bet · GD01UU5 · 1989-12-31 00:00:00 — Därvid får utskottet hänvisa till praxis enligt vilken sanktionerendast tillämpas efter beslut eller rekommendation av (medSydafrika som enda undantag). Härmed får yrkandena 1 och 2 i motion U502, motion U526samt den del av yrkande 7 i motion U541 som behandlar anses besvarade.Yrkande 3 i motion U502 avstyrks. President övertog vid sitt tillträde 1986 ett landsom ekonomiskt och politiskt var ett konkursbo. Mänskliga rättigheter hadeunder den förre presidenten, , brutalt förtryckts. Några av de första åtgärder som vidtogs under den nyaregeringen var att återupprätta politiska demokratiska institutioner ochgarantera de mänskliga rättigheterna i konstitutionen. Filippinernaratificerade t.ex. konvention om medborgerliga och politiskarättigheter och tillträdde tilläggsprotokollet om enskild klagorätt. År1986 tillträdde FNs tortyrkonvention. Politiska fångar frigavs ochen särskild kommission för mänskliga rättigheter upprättades i landet.Dödsstraffet avskaffades. Yttrandefriheten är fullständig. Rätten att bilda ochansluta sig till politiska partier garanteras i konstitutionen. Församlings- och religionsfrihet finns. Mänskliga rättigheter förtrycks dock fortfarande iFilippinerna. Orsaken härtill är dels stor fattigdom och ekonomisk och socialpolarise-ring, dels det inrikespolitiskt osäkra läget beroende på väpnad kampmellan regeringen och de väpnade upprorsrörelserna (den kommunistiska , den muslimska Morogerillan på Mindanao samt general ). Korruptionen och rättslösheten är utbredd. Människor somarbetar för att främja och försvara mänskliga rättigheter mördas och försvinner.Den arbetsgrupp för ofrivilliga försvinnanden som bildats under MR-kommissionenhar erhållit många anmälningar om försvinnanden i . Utskottet 1989/90:UU5 Det är uppenbart att det förekommer allvarliga brott motmänskliga rättigheter i . Ofrivilliga försvinnanden förekommer,MR-försvarare förföljs och dödas, det illa fungerande rättssystemet leder tillatt befolkningen tar lagen i egna händer. Medborgargarden som är knutna tillmilitärmakten (Civilian Armed Forces, Geographic Units) som bl.a. består avtidigare privatarméer står för mord, övergrepp och trakasserier underförespegling att bekämpa statens fiender. Enligt utskottets uppfattning är det regeringensskyldighet att påtala brott mot mänskliga rättigheter varhelst de förekommer.Filippinerna utgör inget undantag. vill utskottet framhålla att denfilippinska regeringen öppet tillstår att brott mot mänskliga rättigheterförekommer och att ingenting kan rättfårdiga brott mot dessa grundlägganderättigheter. Regeringen försöker också komma till rätta med situationen enytterst svår uppgift. ger bistånd till bl.a. via enskildaorganisationer och i form av tekniskt samarbete via Beredningen förInternationellt Tekniskt Samarbete, BITS. BITS bidrar bl.a. med att bygga uppden offentliga förvaltningen och ge stöd till den administrativainfrsistruk-turen i i syfte att stärka demokratin och skyddet förde mänskliga rättigheterna. Den filippinska regeringen har klart uttalat sin vilja attkomma till rätta med den otillfredsställande situationen i landet. Det är motdenna bakgrund utskottets uppfattning att bäst kan främja respekten förmänskliga rättigheter i genom att stödja de organisationer ochinstitutioner som är aktiva på detta område, bl.a. via bistånd. Därtill skallnaturligtvis alla kränkningar av mänskliga rättigheter som sker påtalas dels iMR-kommissionen, dels bilateralt med det berörda landet. utgör häringet undantag. Däremot finner inte utskottet det verkningsfullt att drivafrågan om en rapportör i eller att detta skulle vara bästavägen att främja de mänskliga rättigheterna i . Som utskottet redantidigare i detta betänknade påpekat, är det mycket svårt att driva frågan omnya rapportörer för enskilda länder. I stället kan de rapportörer som granskarsärskilda kränkningar mot mänskliga rättigheter, s.k. teman, särskilt ta uppkränkningar som begås av ett enskilt land t.ex. . Yrkandena 1 och 2 i motion U546 avstyrks därmed. Utskottet har under en lång följd av år behandlatmänskliga rättigheter i , i synnerhet vad avser Östra Timors rätttill självbestämmande (/88:14). Den har tagit avstånd från Indonesiensinvasion och annektering av som ägde rum . Denna åsikt har redovisats offentligt upprepade gånger. Det ärsamtidigt uppenbart att under de som 1989/90:UU5 förflutitefter invasionen successivt blivit allt fastare inlemmat i . Dettahar föranlett allt fler länder i världen att konstatera att haröverhöghet över . är fortfarande ett i hög grad avskärmatområde, vilket gör att det alltjämt är svårt att få fram allsidiga ochobjektiva upplysningar om situationen på ön. Utländska journalister ochdelegationer av olika slag har besökt , men deras rörelsefrihet harvarit kringskuren. En viss motståndskamp, ledd av Fretilin, torde förekomma,men den är av allt att döma av begränsad omfattning. FNs generalsekreterare har generalförsamlingensuppdrag att genom konsultationer med alla berörda parter söka nå en lösning påden otillfredsställande situationen. Dessa konsultationer har intefått något genombrott. Den forna kolonialmakten deltar ikonsultationerna och har i direkta kontakter med i frågan.Portugal anser sig fortfarande ha ett administrativt ansvar för ochkräver att områdets befolkning i någon form skall få avgöra sin egen framtid. gällande portugisiska grundlagen föreskrivs bl.a. att Portugalskall verka för självbestämmande för . planeras ett besökav en portugisisk parlamentsdelegation i , men ett sådant tordeendast komma till stånd om delegationen garanteras frihet att resa runt i olikadelar av området. och har i princip överenskommit attbesöket skall bli av. Östra Timor-frågan har inte förekommit pågeneralförsamlingens dagordning, bl.a. i väntan på att generalsekreterarenskonsultationer skall ge något resultat. Vad gäller (tidigare Väst-Papua) antoggeneralförsamlingen en resolution rörande Väst-Papuas införlivande medIndonesien. röstade för resolutionen. Resolutionen rör tillämpningenav överenskommelse mellan och den tidigare kolonialmaktenNederländerna om (Väst-Papua). Efter FN-ledda förhandlingar hade överenskommitsatt skulle överta administrationen över den holländska kolonin föratt hålla folkomröstning om områdets fortsatta status.Självbestämmandet genomfördes på indonesiskt vis med tillsatta konsultativaförsamlingar uppgående till sammanlagt 1025 personer. Församlingarna röstadeenhälligt för att Väst-Papua skulle fortsätta att ingå i . Denrepresentant som FN tillsatt för att följa självbestämmanderättsaktenkonstaterade i sin rapport att en sådan ägt rum i enlighet med indonesiskpraxis samt med de begränsningar som följt av territoriets geografiskakarakteristika och den allmänna politiska situationen i området. Situationen för mänskliga rättigheter i är intetillfreds ställande. Ett undantag är religionsfriheten med förhållandevis stor tolerans. Tortyr och misshandel av fångar före kommer, människor försvinner, rättssäkerheten är liten, domstolarna är inte fria utan korrumperade etc. Situationen bedöms vara sämst i 41 ÖstraTimor och på . Organisationer som bevakar och försvarar mänskliga rättigheter 1989/90:UU5 tillåts.ICRC får fritt verka i . behöver utlänningarinte tillstånd för att besöka . Besökstillstånd krävs däremot förutlänningar på . ICRC har dock insyn även där. Amnesty Internationalkonstaterade i sin rapport att de begränsade möjligheterna att resatill och från samt myndigheternas övervakning av post och telefongjorde det omöjligt att bedöma situationen för de mänskliga rättigheterna ilandet. Inga uppgifter har t.ex. erhållits från myndigheterna avseende hundratalsmänniskor från som ofrivilligt försvunnit . Vissapolitiska fångar frigavs emellertid . FNs underkommission för förhindrande av diskriminering ochskydd av minoriteter antog vid sitt möte en resolution om ÖstraTimor. I resolutionen anmodas bl.a. den indonesiska regeringen att tillåtabesök på av MR-organisationer. Vidare rekommenderarunderkommissionen att vid sitt nästa möte lar upp ochdiskuterar situationen på . Den svenska inställningen till den otillfredsställandesituationen på är välkänd för den indonesiska regeringen. Våruppfattning har redovisats upprepade gånger. Det är åter utskottets förhoppning att konsultationerna iFNs generalsekreterares regi skall leda till en lösning som går dentimoresiska befolkningens legitima önskemål till mötes. Vad gäller får utskottet konstatera att Sverigeaccepterade Väst-Papuas införlivande i genom ett antagande av resolution2504 (XXIV). Frågan om direkt stöd till Fretilin och OPM har, vad avserden förstnämnda befrielserörelsen, tidigare behandlats av utskottet. Utskottetkonstaterade då (UU 1987/88:20 s.86) att direkta bidrag till befrielserörelserenligt svensk praxis endast bör utgå om i en resolutionmed svensk anslutning uttalat sig till förmån för ett sådant stöd. Detta ärinte fallet vare sig med Fretilin eller OPM. Därmed avstyrks yrkandena 3, 4 och 5 i motion U501,yrkande 3 i motion U553 får anses besvarat. De brott som begås mot mänskliga rättigheter i ÖstraTimor, på och i måste fördömas. Det är utskottetsövertygelse att regeringen även framgent såväl inom ramen för FN som bilateraltkommer att arbeta för att demokrati och mänskliga rättigheter respekteras iIndonesien såväl som i andra länder där dessa rättigheter förnekas. Vad gäller yrkandet i motion U501 om att skalllämna group on (IGGI) får 12 utskottetliksom framföra följande: deltar i likhet medflertalet andra , bl.a. , och , 1989/90:UU5sedan 1980 som observatör vid IGGIs årliga möten. Syftet med obser-vatörskapetär att erhålla allmän ekonomisk, handelspolitisk och kommersiell informationom . Så länge regeringen och det svenska näringslivet bedömer att detsvenska observatörskapet har ett informationsvärde, ser utskottet ingenanledning att förorda att detta upphör. Yrkande 2 i motion U501 avstyrks därmed. Via bl.a. fackliga organisationer har svenskt bistånduppgående till . /89 givits till Indonesien.KatastroflDistånd via Internationella röda korset har tidigare gått tillbefolkningen i . Utskottet anser att såväl katastrofbistånd som biståndtill demokratisk uppbyggnad och stöd till mänskliga rättigheter har en platsatt fylla även . Vad gäller vapenleveranser till vilkettas upp i motion U501 får utskottet konstatera att den utförsel avkrigsmateriel som äger rum till endast gäller reservdelar ochliknande utrustning som uppfyller kraven i de riktlinjer som gäller förkrigsmaterielexporten. Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U501 och yrkande 2 imotion finansierar ett barnbegränsningsprojekt iIndonesien som administreras av den indonesiska staten. Även andra FN-organ,t.ex FNs befolkningsfond UNFPA, driver barnbegränsningsprogram som genomförs isamarbete med den indonesiska staten. Enligt vad utskottet erfar fungerarprogrammen som helhet väl och bygger på frivillighet. Vad gällerbarnbegränsningprojekt i utgår utskottet från att de genomförs ienlighet med de etiska riktlinjer som gäller för FNs arbete på detta område.Som framgår av bakgrunden ovan har underkommission i enresolution vid årets möte framfört en begäran till indonesiska staten att denmåtte tillåta representanter från MR-organisationer att besöka utgår ifrån att den även i fortsättningen kommer att bevaka situationen för mänskligarättigheter i och i . Härmed torde yrkande 4 i motion U553 anses besvarat.Yrkande 5 i motion U553 avstyrks. 18.Mänskliga rättigheter i /90:UU5 I motion U552 yrkas stöd till den fredsplan i fem punkterför som framlagt och som bl.a. går ut på att förklarassom fredszon, att kinesiska trupper dras tillbaka, att invandringen av kineseravbryts, att tibetanernas mänskliga rättigheter respekteras, att ekologioch kultur återuppbyggs samt att en dialog inleds med . erhöll ständiga rapporterom tortyr av fångar i . Flera hundra människor greps efter gatupro-testeri , vissa släpptes men många hålls fångslade, de flesta utan rättegång ochutan kontakt med anhöriga eller advokat. Enligt uppgifter till AmnestyInternational skall fredliga demonstranter ha skjutits av polis. underkommission beslöt vid sitt möte 1989att föreslå att 1990 skall behandla kränkningar av mänskligarättigheter i . Vid årets möte inom diskuteradessituationen i i samband med behandlingen av folkens rätt tillsjälvbestämmande och under debatten om religiös ofördragsamhet. Den har aldrig ifrågasatt Kinassuveränitet över . åtnjuter viss självstyrelse som s.k. autonomregion inom . Det är enligt utskottets uppfattning viktigt attnationella minoriteters mänskliga rättigheter och kulturella värdenrespekteras. Till de mänskliga rättigheterna hör rätten att genom fredligademonstrationer fritt uttrycka sin åsikt. Det kan aldrig vara acceptabelt attmöta sådana demonstrationer med våld eller undantagslagar såsom har skett iTibet. Den kinesiska regeringen har uttalat envilja att korrigera följderna av den politik som fördes under 1960- och1970-ta-len, t.ex. i . De senaste årens händelser när fredligademonstranter fångslats, misshandlats och dödats och när undantagslagar införtsinger dock stor oro. Detta är emellertid en fråga som måste lösas genom endialog och genom att undvika våld. Det är att välkomna att uttryckligentagit avstånd från allt bruk av våld. Utskottet utgår från att regeringen även framgent medkinesiska företrädare tar upp situationen för de mänskliga rättigheterna iTibet. Därmed torde motion U552 få anses besvarad. När , enligt en tidigare gjord utfåstelse,dragit sig tillbaka från kolonin , annekterades området av Marockooch . utropade den verksammamotståndsrörelsen Polisario landets självständighet under namnet Demokratiskasahariska arabrepubliken (RASD). Ett gerillakrig, som med större och mindreintensitet pågått , inleddes. På ena sidan står Polisario stött avAlgeriet och på den andra sedan ingåttseparatfred med Polisario och dragit sig ur sin del av området. Enligt den uppgörelse som träffades mellan ,och skulle den sahariska befolkningen ges viss rätttill självbestämmande genom en icke folkvald . Det närmareansvaret för områdets avkolonisering överlät på FN. FNs generalsekreterare har tillsammans med OAUsordförande bedrivit ett medlingsarbete mellan parterna i syfte att uppnå ettvapenstillestånd i konflikten och en överenskommelse om formerna för enfolkomröstning. En gemensam fredsplan framlades och accepteradesi princip av parterna. Till de alltjämt utestående frågorna hör bl.a.omfattningen av den marockanska truppreduceringen, modaliteterna föreld-upphör samt den marockanska administrationens roll under folkomröstningen,m.m. utsåg generalsekreteraren från tillsin särskilde representant i Västra Sahara-frågan. beslötgeneralsekreteraren och OAUs ordförande att sätta upp en teknisk kommissionför att med parterna ytterligare klarlägga villkoren och tillvägagångssättetavseende nyssnämnda fredsplan. Den saudiske kungen tog initiativet försoning mellan och , vilket ledde till ett möte mellan detre statscheferna . Mötet blev inledningen till enprocess som ledde till att och återupptogdiplomatiska förbindelser. hölls också direktasamtal mellan av och representanter för Polisarios ledning.Något ytterligare möte har dock inte ägt rum därefter. Vid generalförsamling antogs enhälligt enresolution som stöder generalsekreterarens och OAUs fortsatta ansträngningaratt uppnå fred och en överenskommelse om formerna för en folkomröstning iVästra . I resolutionen ombeds och Polisario att samarbeta medOAU och FN samt fortsätta sin dialog med syfte att uppnå fred, stabilitet ochsäkerhet i regionen. Även under möte antogs en resolutionsom anmodar de två parterna i konflikten att uppta direktaförhandlingar om vapenstillestånd för att kunna genomföra folkomröstning omsjälvbestämmande för folk under överinseende av OAU och FN. Utskottet 1989/90: UU5 Utskottet har under en lång följd av år tagit upp fråganom . Utskottet har därvid fastslagit att frågan är ett oavslutatkolonialt problem och att områdets framtid måste avgöras i enlighet medbefolkningens fritt uttalade önskemål. stöder tanken på en internationellt övervakadfolkomröstning i . Vi har röstat för detta under de år ärendethar behandlats av . Utskottet får konstatera att framsteg gjorts i denna frågaunder . får utskottet beklaga att arbetet gårlångsamt, något som inte gagnar det västsahariska folkets legitima rätt tillgenuint självbestämmande. Den fredsplan som FN och OAU lade fram den 30 augusti1988 har i princip accepterats av både och Polisario. Planenförutsätter en folkomröstning i FNs och OAUs regi om territoriets framtidastatus. Besvärliga förhandlingar återstår emellertid. Det är utskottetsuppfattning att alla parter nu bär ett stort ansvar för att ta till vara de möjlighetertill fred och självbestämmande för det västsahariska folket som bjuds. Som utrikesministern framförde i gerregeringen sitt fulla stöd till FNs generalsekreterare och dennes särskilderepresentant i deras medlingssträvanden. Den har också haftdirekt kontakt med parterna. Utskottet utgår från att detta stöd kommer attfortgå. Därmed torde yrkande 9 i motion U505 få anses besvarat. tillhör de länder som vid årets möte medMR-kommissionen behandlades konfidentiellt i enlighet med ECOSOC-resolution1503 . Kommissionen granskar där länder som enligt inkomna klagomålfrån organisationer och enskilda länder företer ett sammanhängande mönster avallvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. Även vid sitt nästa mötekommer kommissionen att behandla konfidentiellt. har har inte anslutit sig till 1966 årskonventionen om de mänskliga rättigheterna eller till 1984 årstortyrkonvention. Enligt som besökte under1989 behövs grundläggande legala och institutionella reformer i landet för att de mänskliga rättigheterna skall kunna respekteras. Ändrade regler för säkerhetsstyrkornas uppträdande behövs även. förekommer av statsmakten sanktionerade godtyckliga frihetsberövanden, politiska mord och avrättningar utan föregående rättsligt förfarande. Vissa posi tiva steg kunde förmärkas under början av innevarande år. utfårdade presidenten t.ex. en allmän amnesti för politiska fångar. Yttrande- och föreningsfriheten utvidgades också något. Dessa positiva tecken förbyttes dock snabbt till det motsatta i och med att personer som kritiserade regeringen massarresterades. Många av de arresterade 4 avrättadesdärefter utan rättegång av den somaliska armén. ärett av de länder som inte samarbetat med den särskilde 1989/90:UU5 rapportörför summariska eller godtyckliga avrättningar som tillsatts av . blev under årets möte med föremålför behandling enligt den konfidentiella s.k. 1503-proceduren. Den svenska delegationen tog även upp situationen i Somaliaunder en dagordningspunkt som behandlar förhållandet i enskilda länder. Sverigenoterade den somaliska regeringens löfte att rätta till situationen. Det är utskottets förvissning att den svenska regeringenäven såväl inom som bilateralt kommer att följa hurmänskliga rättigheter respekteras i . Härmed får yrkande 1 i motion U515 anses besvarat. gav under /89 sammanlagt ca 13,5milj.kr. i bistånd till . Härav gick 2 milj.kr. till livsmedelsbiståndoch 1 miljon till katastrofbistånd. Utskottet utgår från att den generellasvenska beredvilligheten att bistå vid katastrofer även i fortsättningen börkomma till del. Därmed torde yrkande 2 i motion U515 anses besvarat. I motion U544 yrkas att skall uttala sitt stödtill det arbete för demokrati och nationellt oberoende som utförs av de tvåopposi-tiohsorganisationerna i FDR (Demokratiska RevolutionäraFronten) och FMLN (Fronten Farabundo för Nationell Befrielse). De många årens interna stridigheter i harinneburit att allvarliga brott mot mänskliga rättigheter har begåtts ochfortsätter att begås. väcker i sin årsrapport för 1989allvarlig kritik mot tortyr, ofrivilliga försvinnanden, politiskt motiverademord etc. är ett av de få länder för vilka en särskild rapportörtillsatts för att granska de brott mot mänskliga rättigheter som begås i landeti fråga. Vid årets möte med uttalade den särskilderap portören stor oro över utvecklingen i . De ekonomiska, sociala och kulturella mänskliga rättigheterna försämras alltmer för huvuddelen av landets befolkning, främst på grund av inbördeskriget och våldet i landet. Rapportören gör även FMLN ansvarig för denna försämrade situation. Enligt representanten synes regeringen i El vador utöva allt mindre kontroll över olika delar av statsförvaltningen, trots en uttalad vilja att förbättra situationen för de mänskliga rättighe terna i landet. 1 den resolution som antogs vid kommissionens möte 4-7 förlängdes representantens mandat. Densalvadorianska regeringen och FMLN uppmanas vidta åtgärder 1989/90:UU5 för att bättre skydda rätten till liv. En dialog mellan de politiska krafternai landet uppmuntras. Resolutionsutkastet utarbetades av latinamerikanskastater, vilket innebar att den enligt bl.a.svensk uppfattning inte återgav denallvarliga situationen för mänskliga rättigheter i . Sverigekritiserade vid mötet för bl.a. dödsskvadronerna, förekomsten avsummariska eller godtyckliga avrättningar, ofrivilliga försvinnanden samt attde som begår dessa brott mot mänskliga rättigheter inte ställs inför rätta. Detkonstateras att inbördeskriget till del bär skulden för att befolkningensmänskliga rättigheter inte respekteras. betonade behovet av en dialogmellan de stridande parterna som kan leda fram till val i enlighet medEsquipulas 2-överenskommelsen. Sedan motion U544 skrevs har en politiskutveckling ägt rum i som givit anledning till en viss strimma avhopp. Regeringen under president och bestämdeunder sommaren att inleda en dialog för att få ett slut på den väpnadekonflikten och främja demokratiseringen och försoningen i . Vid ett första möte som hölls i ingickparterna en principöverenskommelse om en dialog. Enligt överenskommelsen skulleparterna träffas för fortsatta förhandlingar. Vid det möte som ägde rum lade FMLN fram enkonkret fredsplan i tre faser med en inledande vapenvila som skall följas avpolitiska, rättsliga och militära åtgärder av regeringen. Även densalvadorianska regeringen lade fram ett förslag till fredsplan. Sedandess har dessvärre våldet åter trappats upp i landet. Efter det att ett antalattentat mot civila ägt rum avbröt FMLN fredsförhandlingarna och inledde den11 november en av de största offensiverna som ägt rum sedan inbördeskrigetbörjade . Utskottet får djupt beklaga att våld återigen härskari . Attentaten mot civila har fördömts av den svenska regeringensåsom varande kränkningar av principerna för de mänskliga rättigheterna. Det är utskottets förhoppning att den dialog som inlettstrots det inträffade kommer att kunna återupptas och att den skall leda tillatt de mänskliga rättigheterna börjar respekteras i såväl avregeringen som av gerillan. En fredlig utveckling i landet är engrundförutsättning för att så skall ske. Den har gett sittuttryckliga stöd för Esquipulas-överenskommelsen. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att bevakahur mänskli ga rättigheter respekteras i . Det humanitära bistånd som ger till utgörs till stor del av insatser för att främja mänskliga rättigheter och bistå politiskt förföljda. Biståndet är därvid också ett sätt att bidra till arbetet på en demokratisk utveckling in Med detovan anförda avstyrks motion U544. Mänskliga rättigheter förtrycks i . I AmnestyInternationals årsrapport utpekas för mord på oppositionella somutförs av säkerhetsstyrkorna och s.k. dödsskvadroner, tortyr, förföljelse avMR-försvarare, ofrivilliga försvinnanden och och summariska och godtyckligaavrättningar. Vid möte kritiserades även för attinte samarbeta med den särskilde rapportör som tillsatts för att undersökaupprepade fall av summariska och godtyckliga avrättningar. tillhördetidigare de länder för vilka en särskild representant utsetts för att bevakahur landet respekterar de mänskliga rättigheterna.