bet · GD01BoU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Egenskapskrav på byggnader m.m. Utskottet behandlar i betänkandet knappt femtiomotionsyrkanden som ur olika aspekter avser egenskapskrav på byggnader. Med ettundantag avstyrker utskottet yrkandena. I många fall sker detta med hänvisningtill det utredningsarbete kring problemen med s.k. sjuka hus som utskottet initierathösten 1988. När det gäller reglerna för skyddsanordningar på tak förordarutskottet ett tillkännagivande som innebär att regeringen i lämpligt sammanhangskall vidta åtgärder för att informera bl.a. kommuner och fastighetsägare omderas skyldighet att tillse att reglerna efterlevs. Till betänkandet har fogats 14 reservationer och 5särskilda yttranden. I detta betänkande behandlcts dels de under allmänna motionstiden väcktamotionerna: 1988/89:Bo204 av Per () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom extraordinära underhållsåtgärder inom bostadsförvaltningen. 1988/89:Bo205 av m.fl. (c) vari yrkas 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om inriktningen avöversynsarbetet och insatserna för att åtgärda bristerna i boendemiljön ochs.k. 13. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om VDN-märkning av bostäder, 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om ökade insatser motfuskbyggen, 17. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om skärpt materielkontroll inombyggmaterielbrans-chen, 18. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av kvalitetskrav förbyggnormer och låneregler. 1 1988/89.19 samt. 1989/90 BoU3 1988/89:Bo206 av . (fp) vari yrkas 1989/90:BoU3 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om planering för källsortering av avfall vid ny- och ombyggnad avbostäder, 4, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om s.k. fribyggen. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:A408. 1988/89:Bo280av m.fl. (c) vari yrkas 1.att hos regeringen begär förslag om förbud om installation av direktverkandeel i nyproducerade bostäder och lokaler och krav på alternativuppvärmningsmöjlighet i enlighet med vad som anförs i motionen. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:N478. 1988/89:Bo405av m.fl. (m) vari yrkas 14. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen förordats om utformningen av nybyggnadsföre skrifter, 1988/89:Bo409av m.fl. (fp) vari yrkas 15. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggnormer för ombyggnad, 1988/89:Bo411av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av en bomiljölag utreds. 1988/89:Bo412av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att hos regeringenbegär förslag om en bomiljölag i enlighet med vad som i motionen anförs, 2. att hos regeringenbegär förslag som möjliggör besiktning av ventilation i befintliga bostäderenligt vad som anförs i motionen. 1988/89:Bo417av m.fl. (m) vari yrkas 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder vad avser d) normer vid ny- och ombygg nader i syfte att förbättra ungdomens situation på bostadsmarknaden, 1988/89:Bo501av och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avåtgärder för att kommunerna vid ny-och ombyggnad samt vid etablerande av s.k.särskilda boendeformer planerar för tillgänglighet. 1988/89:Bo502av och (båda s) vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen ger i uppdrag att i samarbete med socialstyrelsenge ut anvisningar om hur bostadssociala inventeringar kan göras. 1988/89:Bo504av (vpk) vari yrkas att beslu- 1989/90:BoU3 tar omsådan ändring i att det särskilda kravet påparkeringsutrymme upphävs genom att anta det i bilaga till denna motion fogadelagförslaget. 1988/89:Bo505 av Per () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominformation om och kontroll av efterlevnaden av reglerna om skyddsanordningarpå tak. 1988/89:Bo510 av och (båda s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avett tillägg i svensk byggnorm om installation av brandvarnare, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avinformation om installation av brandvarnare i våra bostäder. 1988/89:Bo5ll av och (båda s)vari yrkas att hos regeringen begär att inför utfårdande avtillämpningsföreskrifter för ny- och ombyggnation beaktar vad som i motionensagts om tillgänglighetskravet. 1988/89:Bo517 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att cementproduktindustrin, såväl inhemska som utländska företag,skall ge fullständiga varudeklarationer och hanteringsanvisningar för sinaprodukter. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:A226. 1988/89:Bo52l av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominsatser för Ökat kvalitetsmedvetande vad avser bostadens inre utformning. 1988/89:Bo522 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om en bomiljölag i enlighet med vad i motionen anförs, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag som innebär en obligatorisk besiktning avventilationen i befintliga bostäder i enlighet med vad i motionen anförs, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag i syfte att förse alla bostäder med bruksanvisningar. 1988/89:Bo523 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärdsgränsen för radon i bostäder. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo796. 1988/89:Bo525av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:BoU3 2. att beslutar att ett förbud mot direktverkande el i Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:N430. 1988/89:Bo527 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligakreditgarantier för banklån till enskilda personer som drabbats av mögel i hus. 1988/89:Bo530 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enåtgärdsplan för utrustning av befintliga kök och soprum så att källsortering avsopor kan utföras, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att nyabyggnormer bör inrättas för kök, soprum och inredning för att underlättakällsortering av sopor. 1988/89:Bo531 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om VDN-märkning av byggmaterial m.m. 1988/89:Bo532 av och (båda m)vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om förbättrad, varaktig ventilation i lokaler därmänniskor vistas med hänsyn till allergi- och radonhot, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om bestämmelser för rätt åtgärder vid gaslarm. 1988/89:Bo539 av och (båda mp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om soprummens utformning för att underlätta källsortering avsopor. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo866. 1988/89:Bo542 av m.fl. (mp,c,vpk) vari yrkasatt begär förslag från regeringen på VDN-märkning och kontroll avbyggmaterial som tillverkas i eller importeras till . 1988/89:Bo544 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär att arbetsgruppen omsjuka hus omvandlas till en parlamentarisk kommission med uppgift att successivtoch skyndsamt lägga fram förslag till åtgärder i linje med höstensriksdagsbeslut, 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om formerna för kunskapsöverföring från forskare till myndigheter, byggare och förvaltare. 1988/89:Bo545av () vari yrkas att som sin 1989/90:BoU3 meningger regeringen till känna behovet av stöd till hushåll drabbade av mögel i sinabostäder. 1988/89:Bo546 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar ihälsoskyddslagen beträffande fukt och mögel. 1988/89:Bo548 av m.fl. (mp) vari yrkas 3. att riksdagenbeslutar att förbjuda byggnadsmaterial som avger radongas, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att planverkets byggnormer skallkompletteras med stränga radonnormer enligt vad som anförs i motionen. 1988/89:Bo549 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att beslutar att gränsvärden för bullerskall införas senast års utgång med (A) i bostäder , (A) på arbetsplatser, vilka i sig inte klassats som särskilt bullriga, och (A) utomhus. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo957. 1988/89:Bo550 av och (båda c)vari yrkas 2. att hos regeringen begär fortlöpanderedovisning av arbetet med radon i bostäder. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo958. 1988/89:Bo554 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att bestämmelser bör utfårdasså att det i varje bostadsområde kommer att finnas minst en vedspis ellermotsvarande som reserv per två hushåll. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:FÖ210. dels denmed anledning av proposition 1988/89:139 väckta motion: 1988/89:Bol3 av m. fl. (c) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av VDN-märkning av bostäder. 3Uppgifter i anslutning till motionerna m.m. i989/90:BoU3 behandlade frågan ombyggnaders inomhusmiljö (betänkande 1988/89:BoU2). Med anledning av motioner(s), (m), (fp) och (c) gjorde utskottet och ett tillkännagivande sominnebar att en bred översyn skulle göras med syfte att komma till rätta medbristerna i inomhusmiljön och problemen med s.k. sjuka hus. I sammanhangetbetonade utskottet dels att kunskaperna om problemen i byggnaders inomhusmiljömåste öka, dels att den kunskap som redan finns måste tas till vara,systematiseras och föras ut till berörda parter. Den förordade översynen skallbl.a. omfatta -en definition av förekommande begrepp, -enkartläggning av problemens omfettning med avseende på förekomsten av sjuka hussamt av andra brister, t.ex. fukt och mögel, -åtgärder för att undvika problemsom kan uppkomma vid en bristande samordning mellan byggprocessens olikaskeden, - frågor kring användningen av olika byggmaterial, -åtgärder för attskapa förutsättningar för att byggnaders ventilationssystem får en fullgodfunktion under byggnadens hela brukstid, -ändamålsenligheten i dagensansvarssystem, -ändamålsenligheten i dagens stödsystem samt -behovet avytterligare forskning kring problemen med sjuka hus. Med avseende på de allvarliga effekterna av brister iinomhusmiljön förutsatte bostadsutskottet att de förordade åtgärderna skullegenomföras med största skyndsam het, och att de nyvunna kunskaperna ocherferenheterna utan dröjsmål skulle föras ut i praktisk tillämpning.Avslutningsvis framhöll dessutom utskottet att regeringen till bordelämna en redovisning för utredningsarbetet och med anledning härav vidtagnaåtgärder. De av förordade övervägandena m.m. avseendebyggnaders inomhusmiljö görs av den av regeringen tillsatta arbetsgruppen för frågor som rör s.k. sjuka hus. Enligt sinaursprungliga direktiv skall arbetsgruppens huvudsakliga arbetsuppgifter varaatt -redovisa en översikt över tillgänglig kunskap om sambandet mellan ohälsa och konstruktioner, installationer eller material ibyggnader, -föreslå åtgärder som syfter till att förebygga och undanröja sådana förhållandeni byggnader som kan vålla ohälsa samt -belysa ansvarssystemet och dessändamålsenlighet när olägenheter uppkommer samt lägga fram förslag eller taandra initiativ som föranleds härav. Arbetsgruppen avser att presentera resultatet av sittarbete under innevarande år. 3.1.2 Kravpå byggmaterial m.m. 1989/90:BoU3 Somredovisats ovan ingår i uppdrag till regeringen att ytterligarebelysa frågan kring användningen av olika byggmaterial m.m. Enligt utskottetsbetänkande (1988/89:BoU2 s. 14) gäller det bl.a. åtgärder som syftar till attförhindra användningen av ur olika aspekter olämpliga byggmaterial. Som exempelpå sådana möjliga åtgärder nämner utskottet varudeklaration eller obligatoriskttypgodkännande av sådana material. En fråga som enligt utskottets mening ocksåborde övervägas i detta sammanhang är behovet av ytterligare gränsvärden förolika föroreningar i inomhusluften. Avslutningsvis anförde utskottet i dennadel att möjligheterna att förstärka kunskapsåterföringen samt att utökainformationen om god bostadskvalitet, inte minst vad gäller val avbyggmaterial, borde övervägas. Inomjustitiedepartementet pågår arbetet med att utarbeta ett förslag till lag omproduktansvar. Arbetet syftar till att reglera skador på konsumentegendom ochpersonskador orsakade av att produkter brister i säkerhet. Bland de produktersom omfettas ingår bl.a. byggnadsmaterial. Avsikten är att en promemoria skallpresenteras . Denproduktsäkerhetslag som trädde i kraft innebär bl.a. attprodukter som är ferliga skall kunna återkallas eller förses medvarningsinformation. Även säljförbud skall kunna utfårdas för ferliga produktermed stöd av lagen. I den mån byggprodukter m.m. inte fyller kraven påproduktsäkerhet omfettas de av lagen. 3.1.3 Gränsvärdenför radon m.m. Radonär en radioaktiv ädelgas som bildas vid sönderfell av det radioaktiva ämnetradium. Radon finns normalt i luften. Denna gas är dock inte stabil utansönderfeller i sin tur i dotterprodukter radondöttrar. De likaledesradioaktiva radondöttrarna är fasta ämnen som lätt binds vid damm och andrapartiklar i luften. Det är dessa radondöttrar som utgör den stora hälsoriskenvid höga radonhalter. I lungor och luftrör, som är känsliga för alfastrålning,ger de upphov till höga stråldoser och därigenom en ökad risk för lungcancer.Koncentrationen eller halten av radon och radondöttrar i luft brukar anges iBq/m. Enheten becquerel (Bq) motsvarar ett sönderfell . Enligtboverkets nybyggnadsregler får medelvärdet av radondotterhalten vid nybyggnadinte överstiga /m-*. Vid ombyggnad skall egenskapskraven vid nybyggnadbilda utgångpunkt för de krav som skall fastställas. I den med stöd av plan-och bygglagen (PBL) utfårdade plan- och byggförordningen (PBF) lämnarregeringen närmare föreskrifter om i vilken utsträckning kraven enligt PBLskall hävdas vid ombyggnad. Hävdandet av kraven skall dock ske under beaktandeav detgrundläggande kravet på varsamhet och med hänsyn tagen till den /90:BoU3 befintliga byggnadens förutsättningar. 1 avvaktan på att särskildaombyggnadsregler utfårdas är det som har att göradenna avvägning. Med hänsyn till hälsoskyddslagstiftningens regler om sanitärolägenhet får dock gränsvärdet /m-*inte överskridas. I en skrivelse till regeringen harsocialstyrelsen beslutat att inhämta regeringens medgivande att besluta om ensänkning av gränsvärdet för radon i bostäder från /mtill /m\ Ienlighet med den s.k. begränsningsförordningen har också utförten konsekvensutredning i vilken kostnaderna för den förordade sänkningen av gränsvärdethar beräknats. Av utredningen framgår att det är knappt 90 000 bostäder som kanberäknas ha en radondotterhalt mellan 200 och /m, vilket motsvarar någotmindre än av det totala bostadsbeståndet. Merkostnaderna för att sänkaradondotterhalten i denna del av bostadsbeståndet har beräknats till omkring 1miljard kronor. Av beräkningar framgår också att kommunernaskostnader för ett utökat spårningsarbete kan uppskattas till omkring 150 milj.kr. Frågan om en sänkning av gränsvärdet för radondotterhalteni befintlig bebyggelse i enlighet med förslag bereds f.n. iregeringskansliet. Ytterligare överväganden i hithörande frågor kommerdessutom att göras inom ramen för arbetet med budgetproposition. För egnahem kan ett s.k. radonbidragutgå. Bidraget kan lämnas om radondotterhalten i huset överstiger detgränsvärde som anger som godtagbart från hälsoskyddssynpunkt(satt till /m). Bidraget lämnas under vissaförutsättningar av skälig kostnad för saneringsåtgärderna, dock högstmed . betalas inte ut. För hyres- ochbostadsrättshus kan bostadslån utgå om radonåtgärder-na utförs i samband med enombyggnad. Tilläggslån kan då utgå om kostnaden för åtgärderna överstigerhusets ekonomiska bärkraft. 1 andra fall kan s.k. RBF-stöd utgå. 3.1.4 Krav på ventilation m.m. De allmänna kraven på luftväxling enligtnybyggnadsreglerna innebär att ett rum skall ha kontinuerlig luftväxling. Dennaluftväxling skall i sin tur anordnas så att utsöndringsprodukter från personeroch byggnadsmaterial samt fukt, luftföroreningar, elak lukt samt hälsoferligaämnen inte anhopas. I nybyggnadsreglerna anges också ett minsta uteluftsflödesom alltid skall vara uppfyllt. För vissa utrymmen som sovrum, kök och badrumgäller dock att luftväxlingen skall ske i en betydligt snabbare takt. 3.1.5 Stödför avhjälpande av fukt- och mögelskador m.m. 1989/90:BoU3 Alla egnahem som byggs, med stöd av statligtsubventionerade bostadslån omfettas av ett tioårigtkonsumentskydd. Skyddet skall omfetta en produktionsgaranti och en utfåstelseatt avhjälpa väsentliga skador på huset till följd av fel eller brister ikonstruktion, utförande eller material. Lånevillkoret anses uppfyllt omutfästelsen lämnats av AB Bostadsgaranti med försäkring i Konsortiet förförsäkring av småhusgaranti eller av HSB, eller BPA med försäkring iFolksam. Villkoret anses uppfyllt även i andra fall om motsvarande garanti ochförsäkring lämnas. I syfte att hjälpa ägare till småhus med omfattande fukt-och mögelskador inrättades en särskild nämnd små-husskadenämnden i enlighet med ett avtal som staten ingått med och med Byggentreprenörerna. inrättades också enstatlig fond med egen styrelse och delvis självständiga uppgifter. Avtalet med Byggentreprenörerna och gäller i huvudsak skador i hus som den 1 september1975 sålts till eller uppförts på total- ellergeneralentreprenad åt en enskild konsument enligt avtal med ett företaganslutet till Byggentreprenörerna eller med en kommun eller ett kommunaltföretag. att skadan beror på vårdslöshet av företaget, skallskadan avhjälpas av företaget och i annat fall av staten. Husägaren skallsjälv svara för reparationskostnaderna upp till ett belopp som motsvarar ettbasbelopp. Fukt- och mögelskador i alla andra småhus, som är yngre än30 år, kan tas om hand av den statliga fondstyrelsen. Det kan t.ex. vara frågaom hus byggda av företag som inte är medlemmar i eller avföretag som har gått i konkurs, hus som har byggts på delad entreprenad, dvs.av flera olika företag tillsammans, eller s.k. självbyggen. Även i ärenden sombeslutas av fondstyrelsen får ägaren själv svara för en del avreparationskostnaden, vanligen med ett belopp som motsvarar ett basbelopp. Ivissa fall kan ägarens självrisk bli högre, dock inte mer än vad fastighetenkan bära. För åtgärder mot radon, fukt, mögel och rost m.m. i hyres-och bostadsrättshus kan under vissa förutsättningar dessutom utgå tilläggslån.Lånen är ränte- och amorteringsfria. Denna ränte- och amorteringsfrihetomprövas dock under lånets löptid. 3.2Regler om byggande i övrigt l989/90:BoU3 PBLträdde i kraft . Den ersatte därvid byggnadslagen (BL),byggnadsstadgan (BS) samt lagen om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande (LPI). Degrundläggande kraven på byggnader kommer till uttryck i 3 kap. PBL. Med stöd avPBL (16 kap. 1 §) har dessutom regeringen, som framgått ovan, utfårdat PBF ivilken plan- och bostadsverket bemyndigas att meddela föreskrifter till PBLavseende nybyggnad och ombyggnad samt förbättring. De av med stödhärav utfärdade nybyggnadsreglerna trädde i kraft . skall dock tillämpas på byggnadsarbeten som utförs enligt bygglovsom meddelats liksom för arbeten som inte kräver lov sompåbörjats . I de fall då ansökan om bygglov görs före den 1januari 1991 skall dessutom, om sökanden begär det, vissa äldre föreskriftersom Svensk byggnorm tillämpas. Nybyggnadsreglerna gäller uppförande av nyabyggnader som kräver bygglov. I fråga om byggnader som får uppföras utanbygglov skall dock reglerna tillämpas i skälig utsträckning. Arbetetmed utfårdande av särskilda ombyggnadsregler pågår inom . I avvaktan påatt dessa utfärdas skall vid ombyggnad nybyggnadskraven enligt PBL och PBFtillämpas. Detta skall dock ske under beaktande av det grundläggande kravet påvarsamhet och med hänsyn tagen till den befintliga byggnadens förutsättningar.Det ankommer på att i det enskilda ärendet göra dennaavvägning. 3.2.2 Kravpå tillgänglighet m.m. Enligt2 kap. 4 § PBL gäller vid nybyggnad inom områden med sammanhållen bebyggelseatt bebyggelsemiljön skall utformas så att personer med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga kan använda området. Genom 3 kap. 7 § PBL ställs dessutomkrav på att byggnader som innehåller bostäder, arbetslokaler eller lokaler tillvilka allmänheten äger tillträde skall vara inrättade så att de kan användasav personer med nedsatt orienterings- eller rörelseförmåga. De övergripandebestämmelserna i 3 kap. PBL har dessutom konkretiserats i de nybyggnadsreglersom trädde i kraft . 1korthet innebär de nu redovisade reglerna att t.ex. hissar och ramper måsteanordnas där så krävs för att bostäderna och lokalerna skall kunna besökas avpersoner med någon form av funktionsnedsättning. Vidare måste korridorer,dörrar, toaletter och kapprum utformas så att de kan fungera för sådanapersoner (besökstillgänglighet). Attbostäder och lokaler skall kunna användas innebär att de 1989/90:BoU3 permanentskall kunna utnyttjas. Bostäderna skall dessutom vara planerade och förbereddaså att vanliga anpassningsåtgärder skall kunna göras utan orimliga kostnader. Ibostadshus med tre eller flera våningsplan skall hiss finnas. Hus med fårre äntre våningar skall utformas så att möjlighet finns att utan svårighetinstallera hiss eller annan lyftanordning. Vidombyggnad gäller att de delar som byggs om skall utföras så att de tillförs deegenskaper som anges för nybyggnad. Beträffande tillgänglighet gäller att deombyggda delarna skall tillföras de i PBL angivna kraven om det inte äruppenbart oskäligt med hänsyn till ombyggnadens omfettning och byggnadensstandard. Avstegfrån tillgänglighetskravet i PBL kan grundas antingen på planer eller på denenskilda byggnadens förutsättningar. Skall avsteg från kravet medges ärförutsättningen att de lägre kraven befunnits lämpliga med hänsyn tillförhållandena inom området och att kraven anges i ett kommunalt beslut i formav områdesbestämmelser eller detaljplan. Ett på så sätt beslutat lägre krav kanytterligare jämkas. 3.2.3Regler om direktverkande elvärme m.m. Genom3 kap. 3 § PBL ställs krav på att byggnader skall medge god hushållning medenergi. I fråga om direktverkande elvärme innebär detta krav att en- ochtvåbostadshus får förses med direktverkande elvärme endast om det finnssärskilda skäl. Sådana skäl föreligger bl.a. för småhus som är energisnåltutformade. De nybyggnadsregler som får tillämpas från den 1 januari 1989innebär att i huvudsak alla nya byggnader kommer att motsvara kravet påenergisnål utformning. Regeringen har mot bakgrund härav uppdragit åt boverketatt lämna förslag till åtgärder som motverkar långsiktiga bindningar tillsystem för uppvärmning med direktverkande el. Efter en förberedande studieunder avser att redovisa resultatet av sina övervägandenunder . 1avvaktan på att skall slutföra sitt uppdrag har på förslag avregeringen och efter beslut av (prop. 1988/89:100, BoU7 s. 44) den 1juli 1989 införts bestämmelser som innebär att statligt bostadslån inte utansärskilda skäl skall lämnas för installation av direktverkande elvärme vidnybyggnad eller för byte till sådan värme vid ombyggnad. Undantag från dennaregel skall dock kunna medges om kultur- eller miljöintressen eller socialaskäl talar härför. Även i de fäll särskilda åtgärder vidtas för att underlättaen framtida övergång till ett alternativt uppvärmningssystem skall installationav direktverkande elvärme kunna belånas. 3.2.4Källsortering av sopor 1989/90:BoU3 Med anledning av en motion (vpk) uttalade bostadsutskottetoch (betänkande 1988/89:BoUl s. 10) att det fenns godaskäl att vidta åtgärder för att i samband med ny- och ombyggnad underlättakällsortering av sopor.