp (8 milj.kr. ), medan det i motionerna1989/90:Ub28 (s), 1989/90:Ub47 (m), 1989/90:Ub559 (m) yrkande 1, 1989/90:Ub563(fp), 1989/90:Ub598 (vpk), 1989/90:Ub674 (c) och 1989/90:Ub692 (mp) talas omstatens andel av de totala kostnaderna. I motion 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 23delvis hävdas slutligen att principen bör vara att alla trädgårdar behandlas påett likarlat sätt. Utskottet vill för sin del hävda att den enda rimligautgångspunkten för en bedömning av omfattningen av statens bidrag är att staten skall svara för de kostnader som är direkt hänförliga till den grundläggande högskoleutbildningens, forskarutbildningens och forskningens behov. Statens kostnader för i bör i princip motsvara kostnaderna för de statliga som huvud- 132 sakligenanvänds för grundutbildning, forskarutbildning och forskning. anfört om statens bidrag till i 1989/90:UbU25 Göteborgbör med anledning av motionerna 1989/90:Ub27, 1989/90:Ub28,1989/90:Ub47, 1989/90:Ubl41 yrkande 23 delvis, 1989/90:Ub559 yrkande 1,1989/90:Ub563, 1989/90:Ub598, 1989/90: Ub674 och l989/90:Ub692 som sin meningge regeringen till känna. Tre motioner tar upp ett par övriga frågor som rör debotaniska trädgårdarna. I den nämnda motionen l989/90:Ubl41 yrkande 23hävdas vidare att de bör prioriteras och atl strävan börvara att det det skall finnas cirka fem större trädgårdar spridda över landetsamt lokala, mindre trädgårdar i varje län för att stimulera kunskapen om vårväxtvärld och dess betydelse. I motionerna 1989/90:Ub559 (m) yrkande 2 och 1989/90:Ub738(m) föreslås att en av de skall få ställning somansvarsträdgård, vilket är en parallell till systemet med ansvarsmuseum inomkulturområdet. I den förstnämnda motionen föreslås denna uppgift åvilaträdgården i och i den senare motionen trädgården i . Utskottet är inte berett att förorda vare sig någonutökning av antalet eller att någon av de nuvarande skallges en speciell ställning. Med del anförda avstyrks motionerna 1989/90:Ubl41 yrkande23 delvis, 1989/90:UbS59 yrkande 2 och 1989/90:Ub738. i (CMF)tillkom efter förslag forskningsproposition. Det är en tvärvetenskapligsamarbetsorganisation mellan i , lantbruksuniversitetoch (). Centret disponerar innevarande år 4,4milj.kr., vilket anvisas under anslagspost under ifrågavarandeanslag. I propositionen anmäls att en utvärdering av centretsforskningsprogram och organisation bör göras av UHÄ i samråd med de samverkandemyndigheterna inför nästa proposition om forskning. Regeringen beräknar ipropositionen en resursförstärkning om 1 milj.kr, för CMF och den nyinrättadeenheten för miljökemi vid fr.o.m. /92. Åtta motionsyrkanden gäller frågan om resurser till CMF. Imotion 1989/90:Ub96 (s) yrkande 2 begärs ett uttalande av att de ipropositionen föreslagna resurserna skall användas för ett större samverkansprojektinom ett ramprogram om . En förstärkning om 4 milj.kr. /91föreslås i fem motioner, nämligen i motionerna 1989/90:Ub82 (m), 1989/90: Ubl08(vpk), 1989/90:Ubll5 (fp), 1989/90:Ubl21 (fp, c, vpk) yrkande 1 och1989/90:Ubl32 (c, vpk, mp). I den förstnämnda motionen föreslås att dennasatsning skall finansieras med medel från arbetslivsfonden. I motion1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 22 föreslås en förstärkning under treårsperiodenmed 9,6 milj.kr., vilket är i enlighet med CMF:s anslagsframställning, och slutligen föreslås i motion 1989/90:UbU25 1989/90:Ubl40(c) yrkande 3 en årlig ökning av CMF:s resurser med I milj.kr. utöver denförstärkning som regeringen föreslagjt. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Utnyttjandet av medel från arbetslivsfonden är inte enfråga för , varför motion 1989/90:Ub82 avstyrks. Då en utvärdering skall göras av centretsforskningsprogram och organisation nästa treårsperiod, bedömer utskottetdet mindre lämpligt att nu ytterligare öka resurstillskottet. Utskottetföreslår därför au avslår motionerna 1989/90: Ubl 08, 1989/90:Ubll5,1989/90:Ubl21 yrkande I, 1989/90:Ubl32, 1989/90:Ubl40 yrkande 3 och1989/90:Ubl41 yrkande 22, samtliga delvis. Vad gäller användningen av de resurser som tilldelas CMFanser utskottet att detta är ett beslut som åvilar centret. börsåledes inte uttala sig om medlens användning vad gäller specifika projekt,varför motion l989/90:Ub96 yrkande 2 bör avslås. I två motioner, nämligen 1989/90:Ub96 (s) yrkande 1 och1989/90: Ubl21 (fp, c, vpk) yrkande 2, föreslås att styreben för CMF skallkompletteras med representanter för högskolan i och miljöövervakandemyndigheter i området. Utskottet konstaterar att företrädare för iUmeå, , (),arbetsmiljöfonden samt ingår i styrelsen för CMF. Frågan omstyrelsens sammansättning speglar således väl såväl de samverkandemyndigheterna som miljöintressen. Huruvida styrelsen skall kompletteras medytterligare företrädare ankommer på regeringen att avgöra. Motionerna1989/90:Ub96 yrkande 1 och 1989/90:Ubl21 yrkande 2 avstyrks därför avutskottet. De nationella forskningsanläggningarna, som tillkom genomförslag forskningsproposition, innebär en profilering och resurskoncentrationtill vissa högskolor som byggt upp särskild kompetens och gjort betydandeinvesteringar i lokaler och utrustning. 1 propositionen anmäls att regeringenhar för avsikt all uppdra åt UHÄ och naturvetenskapliga forskningsrådet (NER)att göra en analys av anläggningarnas resursbehov, framför allt vad gäller detnationella utnyttjandet, men också på vilket sätt man bäst tar till vara deekonomiska fördelarna med att koncentrera detta slag av verksamhet till enplats i landet. Vidare bör uppdraget omfatta en översyn av nuvarande former föranslagsfördelning i syfte att bättre markera anläggningarnas särställning. I motion 1989/90:Ubl40 (c) yrkande 28 begärs en utvidgningav det aviserade utredningsuppdraget till UHÄ och NER. Enligt motionärer nas uppfattning bör uppdraget även innefatta vilka skyldigheter del medför att vara värd för en nationell anläggning, hur en sådan bäst utnyttjas och om det finns behov av ytterligare nationella anläggningar. Utskottetfinner del angeläget att en utredning genomförs. Utskottet 1989/90:UbU25 utgårdärvid från att utredningsuppdraget i princip också kommer all innefatta dentyp av frågeställningar som motionärerna tar upp. Enligt utskottets meningankommer det på regeringen atl närmare utforma utredningsdirektiven, varförmotion 1989/90:Ubl40 yrkande 28 avstyrks. Förstärkningar om 2,5 milj.kr. fr.o.m. /91begärs i motionerna 1989/90:Ub63 (m) och 1989/90:Ub76 (fp) för The Svedberglaboratorietvid i . Motionärerna anser all driftsanslagen inte ärtillräckliga för att investeringarna skall kunna utnyttjas optimalt. Utskottet vill erinra om att det belopp som underuniversitetets anslagspost under fakultetsanslaget i regleringsbrev kommer attanges för The Svedberglaboratoriet är ett minimibelopp för att garanteraanläggningens basfinansiering och de nationella uppgifterna. Vidare kanuniversitetet i tillskjuta ytterligare medel från sitt fakulletsanslag.Därutöver kan naturligtvis medel sökas från forskningsråd eller andra externafinansiärer. Utskottet vill också erinra om att laboratoriet redan tidigareerhållit betydande resursförstärkningar för sin verksamhet. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet atlriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub63 och 1989/90:Ub76, båda delvis. har tillsammans med Chalmerstekniska högskola bildat en gemensam organisation för miljöforskning, somenligt regeringen representerar en mycket bred tvärvetenskaplig kompetens inommiljöforskningsområdet från materialforskning till miljöeffekter. Ipropositionen beräknas inom ramen för de föreslagna miljöforskningsinsatserna en förstärkning av resurserna för vardera högskoleenheten med 0,5 milj.kr.fr.o.m. I tre motioner begärs ytterligare resurser till dentvärvetenskapliga miljöforskningen i . Förstärkningar redan budgetåret1990/91 föreslås med 0,5 milj.kr. till vardera högskoleenheten i motion1989/90:Ubl40 (c) yrkande 2 och med . till vardera enheten i motion1989/90:Ubl50 (fp) yrkandena 1 och 2. Enligt den förstnämnda motionen börresurserna successivt utökas med sammanlagt 1 milj.kr. I motion 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 21 föreslås en förstärkningom 0,5 milj.kr. till vardera enheten /92 och däreftersammanlagt ytterligare 1 milj.kr. Utskottet anser för sin del det Inte möjligt att anslåytterligare resurser till den miljövetenskapliga forskningen i utöver den förstärkning om sammanlagt 1 milj.kr. fr.o.m. /93 som föreslagits i propositionen. Utskottet avstyrker därför motionerna 1989/90:Ubl40 yrkande 2 delvis, 1989/90:Ubl41 yrkande 21 samt 1989/90:Ubl50 yrkandena 1 och 2, båda delvis. Utskottetvill i övrigt erinra om de medel som enligt propositionen 1989/90:UbU25 ställstill forskningsrådens och sektorsorganens förfogande för forskning inommiljöområdet. I propositionen föreslås för /91 ettanslagsbelopp om . Utskottet har tidigare under detta avsnitt behandlatfrågor som gäller resurser för /91. Med hänvisning tillutskottets ställningstagande till en tjänst som professor i ekologiskmiljökonsekvensanalys vid i föreslår utskottet attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 26 delvis och med anledningav proposition 1989/90:90 till Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m.m.för /91 anvisar ell reservationsanslag på (700 598 000 -i- 1 700000 =) . Delta innebär atl utskottet avstyrker samtliga övrigamotioner med krav på ökningar av anslagsbeloppel, dvs. motionerna l989/90:Ub63,l989/90:Ub76, l989/90:Ubl08, 1989/90:UbU5, 1989/90:Ubl21 yrkande 1, 1989/90:Ubl32, 1989/90:Ubl40 yrkande 3, 1989/90:Ubl41 yrkandena 21 och 22 samt1989/90:Ubl50 yrkande 1, samtliga delvis. Vad gäller resursförstärkningar i övrigt för budgetåren1991192 och 1992193 under anslaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteternam.m. föreslår utskottet att godkänner de riktlinjer som angetts ipropositionen. 1 motion 1989/90:Ub762 (s) föreslås att statens kulturrådoch UHÄ bör få i uppdrag atl tillsammans med den nybildade föreningen samarbetsorganisation (NAMSA) utarbeta förslag om statligt stöd till denaturhbtorbka universitetsmuseerna, då dessa enligt motionärerna tilldelasalltför små resurser. Enligt utskottets mening ankommer det på resp. universitetatt inom ramen för sina resurser beakta behoven också för de naturhistoriskauniversitetsmuseerna, som kan spela en viktig roll såväl för grundutbildningsom för forskningsinformation. Det är således fakulteternas och i sista handhögskolestyrelsernas ansvar att se till att så sker. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1989/90:Ub762. I propositionen förordas (s. 286) att nio tjänster somprofessor inom tekniska fakulteter återbesätts med ändrat ämnesinnehåll. Två motioner, nämligen motionerna l989/90:Ub23 (m) och 1989/90:Ubl03 (c, fp), behandlar regeringens förslag att ersätta profes- 136 suren ibrobyggnad vid leknbka högskolan i (KTH) med en professuri träforskning med inriktning mot träteknik eller träkemi vid 1989/90:UbU25 Motionärerna påpekar att såväl UHÄ som KTH förordat atl professuren återbesätts med oförändrat ämnesinnehåll. Vidarepåpekas att professuren är den enda i landet inom sitt område och attdet mot bakgrund av behovet av kompetens inom detta område voreolyckligt om denna inte kunde återbesättas. Vidare har tekniska högskolan i iskrivelse till utbildningsutskottet anfört att högskolan instämmer iregeringens bedömning att det föreligger ett behov av en professur iIräforskning men att KTH i valet mellan de bägge professurerna prioriterar enåterbesätlning av professuren i brobyggnad före en ny professur inom områdetträforskning. Utskottet anser inledningvis mot bakgrund av alt våraresurser är begränsade att det är angeläget att det sker en noggrann prövningav ämnesinnehållet när en professur blir ledig. Så sker också , ofta ifullt samförstånd mellan berörd högskoleenhet, UHÄ, regering och riksdag. Utskottet anser att regeringen bör kunna göra en annan bedömningän UHÄ och berörd högskoleenhet gjort. Utskottet anser dock att skälen härförbör redovisas. I de nu aktuella fallet är det enda skäl som redovisats ipropositionen att den förordade professuren i träforskning bör ses motbakgrund av del ökade behovet av forskning med anknytning till skogsindustrinsförnyelse. Behovet av en professur i brobyggnad berörs däremot inte ipropositionen. Regeringen gör heller ingen bedömning av möjligheterna tillextern finansiering av någon av de aktuella professurerna. Utskottet konstaterar vidare att enligt skrivelsen fråntekniska högskolan är båda dessa professurer angelägna, men att professuren ibrobyggnad är den som högskolan prioriterar främst. Utskottet anser mot bakgrund av vad som anförts attprofessuren i brobyggnad bör bibehållas med oförändrat ämnesinnehåll. Vadgäller professuren i träforskning vill utskottet slutligen peka på alt en högskoleenhetsjälv kan inrätta en professur under förutsättning att finansiering kanordnas. Utskottet föreslår således att med bifall tillmotionerna 1989/90:Ub23 och 1989/90:Ubl03 avslår propositionens förslag att ändraämnesinnehållet för tjänsten som professor i brobyggnad. Utskottet har inga invändningar mot de övriga förslagen ipropositionen om ändrat ämnesinnnehåll för tjänster som professor. Utskottetföreslår därför att bemyndigar regeringen atl ändra ämnesinnehålletför tjänster som professor i övrigt En tjänst som professor i ekologbkt byggande föreslås imotionerna 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 9 och 1989/90:Ub760 (mp). Enligt denförstnämnda motionen bör vidare vid alla omprövningar av ämnesinnehållet itjänster som professor inom sektionerna för arkitektur och vattenbyggnadämnesinnehållet i fortsättningen alltid utgå från ekolo- I den sistnämnda motionen års allmän- 1989/90:UbU25 namotionslid föreslås 3 milj.kr. för uppbyggnad av en professur med Utskottet konstaterar att förslag om en sådan professurinte förts fram av vare sig UHÄ eller någon teknisk högskola. Med hänvisninghärtill och av statsfinansiella skäl avstyrker utskottet motionerna1989/90:Ubl41 yrkande 9 och 1989/90:Ub760 delvis. I motion 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 10 föreslås en tjänstsom professor i järnvägsteknik vid i . Resurser tillprofessuren, 5 milj.kr., skall enligt motionärerna tas från ett av dem förordatanslag till forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transportsystem.Frågan om inrättande av ett sådant anslag bereds av trafikutskottet. Utskottet konstaterar att det är fullt möjligt föruniversitetet i att inrätta en professur i järnvägsteknik om resurserfinns, t.ex. från ett anslag vid något eller några sektorsorgan. Utskottetfinner således inte alt någon åtgärd av är påkallad, varför motion1989/90:Ubl41 yrkande 10 avslås. En tjänst som professor i metallurgi vid högskolan i i motion 1989/90:Ub29 (vpk). Motionärerna anser att professuren behövsför att stärka Luleås ställning som metallurgiskt centrum. Utskottet konstaterar inledningsvis att förslag om ensådan professur inte förts fram av vare sig UHÄ eller tekniska högskolan iLuleå. Utskottet konstaterar också att motionären inte anvisat några resursertill professuren. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrker utskottetmotion /90:Ub29. I tre motioner, nämligen motionerna 1989/90:Ub98 (s),l989/90:Ubl38 (c) och 1989/90:Ub601 (s), lämnas förslag om inrättande avytterligare tjänster som professor, nämligen en professur i teknisk datalogi ianslutning till datatekniklinjen vid i , en professur iförnybara energisystem vid högskolan i resp. en professur itelekommunikation. I den sistnämnda motionen hänvisas till en eventuelldelfinansiering av externa finansiärer. Utskottet konstaterar när det gäller forskningsresursertill datalek-nikJinjen vid i att UHA i sinanslagsframställning visserligen prioriterat detta, men atl UHA till skillnadfrån motionärerna och inte föreslagit någon professur i tekniskdatalogi utan i stället en ökning av resurserna till fakulteten med 2 milj.kr. Utskottet vill när det gäller professuren vid högskolan iFalunBorlänge dels hänvisa till vad utskottet tidigare under avsnitt 7 anförtom forskning vid de mindre och medelstora högskolorna, dels också vad gällerforskning om energisystem till vad utskottet senare kommer att anföra underavsnitt 26 om forskningsrådsnämndens ansvar och resurser för sådan forskning. Vad gäller professuren i telekommunikation konstaterarutskottet att förslag om en sådan professur inte förts fram av vare sig UHÄeller någon teknisk högskola. Utskottet konstaterar också att motionären inteanvisat några resurser till professuren, utöver en förhoppning om l989/90:UbU25 vissdelfinansiering av externa finansiärer. Utskottet har vid sin tidigarebehandling av ett liknande motionsyrkande (bet. 1988/89:UbU25, rskr. 207) pekatpå möjligheten för en högskoleenhet atl själv inrätta professurer omfinansieringen är ordnad. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrkerutskottet motionerna 1989/90:Ub98, 1989/90:Ubl38 och 1989/90:Ub601. I propositionen föreslås (s. 286 resp. 289) att regeringenfår bemyndigande att inrätta två tjänster som professor vid tekniskahögskolan i , nämligen i teknikhistoria och iplasmafysik med fusionsforskning. Båda dessa professurer finns redan inrättadedels av högskolestyrelsen vid KTH, dels av regeringen vid NER och kräver inganya resurser. Utskottet föreslår att bemyndigar regeringen attinrätta de tjänster som professor som föreslagits i propositionen. Förstärkning av olika forskningsområden I motion 1989/90:Ub582 (s) begärs ett uttalande avriksdagen om behovet av samordning av forskning och högre utbildning inom livsmedelsområdet.Motionären anser att den förstärkning av forskningen inom förädlingsledet somnu görs bör förläggas till i som redan har kompetens påområdet och inte till i . 1 två motioner, nämligen motionerna 1989/90:Ub37 (c) och1989/90: Ub505 (s) begärs uttalanden om stöd till den konsumentiekniskaforskningen vid resp. stöd för centrum förrehabiliteringsteknik (CERTEC) vid i . Medanledning av de tre motionerna vill utskottet anföra följande. Utskottet utgår från att regeringen vid fortsattaöverväganden om förstärkningar av forskningen inom livsmedelsområdet tar hänsyntill den kompetens som finns inom området vid i såväl somden kompetens som finns inom utan att görnågot särskilt uttalande därom. Vad gäller den konsumenttekniska forskningen konstaterarutskottet att en professur i konsumentteknik inrättades vid efter förslag forskningsproposition och att denkonsumenttekniska forskningen vid i den nu aktuellapropositionen förslås få en förstärkning av basresurserna med 500 000 kr.fr.o.m. Slutligen konstaterar utskottet vad gäller CERTEC:sverksamhet att det i propositionen föreslås en rad insatser för äldreforskningen. Bl.a. föreslås inrättande av ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd som avses få ett samordnande ansvar för såväl äldreforskning som handi kappforskning, i vilket ingår t.ex. teknik för äldre och andra resurssva ga grupper. Enligt utskottets mening bör det således i princip finnas goda möjligheter för CERTEC att ansöka om forskningsmedel med längre varaktighet. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrkerutskottet motio- 1989/90:UbU25 nerna 1989/90:Ub37, 1989/90:Ub505 och1989/90:Ub582. I propositionen föreslås för /91 ettanslagsbelopp om . för de tekniska fakulteterna. Utskottet har tidigare under delta avsnitt och del närmastföregående avsnittet (20. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m.m.) behandlatfrågor som gäller resurser under ifrågavarande anslag för /91. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att riksdagenmed bifall till proposition 1989/90:90 till Tekniska fakulteterna /91 anvisar ett reservationsanslag på . Detta innebäralt utskottet avstyrker samtliga motioner med krav på ökningar avanslagsbeloppet, dvs. motionerna l989/90:Ubl40 yrkande 2, 1989/90: Ubl50yrkande 2 och 1989/90:Ub760, samtliga delvis. I motion 1989/90:Ub62 (fp) begärs att de 2 milj.kr. somregeringen föreslagjt /92 skall satsas påkollektivtrafikforskning vid i i stället skall anslås tilltekniska högskolan i . Utskottet vill när det gäller resurserna förkollektivtrafikforskningen hänvisa dels till UHÄ:s bedömning att universiteteti liksom tekniska högskolan i båda har goda förutsättningar fördenna forskning, dels till ambitionen att i första hand förslärka högskoleenheterutanför . Vad gäller resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och1992193 under anslaget Teknbka fakulteterna föreslår utskottet att riksdagenmed avslag på motion 1989/90:Ub62 godkänner de riktlinjer som angetts ipropositionen. Behovet av ett forskningsprogram för en effektiv ochrationell förebyggande räddningstjänst påpekas i motion 1989/90:Ubl01 (s).Motionären anser att det saknas en samlad bedömning av den grundläggandeforsknings- och utvecklingsverksamhet som finns inom området, varför riksdagenbör begära ett förslag om inrättande av ett forskningsprogram för de angivnasäkerhetsfrågorna.