bet · GD01SfU14 · 1989-12-31 00:00:00 — I likhet med vad departementschefen uttalade i budgetpro position 1987/88:100 ansåg utskottet dock att en utökning av möjlighe terna att erhålla studiebidrag för studier utomlands då inte kunde 11 genomföras av statsfinansiella skäl. Utskottetanser sig nu böra vidhålla den redovisade inställningen 1989/90:SfU14 men villerinra om att frågan ryms inom CSN:s ovannämnda uppdrag att prioriterastudiehjälpen. Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen om studiehjälp vid studier utomlands och avstyrker bifall tillmotion 51508 yrkande 6. Regeringens förslag innebär en ändring i 3 kap. 22 §studiestödslagen. Med det anförda avstyrker utskottet också anslagsyrkandeti motion Sf546 yrkande 1 och tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till anslaget Studiehjälp m.m. I motion 51548 av m.fl. begärs att enutredning tillsätts som skall lägga fram förslag om förbättrade ekonomiskavillkor för folkhögskole- och gymnasiestuderande. Såsom ovan nämnts har CSN fått i uppdrag av regeringen attprioritera frågan om förändringar av studiehjälpen. Utskottet anser därför inteatt det nu föreligger behov av någon ytterligare utredning på området utanresultatet av CSN:s uppdrag bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför bifalltill motion Sf548. Från anslaget betalas utgifter för studiebidrag enligt 4kap. samt räntesubventioner för och avskrivning av studielån enligt 3, 4 och 7kap. Under anslaget anvisas också medel för kostnader föravskrivning och inlösen av vissa studielån. Studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen utgår tillhögskolestuderande och till studerande som har fyllt i gymnasieskolanoch består av en bidragsdel och en lånedel. Fr.o.m. gällerdelvis nya regler om tilldelning och återbetalning av studiemedel (prop. 1987/88:116,SfU 26, rskr. 328 och 329). Studiemedel vid heltidsstudier under nio månaderutgår numera av basbeloppet per läsår, varav studiebidrag med 50 %av basbeloppet: Med basbelopp avses basbeloppet enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring, ökat med . enligt lagen (1989:1069) om tilläggsbelopptill basbeloppet vid beräkning av studiemedel (prop. 1989/90:48, 51U7, rskr.99). Det belopp som används som basbelopp vid beräkning av studiemedel enligt 4kap. studiestödslagen uppgår till . Studiemedel utgår efter en prövning av den studerandesinkomst. Prövningen lör den som studerar heltid per kalenderhalvår medför att studiemedlen reduceras med hälften av den del av inkomsten som överstiger av basbeloppet och av basbeloppet, dvs. sammanlagt av basbeloppet (s.k. fribelopp). Vid heltidsstudier och vid deltidsstudier är reduktionsreglerna gynnsammare. Reduktionen av studiemedel görs i första hand på bidraget och därefter på lånedelen. Med inkomst avses sammanräknad inkomst vid taxering till statlig inkomstskatt. Fleramotioner tar upp frågan om en förändring av studiemedebsyste- 1989/90:SfU14 met. m.fl. anför i motion Sf508 attskuldsättningen med dagens studiemedelssystem blir oacceptabelt hög och tidenför återbetalning orimligt lång. Trots att det nu gällande studiemedelssystemetnyligen har trätt i kraft behövs enligt motionärerna en översyn av systemet isyfte att ta fram förslag för att komma till rätta med problemen kringskuldsättningen, och de begär (yrkande 1) att beslutar om en sådanöversyn. 1 motion 51517 av m.fl. begärs förslag omett nytt studiestödssystem som innebär att en skattepliktig studielön skallutgå av basbeloppet och kompletteras med statsgaranterade lån på 80 %av basbeloppet. Genom att studielönen blir beskattningsbar kan enligtmotionärerna fribeloppsreglerna avskaffas och de studerande få rätt tillavdrag för kostnader för litteratur och annat material. och begär i motion S072 (yrkande 5) ett tillkännagivande om att ett systemmed studielön kan underlätta för kvinnor att skaffa sig högre utbildning. Även m.fl. förordar i motion Sf541 att ettsystem med studielön införs på litet . Som ett första steg kanenligt motionärerna ett friar på högskolan införas, under vilket studiemedlenhelt utgår som bidrag om kravet på en studieprestation om 24 poäng under dettaår är uppfyllt. Motionärerna begär (yrkande 1) en utredning avförutsättningarna att införa studielön i enlighet med det anförda. m.fl. begär i motion 51524 (yrkande 1) enutredning som belyser kostnader och övriga konsekvenser av införandet av studielön.Hans Göran begär i motion 51544 också en utredning om beskattadstudielön. Slutligen framhåller i motion Sf533 den svåraekonomiska och sociala situation som unga konstnärer ofta råkar i efteravslutade studier med ofta mycket höga studieskulder och dåliga inkomster, ochhan begär en översyn av de konststuderandes villkor. Motioner om införande av studielön prövades av riksdagenvid behandlingen av proposition 1987/88:116 om studiemedel varvid påförslag av utskottet biföll regeringens förslag om ett reformeratstudiemedelssystem. Utskottet ansåg sig då, mot bakgrund av den kostnadsökningmed ca 300 milj. kr. som regeringens förslag innebar, inte kunna medverka tillatt ytterligare öka statens kostnader genom att införa studielön i enlighet medmotionsyrkandena. Utskottet vidhåller denna inställning. I fråga omskuldsättningen vill utskottet erinra om att en viktig utgångspunkt för det nya systemet var att den övervägande delen av subventionerna, som i det tidigare studiemedelssystemet återfanns på återbetalningsdelen, skulle flyttas till bidragsdelen. 1 proposition 1987/88:116 förklarade föredragande statsrå det att, i det fall systemet skulle råka i mer allvarlig obalans , det enligt hans mening borde vara självklart att vidta åtgärder för att komma till rätta med denna. Utskottet vill vidare 13 erinra omalt det nya studiemedelssystemet varit i kraft endast drygt ett år ochanser det därför vara för tidigt att dra sådana slutsatser om 1989/90:SfU14 effekternaav det nya systemet att redan nu en övergång till ett annat system bör utredas.Utskottet anser det emellertid vara mycket angeläget att följa hur låntagarnasskulder utvecklas för att korrigerande åtgärder skall kunna vidtas omskuldutvecklingen blir en annan än vad har förutsatt. AvC5N:s anslagsframställning framgår också att CSN följer utvecklingenfortlöpande och avser att i nästa anslagsframställning återkomma med en djupareanalys av reformens effekter. Med hänsyn till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 5f508 yrkande 1, 51517, 5072 yrkande 5, 51541yrkande 1, 51524 yrkande 1 och 51544. Utskottet vill inte heller förorda någonsärlösning inom systemet för speciella yrkeskategorier och avstyrker bifalläven till motion Sf533. Det tilläggsbelopp till basbeloppet som används vidberäkning av studiemedel tillkom i samband med det första steg i genomförandetav en skattereform som fattade beslut om i december 1989.Tilläggsbeloppet, som avsågs kompensera studerande med studiemedel för denhöjning av prisnivån som föranleds av skattereformens finansiering, uppgår somnämnts till . Två motioner rör kompensationen för skatteomläggningen.Lars m.fl. begär i motion 5f541 (yrkande 6) ett tillkännagivande om attkompensationen till studerande med studiemedel för skatteomläggningen åren1990 och 1991 skall utgå som bidrag. m.fl. begär i motion S1524(yrkande 3) ett tillkännagivande om att bidragsdelen av studiemedlen skall ökassuccessivt och att till en början den höjning som beslutades pågrund av skatteomläggningen helt skall läggas på bidragsdelen. Utskottet behandlade liknande motioner vid behandlingen avförslaget om tilläggsbelopp vid beräkning av studiemedel (se 1989/90;51U7).Utskottet instämde i regeringens bedömning att studerande som uppbärstudiemedel bör kompenseras för de prisökningar som blir en direkt följd av denföreslagna skattereformen. Utskottet uttalade vidare att, med hänsyn till attbidragsdelen inom studiemedelssystemet höjts mycket kraftigt fr.o.m. den 1januari 1989, utskottet var inte berett förorda en ytterligare förstärkning avbidragssidan. Även från principiell synpunkt var det enligt utskottetsuppfattning tveksamt att låta kostnadsökningarna till följd av finansieringenav skattereformen kompenseras genom ökad bidragsdel. Kostnadsökningarkompenserades i vanliga fall genom förändringar i basbeloppet. Någon justeringav bidrags- resp. lånedel skedde däremot inte. Utskottet vidhåller sin uppfattning förraåret i denna fråga. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna Sf541yrkande 6 och 51524 yrkande 3. Ett flertal motioner berör reglerna för inkomstprövning. m.fl. begär i motionerna 51508(yrkande 2) och Sf546 (yrkande 2 delvis) beslut om att avskaffa fribeloppsgränserna 14 I motion 51508 begärs också ett tillkännagi- vande om att i stället för begreppet sammanräknad inkomst vid 1989/90:SfU14 taxeringtill statlig inkomstskatt skall användas begreppet taxerad inkomst istudiemedelsärenden (yrkande 3). begär i motion 51545 etttillkännagivande om att studiebidraget skall reduceras först vid högreinkomstnivåer, medan det är rimligt att lånedelen reduceras med stigande inkomster. m.fl. begär i motion Sf505 att CSN får iuppdrag att ta fram och kostnadsberäkna ett förslag som innebär att inkomstbegränsningenvid beräkningen av studiemedlen avskaffas (yrkande 2) och att riksdagenbeslutar att förändra reduktionsreglerna så att bidraget och lånedelen återminskas proportionellt (yrkande 3). I motion 51506 begär attfribeloppsgränserna avskaffas för elever som studerar på den kommunalavuxenutbildningen. och begär i motion 51534 enöversyn av effekterna på studiebidraget vid extrainkomster för de studerandeoch och i motion Sf535 ett beslut om att avskaffainkomstprövningen i studiemedelssystemet. m.fl. begär i motion Sf541 dels beslut om attinkomster under sommarferierna inte skall ingå i beräkningsunderlaget för studiemedlen(yrkande 3), dels beslut att minskningen av studiemedel skall fördelas likaöver bidragsdel och lånebelopp när inkomsten överstiger fribeloppsgränsen (yrkande4). m.fl. begär i motion 51524 (yrkande 5) enutredning om ett system där studerandes ferieinkomster inte påverkar studiemedlen. 1 motionerna 51501 av m.fl., S1502 avSigrid Bolkéus och , 51514 av och och 51539 av m.fl. begärs tillkännagivanden ombehovet att mildra de marginaleffekter som uppstår i studiemedelssystemet vidinkomster över fribeloppsgränserna. I motion 51509 begär . ett tillkännagivande om behovet av en ändring i studiemedelssystemet föratt stimulera arbetsgivare att ekonomiskt stödja anställdas vidareutbildning såatt sådant stöd inte påverkar rätten till studiebidrag. Utskottet vill till en början erinra om att det belopp somår 1990 används som basbelopp vid beräkning av studiemedel enligt 4 kap.studiestödslagen uppgår till . Fulla studiemedel för nio månadersheltidsstudier uppgår till , varav studiebidraget är 15 262 kr.Studiemedelsbeloppet uppgår till , varav . utgörs avbidrag och . Vidare innebär med studiemedelsbasbelopp reglernaom inkomstprövning ett fribelopp för vårterminen om . och för höstterminen om , eller sammanlagt för året . Med ett schablonavdrag på . vid taxering kan alltså en studerande ha en årsinkomst på cä . utan att studiemedlen påverkas. Studiebidraget försvinner helt vid en årsinkomst . och studiemedlen helt och hållet vid en årsinkomst . Ipropositionen framhålls att erfarenheterna av det nya studieme- 1989/90:SfU 14 delssystemeti huvudsak har varit goda men att viss kritik har förekommit, vilken främstgällt reduceringsreglerna. Såsom framhålls i propositionen har kritiken ihuvudsak gällt det förhållandet att bidragsdelen reduceras före lånedelen, attfribeloppen är för låga, att inkomst som intjänats räknas tillhöstterminen om den betalas ut efter och att de samlademarginaleffekterna av skatt och studiemedelsreducering hindrar de studerandeatt minska sin skuldsättning genom extraarbete vid sidan om studierna. I propositionen uttalas förståelse för att de samlademarginaleffekterna av skatt och studiemedelsreducering kan upplevas somkännbara som det å andra sidan hävdas att studiemedelssystemet börvara så konstruerat att det inte i alltför hög grad inbjuder till arbete vidsidan om studierna eftersom detta kan medföra förlängda studietider ochdärigenom högre skuldsättning. 1 sammanhanget bör det enligt föredragandestatsrådet beaktas att en studerande, som lyfter fulla studiemedel och harinkomst av förvärvsarbete upp till fribeloppsgränsen, har ett belopp attdisponera som genomsnittligt under årets motsvaras av vad enförvärvsarbetande har med en månadsinkomst om ungefår . i månaden.Därtill bör läggas att de studerande har större möjligheter till bostadsbidragoch låg daghemsavgift eftersom studiemedel inte räknas som inkomst i dessasammanhang. Det kan med hänsyn härtill knappast hävdas att studiemedelstagarnahar en orimligt låg ekonomisk standard. Mot bakgrund av de begränsadeerfarenheterna av det nya studiemedelssystemet anser föredragande statsrådet ilikhet med CSN att eventuella förändringar av reduceringsreglerna bör anståtill dess ytterligare kunskap har erhållits om hur de nu gällande reglernafungerar. De erfarenheter som vunnits av det nya studiemedelssystemetär, som framhålls i propositionen, begränsade, och CSN följer, som framgåttovan, utvecklingen för att återkomma med en djupare analys av reformenseffekter. Utskottet delar regeringens bedömning att de begränsadeerfarenheterna talar emot förändringar i systemet . Den kritik motreglerna om inkomstprövning som framförts i motionerna och som också redovisasi propositionen är emellertid enligt utskottets uppfattning så allvarlig attvissa ändringar i dessa regler bör göras redan nu för att lindramarginaleffekterna. Härigenom ökar de studerandes möjligheter att genomextraarbete minska sin skuldsättning. Utskottet vill här till en början ta upp frågan om atthelt avskaffa fribeloppsgränserna och därmed inkomstprövningen. CSN har i sin anslagsframställning erinrat om att nämnden i sitt remissyttrande över studiemedelskommitténs betänkande (SOU 1987:39) Studiemedel be räknat att ett totalt avskaffande av inkomstprövningsreglerna lågt räk nat skulle innebära en utgiftsökning för studiebidrag om drygt 500 milj. kr. Ökningen skulle enligt nämnden främst uppstå genom att deltidsstuderande i fristående kurser inom högskolan och halvtidsstuderande i vuxenutbildning skulle erhålla studie- 16 bidrag.Gällande regler om inkomstprövning beräknades under budget- 1989/90:SfU14 /90 innebära ett minskat utflöde av studiemedel på ca114 milj. kr., varav ca 100 milj. kr. i form av studiebidrag. Utskottet, som också vill betona vikten av attstudiestödsreglerna inte inbjuder till förvärvsarbete i sådan utsträckning attdet inkräktar på studierna, anser det med hänsyn till den beräknade kostnadenför en sådan åtgärd inte möjligt att helt avskafe inkomstprövningen. Utskottetvill även erinra om att det utan inkomstprövning skulle bli svårare att bedömaen sökandes uppgivna studieavsikter och att ett slopande av denna prövningskulle kunna leda till ett behov av ökad efterkontroll och återkrav. Inteheller av andra skäl anser utskottet det vara önskvärt att studiebidrag utgesutan någon som helst inkomstprövning. Beträffande frågan om inverkan av lerieinkomster villutskottet till en början, liksom i sitt av godkända betänkande1989/90:5fU15, erinra om att genom den högre fribeloppsgräns som gäller vidstudier hänsyn har tagits till att ferieinkomstertill största delen tjänas in under juliaugusti. De nuvarande schabloniseradereglerna är också administrativt hanterliga, medan ett system där man heltbortser från ferieinkomster förutsätter en ingående prövning i varje enskiltfall av under vilken tidsperiod inkomsten tjänats in. CSN bedömer i sinanslagsframställning att över tre fjärdedelar av de studerande skulle komma attberöras av efterkontroll om ferieinkomster helt skulle undantas fråninkomstprövningen mot ca en tjugondel med nuvarande regler. Med hänsyn till detanförda anser utskottet det inte vara en lämplig lösning att utskiljaferieinkomsterna från inkomstprövningen. Utskottet vill i sammanhanget erinraom att vissa möjligheter torde finnas att låta inkomster avseende arbete underförsta kalenderhalvåret vid inkomstprövningen också hänföras till detta halvår,även om utbetalning sker först in på nästa halvår. För att komma till rätta med de största problemen villutskottet i stället förorda dels att fribeloppsgränserna höjs, dels attreduceringen av studiemedel vid inkomster över fribeloppet görs proportionelltpå bidragsdel och lånedel. Fribeloppsgränsen bör enligt utskottets uppfattninghöjas till sammanlagt för heltidsstuderande under fullt läsår (niomånader), dvs. på vartdera halvåret, och med motsvarandehöjningar för övriga studerande. En proportionell reduktion av bidrag och låninnebär att av reduktionen skall belöpa på bidragsdelen och pålånedelen. Den nämnda fribeloppshöjningen till , varav påvårter minen och på höstterminen, innebär att den årsinkomst en studerande kan ha utan att studiemedlen påverkas stiger till , eller inklusive schablonavdrag ca . Studiebidraget upp hör vid en årsinkomst av ca . och studiemedlen vid en årsinkomst av ca . Motsvarande höjningar görs för dem som studerar på heltid under än normalt fullt läsår. Med proportionell reducering av studiebidrag och lånedel gäller sam- 17 maårsinkomstgräns för att studiemedel över huvud taget skall utgå, 2 1989/90. men vidden årsinkomst där bidragsdelen vid oförändrade reducerings- 1989/90:SfU14 reglerskulle upphöra och endast lånedelen utgå, kommer bidrag alltjämt att utges medca , som lånedelen utgår med ca . och sammanlagdastudiemedelsbeloppet vara oförändrat ca . Kostnadenför dessa åtgärder kan beräknas till 100 milj. kr. Utskottet anser alltså att vissa ändringar behöver göras igällande lagstiftning, och utskottet lägger med bifall till motionerna 51505yrkande 3 och Sf541 yrkande 4 och med anledning av motionerna S1508 yrkande 2,51546 yrkande 2 i denna del, Sf545, 5f505 yrkande 2, 5f524 yrkande 5, 5f506,Sf534, Sf535, Sf541 yrkande 3, 51501, 51502, 5f514, 51539 och 5f509 framförslag till ändring i 4 kap. 16, 19 och 24 §§ studiestödslagen. Ändringarnaföreslås träda i kraft , med huvuddelen av de ipropositionen föreslagna ändringarna. Förslaget i motion Sf508 yrkande 3 om ändratinkomstbegrepp avstyrks av utskottet, eftersom en prövning som utgår fråntaxerad inkomst, där inkomsten kan ha reducerats genom avdrag för underskott,inte uppfyller kraven på rättvisa mellan olika kategorier studerande. I samband med studiemedelsreformen slopades detbarntillägg som tidigare utgått som studielån av basbeloppet för varjebarn. m.fl. påpekar i motion 51541 att skälet tillatt barntill-lägget slopades var att ekonomiska problem för barnfamiljer skullelösas inom det familjepolitiska området och inte inom studiemedelssystemet.Motionärerna instämmer i den principen men konstaterar att det inte finns någraförslag inom det familjepolitiska området som skulle ge studerande föräldrarbättre ekonomi och att barntilläggets slopande slår hårt mot ensamma föräldrar,som vanligen är kvinnor. Motionärerna begär därför (yrkande 2) attbarntillägget skall återinföras. 1 sitt av godkända betänkande SlU 1987/88:26 omstudiemedel ansåg utskottet i likhet med departementschefen att ekonomisktstöd borde utgå inom ramen för samhällets allmänna stöd till barnfamiljer. Attdärutöver införa ett barnbidrag inom studiemedelssystemet motsatte sigutskottet såväl av rättviseskäl som av kostnadsskäl. Utskottet ansåg vidareatt det var principiellt felaktigt att kostnader för barns försörjning skullemedföra extra skuldsättning inom studiemedelssystemet. Utskottet delade därfördepartementschefens uppfattning att det återbetalningspliktiga barntilläggetborde slopas. Utskottet, som erinrar om att generella åtgärder för attstödja barnfamiljerna såsom höjda barnbidrag även kommer studerande föräldrartill godo, vidhåller sin inställning i denna fråga och avstyrker bifall tillmotion 5f541 yrkande 2. De nya återbetalningsreglerna för studielånen är inkomstrelaterade. Återbetalningenav studiemedlen påbörjas tidigast efter 18 det attstudierna avslutats och sker med ett årligt belopp om av denåterbetalningsskyldiges sammanräknade inkomst enligt taxeringen 1989/90:SfU14 förstatlig inkomstskatt året före återbetalningsåret. Särskilda återbetalningsreglergäller för låntagare som är bosatta utomlands eller är sjömän. Ränta förstudielånet fastställs av regeringen. Hänsyn tas därvid tillavdragseffekterna i skattesystemet och ett mindre påslag föradministrationskostnader görs. 1 propositionen lämnas vissa förslag rörande återbetalningoch avgiftsbetalning, som intagits i övergångsbestämmelserna till lagen(1988:877) om ändring i studiestödslagen. Förslagen har inte föranlett någramotionsyrkanden, och utskottet biträder förslagen. Studieskulden skrivs av vid dödsfall och vid ålder.Den som har studielån från studier på grundskole- eller gymnasieskolenivå kanfå en del av lånen avskrivna om han eller hon också uppburit lån för minst treterminers studier på eftergymnasial nivå. Avskrivning medges därvid med högsten tredjedel av studielånet per termin och får avse högst tre terminer. m.fl. begär i motion Sf508 (yrkande5) ett beslut om att studieskulder skall avskrivas av basbeloppet pertermin för gymnasiala studier och med samma belopp för uppnådda 20 poäng vidpostgymnasiala studier. Rätten till avskrivning bör gälla för den som uppburitstudiemedel för minst sex terminers heltidsstudier. För den som avläggerdoktorsexamen bör skulden avskrivas med en summa motsvarande ett basbelopp.Motionärerna begär vidare en utredning av möjligheten till reducering av skuldför utlandsstudier, som ofta medför extra kostnader. Även en motion om avskrivning av studieskulder prövades avriksdagen vid behandlingen av proposition 1987/88:116 och i betänkandet198S/89:S1U15. Utskottet konstaterade då att motionsförslaget innebar ensubvention för den som genomgått längre utbildning oavsett vederbörandesbetalningsförmåga. Utskottet, som ansåg att det saknades skäl att införa ensådan subventionering, avstyrkte bifall till ett motionsyrkande i frågan, ochriksdagen följde utskottet. Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigareinställning och avstyrker bifall till motion Sf508 yrkande 5 i denna delävensom i den del motionen avser begäran om utredning om skuldsättning vidutlandsstudier. I den delen vill utskottet också erinra om att CSN tagit uppfrågan om skuldsättning för studier i utlandet i sin anslagsframställning ochavser att återkomma i frågan. I motion 51508 begär motionärerna också (yrkande 4) etttillkännagivande om att bankerna bör få tillfalle att erbjuda sina tjänstervid hanteringen av studielånen. Härigenom skulle man få underlag för enbedömning av om bankernas medverkan kan medföra fördelar för de studerande ochockså konkurrenskraft i förhållande till medelshantering. När ett motionsyrkande i samma syfte behandlades ianslutning till behandlingen av proposition 1988/89:116 framhöll utskottet att studie medelskommittén förutsättningslöst prövat olika alternativ för medels hantering och då funnit att kan sköta upplåningen 19 till en lägre kostnad än vad bankerna kan. En av anledningarna härtill var attstaten som långivare inte är förknippad med någon kreditrisk. Utskottethade inte någon annan uppfattning i frågan och tillstyrkte propositionens förslagom att skulle svara för upplåningen av medel förstudielångivningen. Detta blev också beslut. Någon anledning tilländring av beslutet finns inte enligt utskottet, varför även yrkande 4 i motion5f508 bör avslås. Ett villkor för att en utbildning skall berättiga tillstatligt studiestöd är att utbildningen är statlig, statsunderstödd eller stårunder statlig tillsyn. Det ankommer på regeringen att besluta om vid vilkautbildningar eleverna kan uppbära studiestöd, och utbildningarna i frågaåterfinns i förteckningar som bilagts studiestödsförordningen. I motion 51549 av begärs etttillkännagivande om att elever vid bör få studiemedel.