bet · GD01SfU18 · 1989-12-31 00:00:00 — Åtgärder mot etnisk diskriminering m.m. 1989/90 SfU18 Proposition 1989/90:86 Regeringen () har i proposition1989/90:86 om åtgärder mot etnisk diskriminering m.m. föreslagit att 1. tillUtredningar m.m. för /91 anvisa ett reservationsanslag på , 2. till Åtgärderför invandrare för /91 anvisa ett reservationsanslag på , 3. tillOmbudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. för /91 anvisa ettförslagsanslag på . Vidare har beretts tillfålle att ta del av vadsom i propositionen anförts om behovet av åtgärder i syfte att främja godaetniska relationer i och om den inriktning som dessa åtgärder bör få. Den del av propositionen som rör anslag till Utredningarm.m. har överlämnats till arbetsmarknadsutskottet för behandling. Proposition 1989/90:100 Regeringen () har i proposition1989/90:100, bilaga 12, litt E, föreslagit att i avvaktan på särskildproposition om åtgärder mot etnisk diskriminering, opinionsbildning m.m. 1. till Åtgärderför invandrare för /91 beräkna ett reservationsanslag på , 2. tillOmbudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. för /91 beräkna ettförslagsanslag på . 1 1989/90. Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:86 1989/90:5146 av m.fi. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler motetnisk diskriminering på arbetsplatser, 2. att riksdagentill E 7. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. för /91anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffandeav diskriminering. 1989/90;5f47 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven utvärdering av målen för invandrarpolitiken, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enprecisering av valfrihetsmålet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftningmot rasistiska organisationer, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftningmot etnisk diskriminering i arbetslivet, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grupptalanoch skadestånd, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om DO:sframtida verksamhetsinriktning, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning avinvandrarkvinnornas särskilt utsatta situation, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioriteradeforskningsområden. 1989/90:Sf48 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om denutredning beträffande bl.a. rasistiska organisationer som aviseras ipropositionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om närradionoch dess verksamhet. 1989/90:5149 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder som ökar invandrarnas sociala, yrkesmässigaoch ekonomiska rörlighet i enlighet med vad som sägs i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag innebärande ökad information om invandringenshistoriska orsaker, klassmässiga aspekter och samhällsekonomiska effekter. 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:SfU18 motionen anförts om projekt av politiska, sociala ochkulturella samarrangemang, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag innebärande initiativ till en brett upplagdkampanj och idédebatt i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftningmot rasistiska organisationer, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftningmot etnisk diskriminering på arbetsmarknaden, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande avmöjlighet till grupptalan och skadestånd vid brottet hets mot folkgrupp. 1989/90:Sf50 av och (båda s) vari yrkas att beslutar om ett tillägg till 16kap. 8 § som innebär en kriminalisering av bildande av eller deltagande iorganisationer vars verksamhet främjar eller uppmanar till diskrimineringeller förföljelse på etnisk grund. 1989/90:Sf51 av och (båda mp)vari yrkas 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till lag mot rasistiska organisationer, vilken kanträda i kraft , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående a)diskriminering i arbetslivet, b) möjlighet till grupptatan och rätt tillskadestånd vid brottet hets mot folkgrupp, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendeundervisning i skolan och ökad förståelse bland barn och ungdom i fråga omflyktingar och invandrare, 5. att riksdagenhos regeringen begär en undersökning i vilken mån invandrare och flyktingar ärbrottsoffer. 1989/90:5152 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attutredningens direktiv inkluderar kommissionens krav om förbud mot rasistiskaorganisationer om så bedöms nödvändigt, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att närutredningen är klar, förslagsvis , skall i det sammanhanget DO:sverksamhet utvärderas igen. Yrkande 1 i motion 1989/90:5151 behandlas i utskottetsbetänkande /90:SfU25. Motionerväckta under allmänna motionstiden i989/90:SfUl8 1989/90:Sf261 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring av lagen mot etniskdiskriminering för att tillföra den tvingande skadeståndssanktioner i enlighetmed vad i motionen anförts under avsnitt 5.2. Motiveringen återfinns i motion1989/90:A724. 1989/90:51603 av m.fi. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagförslag framläggs som beivrar diskrimine ring på arbetsmarknaden med ekonomiska sanktioner och straffpåfölj der, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attregeringsförslag framläggs om förbud i lag mot sammanslutningar, som ägnar sigåt att förfölja personer och grupper av viss ras, med viss hudfårg och av visstursprung liksom deltagande däri, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att omfattande åtgärder bör vidtas fören förbättrad och intensifierad undervisning inom hela utbildningsväsendetangående rasfördomar, rasism och främlingsfientlighet, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att överläggningar bör upptas medskilda organisationer inom massmedia för att motverka rasistiska ochfrämlingsfientliga tendenser och inslag. 1989/90:5f605 av m.fl. (m) vari yrkas 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till allmänheten om gällande regler ochbidrag till flyktingar. 1989/90:Sf610 av m.fl. (fp) vari yrkas 27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet. 1989/90:51623 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utvärdering av hur de övergripande målen förinvandrarpolitiken uppfylls inom olika samhällssektorer. 1989/90;5f636 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att till Åtgärder för invandrare avseendebidrag till den centrala verksamheten vid invandrarnas riksorganisationer för budget /91 anslår . utöver regeringens förslag, 3. att till Åtgärder för invandrare avseendestöd till verksamhet bland invandrarkvinnor inom invandrarorganisationerna för /91 anslår . utöver regeringens förslag, 4. att till Åtgärder för invandrare avseendebidrag till vissa avgränsade projekt för /91 anslår . I proposition 1989/90:86 redovisar regeringen sinbedömning av förekomsten i av diskriminering på etnisk grund ochbehovet av åtgärder i syfte att främja goda etniska relationer i vårt land. Propositionen grundar sig främst på utredningar ochförslag som lämnats av kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet och ensärskild utredare, . Kommissionen, som tillsattes och varparlamentariskt sammansatt, har haft i uppdrag att pröva vilka ytterligareåtgärder som bör vidtas lör att bekämpa rasism och främlingsfientlighet ochstimulera till sådana åtgärder. Till kommissionen har knutits en särskildexpertgrupp, ledd av diskrimineringsombudsmannen. Kommissionen har redovisatsitt uppdrag i slutrapporten (SOU 1989:13-14) Mångfald mot enfald.DO-utredningen, som tillsattes , har haft i uppdrag attutvärdera verksamheten hos ombudsmannen och diskriminering.DO-utredningen har redovisat sitt uppdrag i betänkandet (SOU 1989:57) mot etnisk diskriminering . Genom beslut om riktlinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken m.m. (prop. 1975:26, InU 6, rskr. 160) slogs fast attutländska medborgare bosatta i skall ha likvärdiga möjligheter,rättigheter och skyldigheter som befolkningen i övrigt. Dessa riktlinjer formuleradesmed utgångspunkt i målen jämlikhet, valfrihet och samverkan. riktlinjer för invandrarpolitiken fastställdesånyo av regering och riksdag men med viss precisering av begreppetvalfrihet (prop. 1985/86:98, SfU 20, rskr. Beslutet grundades på bl.a.diskrimineringsutredningens slutbetänkande (SOU 1984:55) I rätt riktning ochden invandrarpolitiska kommitténs (IPOK) slutbetänkande (SOU 1984:58)Invandrar- och minoritetspolitiken. Målen för invandrarpolitiken sammanfattades i utskottetsbetänkande SfU 1985/86:20 enligt följande. I begreppet jämlikhet skall innefattas en strävan att delsuppnå lika rättigheter för invandrare i förhållande till den övrigabefolkningen, dels åstadkomma likvärdiga möjligheter. Invandrarna skall inomolika berörda samhällsområden behandlas likvärdigt med befolkningen i övrigt,och deras behov skall mötas inom ramen för den generella politik somfastställts inom olika områden av samhället. Varje myndighet bör ha ansvar föratt, om särskilda åtgärder krävs, sådana vidtas. Begreppet valfrihet innefattar respekt för den enskildesidentitet och integritet samt möjligheter att utveckla det egna kulturarvetinom ramen för de grundläggande normer som i det svenska samhället gäller förmänsklig samlevnad. Ömsesidig tolerans, solidaritet och gemenskap mellanmänniskor förutsätter samverkan som sker mellan likvärdiga parter på likvärdiga 1* 1989/90. villkoroch en gemensam intresseinriktning emellan belolkningsgrup- 1989/90:SfU 18 Viduppfyllande av detta tredje övergripande mål måste en utgångspunkt för allainvandrarpolitiska åtgärder vara att främja gemenskap. Invandrarpolitikenmåste också präglas av en uttrycklig vilja att utveckla goda etniska relationeri det svenska samhället, så att alla grupper som bor här kan leva i harmoni medvarandra och åtnjuta tolerans och respekt för sitt ursprung. Utskottet tillade beträffande definitionen av begreppetvalfrihet att i uttrycket "normer" innefattas inte enbart avriksdagen antagna lagar utan även andra bindande regler i samhället medgenerell verkan som ytterst har sin förankring i regeringsformensnormgivningskapitel. Valfriheten i levnadssätt för medborgarna var sålundainte absolut utan gällde inom givna ramar och begränsningar, och dessa var iprincip desamma för invandrare som för övriga invånare i landet. 1 proposition 1989/90:86 anförs att det finns skäl att pånytt ta upp tolkningen av valfrihetsmålet till diskussion. Föredragande statsrådet framhåller att den valfrihet somfinns och skall finnas måste existera parallellt med en respekt för de grundläggandevärderingar som det svenska samhället omfattar. Till sådana grundläggandevärderingar hör tolerans mot oliktänkande, värnande om de demokratiska fri- ochrättigheterna samt synen på barnens och kvinnans ställning. Det behövs en bred,öppen och konstruktiv debatt som underlag för en ytterligare precisering avvalfrihetsmålet. Debatten måste emellertid också ta sikte på hur man bättre äni dag skall kunna skapa likvärdiga villkor för invandrarna, inte minst förungdomar ur andra och tredje generationen. Statsrådet avser att återkomma tillregeringen med ytterligare överväganden i frågan . I motion Sf47 yrkande 1 av m.fl. pekarmotionärerna på brister på ett flertal områden som rör invandrarpolitiken.Bl.a. är arbetslösheten bland utländska medborgare dubbelt så hög som blandsvenska medborgare, och inslaget av långtidsarbetslösa är betydligt högrebland utländska medborgare. En större andel av Invandrareleverna har behov avextra hjälp i skolan, och ungdomarna har i hög utsträckning sociala problem.Motionärerna anför vidare att beredskapen ute i kommunerna att ta hand om detstora antalet äldre med invandrarbakgrund är dålig. Dessutom har stödet tillinvandrarnas organisationer m.m. urholkats. Motionärerna anser att dessa menäven andra brister visar på behovet av en utvärdering av hur de övergripandemålen för invandrarpolitiken uppfylls, och de begär ett tillkännagivandehärom. Även i motion Sf623 av m.fl. begärs av liknande skäl enutvärdering av hur de övergripande målen för invandrarpolitiken uppfylls inomolika samhällssektorer. I motion 5147 anför motionärerna vidare attvalfrihetsmålet är av central betydelse för invandrarnas anpassning till vårt samhälle. Det är därför viktigt att begreppet valfrihet preciseras, och det är otillfredsstäl lande att några förslag till ytterligare överväganden inte lämnas i propositionen. Motionärerna begär i yrkande 2 att det anförda ges regeringen till känna. Utskottetanser att de mål för invandrarpolitiken som tidigare satts 1989/90:SfU18 upp avregering och riksdag fortfarande bör gälla. En strävan skall hela tidenföreligga att inom alla samhällssektorer så långt som möjligt uppnå dessa mål.Enligt utskottets mening sker också detta. Särskilt mycket har på senare tidgjorts för att förbättra situationen för flyktingar. Regeringen har t.ex.nyligen lagt fram förslag om åtgärder för att utveckla samverkan mellan deolika organ som är engagerade i flyktingmottagandet och ett nytt system lörersättning till kommunerna lör flyktingmottagandet (prop. 1989/90:105).Regeringen har även lagt fram förslag om reformerad svenskundervisning förvuxna invandrare (prop. 1989/90:102). Förslagen är delar av ett samlatreformprogram med syfte att underlätta för främst flyktingar att så snart sommöjligt få en fast förankring i svenskt arbets- och samhällsliv och därmedminska deras beroende av samhällets stöd. I programmet ingår även målinriktadprioritering inom arbetsmarknadsverket av tidiga insatser till förmån förflyktingar och andra invandrare. De olika åtgärderna bör enligt utskottetsmening leda till en ökad jämlikhet mellan invandrare och övrig befolkning.Utskottet vill även nämna att den s.k. ungdomsutredningen (C 1989:06) bl.a.skall försöka få en heltäckande bild av hur invandrarungdomarnas situation är.Utredningen skall presentera förslag om hur dessaungdomars situation kan förbättras. Enligt utskottets mening sker en löpande prövning inomregeringskansliet av hur målen för invandrarpolitiken uppfylls. Vid det invand-rarrådslagsom skall hållas är avsikten att även frågan om hur dessa målhittills har uppfyllts skall diskuteras av regeringen och invandrarnasorganisationer. Utskottet är inte berett att nu förorda en mer organiseradutvärdering av hur målen för invandrarpolitiken uppfylls, och utskottetavstyrker bifall till motionerna Sf47 yrkande 1 och 51623. Vad gäller begreppet valfrihet anser utskottet att dendefinition av begreppet som regering och riksdag gjorde fortfarandeskall gälla. Valfrihetsbegreppet måste dock få en praktisk tillämpning, ochenligt utskottets mening är det fördelaktigt om en bred och öppen debatt kanföras i frågan innan några ytterligare preciseringar görs från statsmakternassida. Motion Sf47 yrkande 2 bör därför inte föranleda någon åtgärd. I proposition 1989/90:86 gör regeringen inledningsvisvissa allmänna överväganden. I detta sammanhang redovisas synpunkter på orsakerna till etniska konflikter och hur sådana konflikter kan förebyggas eller motarbetas. Vidare definieras vissa begrepp, såsom rasism och främ lingsfientlighet. Ett avsnitt handlar om förekomsten av etnisk diskrimi nering i . Sammanfattningsvis anges att åtgärder för att motver ka etniska konflikter och diskriminering på etnisk grund bör vara sådana att de reducerar ojämnheter i makt- och resursfördelningen i _ samhället, att de förbättrar förutsättningarna för kontakter mellan invandrare och svenskaroch mellan olika invandrargrupper inbördes 1989/90:SfUI8 och att de bidrar tillökad kunskap eller stärkt självkänsla hos individerna. Den allmänpolitiska ochekonomiska utvecklingen i samhället är särskilt viktig för att bidra till etttolerant klimat. Det gäller ekonomisk fördelningspolitik,arbetsmarknadsåtgärder, bostadsbyggande, utbildning osv. Vidare anförs att enansvarsfull och rättvis välfårds-politik skall vara till för alla majoritetsom minoriteter men riktade åtgärder måste även i fortsättningen vara en delav den generella välfårdspolitiken. Ipropositionen framhålls att ansvaret för att skapa goda etniska relationermåste vara en angelägenhet för alla. Riksdag och regering bär det politiskaansvaret och anger i väsentliga avseenden förutsättningarna församhällsutvecklingen i form av bl.a. lagstiftning och tilldelning av medel.Statens invandrarverk () och diskrimineringsombudsmannen (DO) har ensärskild roll på invandrarpolitikens område, men härutöver har i princip allacentrala myndigheter ett ansvar inom sitt verksamhetsområde. En skärptuppmärksamhet på diskriminerande inslag i myndigheternas verksamhet ärnödvändig, och statsrådet utgår från att och DO kommer att kunna följa uppoch bevaka behovet av sådana åtgärder. Kommunerna har en nyckelroll förflyktingmottagandet och för genomförandet av invandrarpolitiken i övrigt, ochde kan på olika sätt undanröja många risker för etniska konflikter. Det behövsemellertid en folklig mobilisering mot främlingsfientlighet och etnisk diskriminering.En sådan kan inte skapas "uppifrån", endast inspireras ochstimuleras. Ett framgångsrikt arbete för bättre etniska relationer förutsätteräven hjälp av många slag av organisationer: fackliga, ideella, humanitära ochreligiösa. Organisationer och andra som är beredda att delta iopinionsbildning och till att främja goda etniska relationer bör genom SFV fåutökade möjligheter till statligt stöd för avgränsade projekt. Även projektinom kulturområdet skall kunna stödjas. Skolan har en central och självklarroll och därmed ett särskilt ansvar i arbetet med att motverka rasism ochfrämlingsfientlighet. Iopinionsbildande syfte är det viktigt att man försöker förmedla kunskaper ochvisa på goda exempel. Inte minst viktigt är att peka på vad kunskaper och faktabetyder för att undanröja missförstånd och motverka misstro. Även fakta elleromständigheter som, ytligt och på kort sikt, tycks förse de främlingsfientligakrafterna med argument måste redovisas helt öppet. Forskningen rörande etniskarelationer, diskriminering på etnisk grund och andra hithörande ämnen börintensifieras. Det bör ske inom ramen för de kraftigt ökade medel förinvandrarforskning som föreslås forskningsproposition (prop.1989/90:90). 1ett flertal motioner tas upp frågor som syftar till att öka förutsättningarnaför goda etniska relationer. Imotion 51605 yrkande 9 anför m.fl. att den särbehandling som i dagförekommer av flyktingar kan missförstås och bli en utlösande faktor för merorganiserad främlingsfientlighet. hindra ensådan utveckling föreslår motionärerna att en bred informa- I989/90:SfUI8 tion gestill allmänheten om de villkor som gäller t.ex. beträffande bidragsgivning, ochde begär ett tillkännagivande härom. m.fl. anför i motion 5f610 yrkande 27 attrasism och främlingsfientlighet även handlar om att eliminera alla onödigafriktionspunkter mellan svenskar och invandrare, t.ex. genom att ge lån istället lör bidrag till bosättning för flyktingar och att avskaffa eventuellaförturer i bostadsköer för flyktingar. Vidare bör myndigheter och folkrörelsergå före med gott exempel och föra en aktiv toleransbefrämjande politik. Rasismbekämpas bäst med argument, fakta och upplysningar. Forskning om bl.a.mångkulturella problem och annan invandringsrelaterad forskning bör därförfrämjas. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. I motion 5147 anför m.fl. attinvandrarkvinnorna har en särskilt utsatt situation. Många kvinnor är i behovav svenskundervisning och kompletterande skol- och yrkesutbildning. Enförutsättning för att de skall kunna delta i utbildning och arbetsliv är iregel att barntillsyn kan erbjudas. Motionärerna begär i yrkande 7 etttillkännagivande om att detta bör uppmärksammas i en kommande utredning.Enligt motionärerna behövs ett ökat stöd till invandrarforskningen.Invandrarungdomarnas situation och framtida möjligheter med avseende påutbildning och arbete är ett viktigt forskningsområde, och särskilt bör belysasdet system för språkundervisning som tillämpas . Ett annat viktigt områdeför forskning är kultur- och religionsutövandet och vad mångfalden på dettaområde för med sig. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om prioritering avdessa forskningsområden. I motion 5149 av m.fl. tar motionärerna uppflera förslag till åtgärder i syfte att motverka främlingsfientlighet. Motionärernaanför att ökade ekonomiska och sociala skillnader mellan olika grupper isamhället utgör en grogrund för främlingsfientlighet och rasism. De begärdärför i yrkande 1 förslag till åtgärder som syftar till att förbättra,invandrarnas sociala situation, främja deras sociala rörlighet och bryta deyrkes- och utbildningsspärrar som bidrar till att hålla invandrarna kvar inomsamhällets lägsta skikt. 1 yrkande 2 begär motionärerna förslag om ökadinformation till det svenska folket om invandringens historiska orsaker,klassmässiga aspekter och samhällsekonomiska effekter. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om projekt av politiska, sociala och kulturella samarrangemangför att främja allsidiga kontakter och öka förståelse och tolerans mellaninvandrare och svenskar. Motionärerna anför vidare att rasismen ochnationalchauvinismen måste bemötas i en brett upplagd kampanj och idédebatt,och de begär i yrkande 4 förslag härom. I motion Sf51 yrkande 4 anför och EvaGoés att man för att öka förståelsen bland barn och ungdom bör låtainvandrar-kunskap ingå naturligt i undervisningen och det dagliga livet iskolan. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. I motion5f603 anför m.fl. att rasismen måste 9 bekämpas på alla områden. Det gäller framför allt att genomföra sådanapolitiska, sociala och ekonomiska förändringar i samhället att 1989/90:SfU18 självagrogrunden för rasism och rasfördomar utrotas. Det behövs en förbättrad ochintensifierad undervisning inom hela utbildningsväsendet. Det är vidarenödvändigt att massmedia genom självsanering ser till att få bort rasistiskaoch främlingsfientliga tendenser och inslag, och överläggningar med skildaorganisationer inom massmedia bör tas upp i detta syfte. Motionärerna begär iyrkandena 3 och 4 att vad sålunda anförts ges regeringen till känna. I propositionen redovisas många värdefulla synpunkter påorsakerna till etniska konflikter och hur sådana konflikter kan förebyggaseller motarbetas. Utskottet anser att dessa synpunkter bör utgöra en god utgångspunktför det fortsatta arbetet med att främja goda kontakter mellan olika etniskagrupper och att motverka diskriminering på etnisk grund. Utskottet villsärskilt framhålla att alla riksdag och regering, myndigheter, kommuner,organisationer och enskilda människor har ett ansvar i denna fråga. Av regeringens redovisning framgår vidare attopinionsbildning och attitydpåverkan är av mycket stor betydelse. Utskottetvill understryka vad statsrådet anfört, nämligen att kunskaper och insikter äropinionsbildningens bästa vapen. Genom kunskaper undanröjs missförstånd ochmissuppfattningar och motverkas misstro. Det är därför viktigt att informationom invandring och invandrare redovisas helt öppet.