bet · GD01TU27 · 1989-12-31 00:00:00 — och 3 i denna del, 1989/90:740 yrkande 8, 1989/90:741, 1989/90:TU27 1989/90:742 yrkande 5, 1989/90:7201 yrkande 2, 1989/90:7250 yrkande 7 och 1989/90:7528 yrkande 1, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Utrikestrafiken (mom. 6) 7horén (c), (vpk), ()och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 47 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "de avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i de bådamotionerna, nämligen att det inte minst av miljöskäl är angeläget att knytasamman de nordiska länderna med ett snabbtågsnät. Regeringen bör därför snarastta kontakt med sina kollegor i övriga nordiska länder och inleda diskussionersom skall syfta till att ett sådant nät kan etablersis. Som framhålls i motion7532 (mp) är det också nödvändigt att sammanfoga ett nordiskt nät med deteuropeiska snabbtågsnätet. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär attmotionsyrkandena i allt väsentligt tillgodoses, bör av ges regeringentill känna. deb att utskottets hemställan under6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande utrikestrafiken att medanledning av motionerna 1989/90:7250 yrkande 8 och 1989/90:7532 yrkandena 6och 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Näringslivsmedverkan och avgiftsfinansiering (mom. 7) (), (ff)), (),() och 7om () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 48 som börjarmed "Utskottet anser" och på s. 49 slutar med "Motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet anser, såsom framhålls i motion 745 (m), attverken själva bör få göra sina affårsmässiga bedömningar av och prioriteringarmellan olika investeringar, och välja den från teknisk och ekonomisk synpunktlämpligaste tidpunkten för investeringarna. Förskjutningar i tiden kanåstadkommas genom upplåning som sedan återbetalas med exempelvis ökade intäktereller anslagsmedel som faller ut . Målet skall vara att endast lönsammainvesteringar kommer till stånd, men att å andra sidan alla lönsamma investeringargenomförs. Därigenom bör det bli möjligt att åstadkomma finansieringsmodellersom inte bygger på att medel fördelas över statsbudgeten. Vissa regionalpolitisktmotiverade investeringar måste dock finansieras över statsbudgeten. Affärsverkenbör tillåtas att försälja exempelvis mark och byggnader /90:TU27 om deinflutna medlen kan användas så att de ger högre avkastning. När det ärförmånligare att hyra eller leasa jämfört med att äga tillgångar bör dennamöjlighet stå öppen. Regeringen bör återkomma till med förslag tillåtgärder i enlighet med vad utskottet angivit. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion 745 (m)tillstyrks i denna del medan syftet med övriga motionsyrkanden till en del blirtillgodosedda, bör av ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande näringslivsmedverkan ochavgiftsfinansiering att med bifall till motion 1989/90:745 yrkande 1,med anledning av det som anförts i propositionen samt motionerna 1989/90:732 yrkandena 6 och 7 och 1989/90:740 yrkande 17 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Näringslivsmedverkan och avgiftsfinansiering (mom. 7) 7horén (c), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 48 som börjarmed "Utskottet anser" och på s. 49 slutar med "Motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det väsentligt att finna nyafinansieringsformer vid sidan av statsbudgeten för att den nödvändigautbyggnaden av infrastrukturen skall kunna genomföras. Som framhålls imotionerna 732 (mp) och 740 (c) är det nödvändigt att lägga fast klarariktlinjer då näringslivet medverkar vid finansieringen. Sådana riktlinjeranges inte i propositionen. Enligt utskottets mening får möjligheter attstyra såväl den totala investeringsnivån som inriktningen om investeringarnainte försämras. Statsmakterna måste ha ansvaret för planeringen och utbyggnadenav infrastrukturen. Regeringen bör återkomma till medförslag om riktlinjer för näringslivsmedverkan och avgiftsfinansiering vidutbyggnaden av infrastrukturen. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att syftet medmotionerna 732 (mp) och 740 (c) blir tillgodosett medan motion 745 (m) avstyrksi denna del, bör av ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande näringslivsmedverkan ochavgiftsfinansiering att med anledning av det som anförts ipropositionen samt motionerna 1989/90:732 yrkandena 6 och 7 och 1989/90:740yrkande 17 samt med avslag på motion 1989/90:745 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Finansieringav järnvägsinvesteringar (mom. 8) 1989/90:TU27 (), (), (),(), 7horén (c), (), 7om () och HugoAndersson (c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjarmed "Utskottet anser" och på s. 50 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i flera avmotionerna att det utbyggnadsprogram av järnvägen som måste genomföras inte kanförverkligas inom den nuvarande ramen för statsbudgeten. ber därförges möjlighet att finansiera sina investeringar genom lån. Enfinansieringsmetod som därvid särskilt bör övervägas är utgivandet avsärskilda järnvägsobligationer. 7iden för introduktion av järnvägsobligationerkan just nu vara särskilt väl vald eftersom en betydande stock av premie- ochsparobligationer förfaller till inlösen . Regeringen bör se till att den utredning om nyafinansieringsformer som har tillsatts beaktar de synpunkter som utskottetangivit. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna 738(fp), 740 (c), 7212 (fp), 7344 (fp), 7502 (c), 7532 (mp) och 7538 (s) tillväsentlig del blir tillgodosedda medan övriga motionsyrkanden avstyrks, bör avriksdagen ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande finansiering avjärnvägsinvesteringar att med anledning av motionerna 1989/90:738yrkande 3 i denna del, 1989/90:740 yrkande 14, 1989/90:7212 yrkande 8,1989/90:7344 yrkande 3, 1989/90:7502 yrkande 2 och 1989/90:7538 samt med avslagpå motion 1989/90:742 yrkandena 68 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Finansiering av järnvägsinvesteringar (mom. 8) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjarmed "Utskottet anser" och på s. 50 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: För att klara den nödvändiga upprustningen och utbyggnadenav järnvägsnätet är det nödvändigt att utnyttja nya finansieringskällor. Utskottet anser att följande förslag bör genomföras. AP- och löntagar fonderna borde kunna utnyttjas som ett viktigt redskap för att styra och påskynda järnvägsinvesteringarna. De vinstrikaste företagen bör kunna åläggas en infrastrukturskatt. Det är vidare hög tid att införa en flygbränsleskatt som bör ligga på en nivå som motsvarar bilismens bensinskattesystem. Regeringen bör återkomma till med förslag enligt de riktlinjer utskottet angivit. ,-,q Idén med järnvägsobligationer för småsparare är enligtutskottets /90:TU27 mening intressant men förutsätter en diskussionoch ett ställningstagande till om sparandet över huvud taget skall användastill investeringar. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion 742(vpk) tillstyrks i nu behandlade delar och övriga motionsyrkanden avstyrks,bör av ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande finansiering avjärnvägsinvesteringar att med bifall till motion 1989/90:742yrkandena 68 samt med avslag på motionerna 1989/90:738 yrkande 3 i denna del,1989/90:740 yrkande 14, 1989/90:7212 yrkande 8, 1989/90:7344 yrkande 3,1989/90:7502 yrkande 2 och 1989/90:7538 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Vissa avgiftsfinansierade vägprojekt (mom. 10) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 51 som börjarmed "Som framgår" och slutar med "motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 732(mp) att det inte nu finns någon anledning att godta förslaget i propositionenatt inom en ram på 500 milj. kr. bemyndiga att ta upp lån ellerställa borgen till väginvesteringar. Det är inte heller nu lämpligt attbemyndiga att teckna aktier i bolag för avgiftsbelagda objekt.Regeringens förslag på dessa två punkter bör avslås. deb att utskottets hemställan under10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande vbsa avgiftsfinansieradevägprojekt att med bifall till motion 1989/90:732 yrkandena 4och 5 avslår regeringens förslag, Finansiering av väginvesteringar (mom. 11) (), (), (),() och 7om () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 52 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: Som framhålls bl.a. i motionerna 743 (m), 738 (fp) och7212 (fp) krävs det ett helt nytt system för att finansiera investeringar ochunderhåll av vägarna. Ett framtida finansieringssystem måste vara såkonstruerat att det kontinuerligt genererar tillräckliga intäkter samtidigtsom det belastar trafiken på ett rättvist sätt. För att ge incitament till ett miljövänligare beteende börfordon som inte ger miljöskador och som inte sliter på vägarna inte belastasmed skatteroch avgifter i någon mer påtaglig utsträckning. Detta talar /90:TU27 att denfasta avgiften, den årliga fordonsskatten, inte skall vara särskilt hög. Istället bör någon form av rörliga avgifter användas. Alla fordon bör betala kilometeravgift och miljöavgiftvilka avgifter eventuellt kan relateras till bränsleförbrukningen. Grundtanken bör vara att kilometeravgifterna skallfinansiera byggande och underhåll av vägarna. Dessa avgifter skall då intebehöva gå omvägen över statsbudgeten utan skall kunna disponeras direkt av devägansvariga instanserna. Glesbygdsproblemen måste lösas på särskilt sätt. Ettsätt kan vara särskilda bidrag eller avdrag för personer som är bosatta inomsärskilda områden. Utskottet anser att den utredning om olikafinansieringsformer som regeringen har tillsatt bör få direktiv att belysakonsekvenserna av ett avgifts- och finansieringssystem som angivits ovan. Utskottet är vidare positivt inställt till att vägverketgenom lån eller avgiftsbeläggning av vissa vägsträckor finansierarväginvesteringar. Det är emellertid viktigt att slå fast attavgiftsfinansiering skall användas för nya vägprojekt, t.ex. Österleden iStockholm. En sådan metod skall inte användas för att finansiera redan anlagdavägar. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att samtliga nubehandlade motionsyrkanden i större eller mindre utsträckning blirtillgodosedda, bör av ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande finansiering av väginvesteringaratt med anledning av motionerna 1989/90:738 yrkande 3 i denna del,1989/90:743, 1989/90:7212 yrkande 5, 1989/90:7215 yrkandena 12 och 15,1989/90:7219 yrkande 3, 1989/90:7230 yrkande 2, 1989/90:7248 yrkandena 9-11,1989/90:7314 yrkande 2, 1989/90:7344 yrkande 1, 1989/90:7345 samt 1989/90:7347yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Storstadsförhandlare (mom. 12) 7orén (c), (vpk), ()och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "omstorstadsförhandlare" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 740 (c) är trafiken de trestorstadsregionernas största miljöproblem som en väl fungerandetrafik är avgörande för medborgarnas välfård och levnadsstandard. Utskottetanser att det av miljöskäl är av stor betydelse för de tre storstadsregionernaatt rejäla satsningar omgående kommer till stånd. Utredningar finns i regelfårdiga men samordning och prioritering samt rejäla satsningar återstår. nu anfört innebär att motion 740 (c) tillstyrks i denna /90:TU27 del medanmotionerna 744 (s), 7219 (m) yrkande 6 och 7246 (c) till väsentlig del blirtillgodosedda vilket bör av ges regeringen till känna. Yrkande 4 imotion 7219 (m) avstyrks. deb att utskottets hemställan under12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande storstadsförhandlare att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:740 yrkande 19, med anledning av det som anförtsi propositionen och motionerna 1989/90:744, 1989/90:7219 yrkande 6 och 1989/90:7246yrkande 1 samt med avslag på motion 1989/90:7219 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Storstadsförhandlare (mom. 12) , och 7om (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "omstorstadsförhandlare" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 7219(m), nämligen att behoven i trafikinfrastruktur genom 1970- och1980-talens eftersläpningar blivit så stora att de gängse planerings- ochresursfördelningssystemen inte längre räcker till. Det måste till ett klararesamband mellan inbetalda skatter och avgifter och vad regionen får iinvesteringsresurser. Utskottet tillstyrker förslaget i motion 7219 (m) attintäkterna från den progressiva skatteutjämningsavgiften, den tillfålligaregionala fastighetsskatten och den regionala investeringsavgiften iStockholms län bör återföras till länet för investeringari transportsystemet och därefter avskaffas. Utskottet tillstyrker även yrkandeti motionen att förhandlingsmannen för trafikfrågor bör gesdirektiv som säkrar kontinuitet för större investeringar . Vad utskottet nu anfört, vilket även innebär att övrigamotionsyrkanden delvis blir tillgodosedda, bör av ges regeringentill känna. deb att utskottets hemställan under12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande storstadsförhandlare att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:7219 yrkandena 4 och 6 samt med anledning av detsom anförts i propositionen och motionerna 1989/90:740 yrkande 19, 1989/90:744och 1989/90:7246 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. i storstäderna (mom. 13) 1989/90:TU27 7horén (c), (vpk), ()och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 54 som börjarmed "" och slutar med "behandlademotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att nya finansieringsformer måste tas framför att möjliggöra en kraftig utbyggnad av kollektivtrafiken i storstäderna.Storstadstrafikkommittén (S70RK) har lagt fram förslag som innebär attkommunerna skall ges möjlighet att införa bilavgifter för trafiken iinnerstäderna. Intäkterna från dessa avgifter skall användas för utbyggnad avkollektivtrafiken. Enligt utskottets mening bör regeringen förriksdagen lägga fram förslag som innebär att kommunerna ges möjligheter attinföra bilavgifter. Även andra typer av avgifter kan övervägas. Som framhålls imotionerna bör intäkterna från avgifterna användas till investeringar förkollektivtrafikens modernisering och utbyggnad. Vad utskottet nu anfört vilket innebär att syftet medmotionsyrkandena blir tillgodosedda bör av ges regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffandebilavgifter m.m. i storstäderna attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:7239, 1989/90:7246 yrkande 6,1989/90:7247 yrkande 4 och 1989/90:7250 yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, och organisation (mom. 14) , och 7om (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 54 som börjarmed "7idigare har" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: Utskottet anser att vägutbyggnaden och väghållningen ihuvudsak bör finansieras genom avgifter som direkt bör överföras tillvägverket. Som en följd av ett sådant system bör ombildas tillaffärsverk med inkomster relaterade till verksamheten snarare än till politiskabeslut. Möjligheten för att skaffa kapital på den öppna lånemarknadenskulle därmed också underlättas. Vad utskottet nu anfört vilket innebär att motionerna 7215(m) och 7325 (m) tillstyrks i denna del bör av ges regeringen tillkänna. Yrkandet i motion 742 (vpk) avstyrks. deb att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. beträffandevägverkets och organbation attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:7215 yrkande 16 och1989/90:7325 samt med avslag på motion 1989/90:742 1989/90:TU27 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, och organisation (mom. 14) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 54 som börjarmed "7idigare har" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: Utskottet anser det självklart att samhället skall ha ettavgörande inflytande över vägar, järnvägar och trafikförsörjning. Om privatavinstintressen ges möjlighet att ta över och styra delar av infrastrukturenkan inte samhället garantera att hela landets transportbehov blirtillgodosedda. Det är därför, enligt utskottets mening, nödvändigt attriksdagen nu slår fast att och inte skall ombildas tillaffärsdrivande verk. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att yrkandet imotion 742 (vpk) tillstyrks, bör av ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande och banverketsorganbation att med bifall till motion 1989/90:742 yrkande 3 samtmed avslag på motionerna 1989/90:7215 yrkande 16 och1989/90:7325 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Engångsanslag för infrastrukturinvesteringar inom transportsektorn (mom. 16) (), (), (),() och 7om () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 56 som börjarmed "Utskottet delar" och på s. 57 slutar med "blirtillgodosett" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening står det klart att det ärnödvändigt att kraftigt öka såväl väg- som järnvägsinvesteringarna. Dennödvändiga investeringsökningen kan finansieras såväl genom ökade anslag överstatsbudgeten som genom att utnyttja alternativa finansieringsformer. Utskottet anser att då medel anvisas över statsbudgetenbör i första hand ordinarie anslag utnyttjas. Därmed skapas garantier för attmedlen används på ett så effektivt sätt som möjligt. Regeringens förslag till en infrastrukturfond är ytterstanmärkningsvärt. Förslaget innebär att skulle bemyndiga regeringenatt använda till ändamål som är mycket knapphändigt beskrivna.Det finns heller ingen redovisning i propositionen av vem 1989/90:TU27 som skallbesluta om utnyttjandet av fondmedlen. Det är vidare oklart hur fonden skallfinansieras. Utskottet anser därför att bör avvisaregeringens förslag till infrastrukturfond. Regeringen bör i stället i kommandebudgetproposition återkomma till med förslag tillresursförstärkningar på transportområdet. Därvid bör också redovisas hur dessaresursförstärkningar skall finansieras. Vad utskottet nu anfört vilket innebär att motionerna 738(fp) och 745 (m) tillstyrks i denna del bör av ges regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse: 16. beträffande engångsanslag förinfrastrukturinvesteringar inom transportsektorn attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:738 yrkande 1 och 1989/90:745yrkande 6 samt med avslag på regeringens förslag och motionerna 1989/90:732yrkande 19 och 1989/90:740 yrkandena 15 och 16 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Vägnätet och bilismen m.m. (mom. 18) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 59 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "avstyrksmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör investeringar i trafikensinfrastruktur företrädesvis göras inom järnvägssektorn och kollektivtrafiken.Utbyggnaden av vägarna måste begränsas starkt, och skötseln av de befintligavägarna måste förbättras. Viss person- och godstrafik på vägarna kan dåöverför£is till järnvägarna, och kollektivtrafiken kan växa på privatbilismensbekostnad, vilket sammantaget medför minskad biltrafik. Några ytterligaremotorvägar eller stora bilbroar bör vidare enligt utskottets mening intebyggas. 7ill stöd för sina sålunda redovisade ståndpunkter villutskottet bl.a. åberopa de omfattande skador på miljö och hälsa som vägtrafikenmedför. Bilavgaserna är giftiga och frätande och bidrar till stor del tillförsurning, skogsdöd, övergödning av kusthav, växthuseffekten, korrosionsskador,astma och andra sjukdomar i andningsapparaten. Vägtrafiken är vidare förenadmed stora olycksrisker. 7iotusentals människor skadas och mer än 800 dödasvarje år. En alltför omfattande vägtrafik medför också trängselproblem ochdärmed sammanhängande förluster för såväl företag som enskilda och detoffentliga. Vägtrafiken kostar också stora pengar i form av väg- ochgatuunderhåll, parkeringsplatser m.m. Dessa kostnader har ökatså snabbt att vägkapitalet har börjat utarmas. 145 10 1989/90. Vad utskottet sålunda anfört och som torde tillgodose syftetmed 1989/90:TU27 de motionsyrkanden som är i fråga börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 18 bort ha följandelydelse: 18. beträffandevägnätet och bilbmen m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:732 yrkande 2, 1989/90:742yrkande 10 i denna del samt 1989/90:7220 yrkandena 1, 9 och 10 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Målsättningen för drift och underhåll av vägar (mom. 19) (), (), (),(), 7horén (c), 7om () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 60 som börjarmed "Som framgår" och slutar med "härom avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attmålsättningen för drift och underhåll av vägar i första hand bör vara attupprätthålla nuvarande vägars tekniska standard samt att återföra kraftigtförslitna delar av vägnätet till godtagbar standard. Vad utskottet sålunda anfört och som innebär attmotionsyrkandet tillstyrks bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse: 19. beträffande måbättningen för drift och underhållav vägar att med bifall till motion 1989/90:7215 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, avkastningsberäkningar av investeringar (mom. 22) , och 7om (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 61 som börjarmed "Den decentraliserade" och slutar med "utskottetmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attvägprojektens nyttoeffekter bör vara styrande för ordningen över landet vadavser byggande. Med det sagda tillstyrker utskottet motion 7215 (m) yrkande 14.Syftet med motion 7219 (m) yrkande 2 torde genom utskottets stäUningsta-gandefå anses tillgodosett. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffande avkastningsberäkningar av investe- , jc att med bifalltill motion 1989/90:7215 yrkande 14 1989/90:TU27 och med anledning avmotion 1989/90:7219 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, Medelsanvisning för ämbetsverksuppgifter (mom. 23) (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 62 som börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med "avstyrker motionsyrkandet" bort haföljande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att en medelsanvisning på . Motionsyrkandet tilllstyrks följaktligen. debatt utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse: 23. beträffandemedebanvbning för ämbetsverksuppgifter att medanledning av regeringens förslag och med bifall till motion 1989/90:732 yrkande8 till : Ämbetsverksuppgifter m.m. för /91 anvisar ettförslagsanslag på , Medelsanvisning för drift och underhåll av statliga vägar m.m. (mom. 24) RolfClarkson, och 7om (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 62 som börjar med "Vadgäller" och slutar med "avstyrker motionsyrkandena" bort haföljande lydelse: Utskottetdelar den i motion 745 (m) uttalade uppfattningen att 6 373 milj. kr. böranvisas under anslaget för nästa budgetår. Utskottet tillstyrker såledesyrkande 8 i nämnda motion.