bet · GD01JoU17 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringensökade insatser på miljöforskning är ett led i en strävan att skapa underlag fören fortsatt bärkraftig utveckling i vårt land. Regeringens förslag till ökaderesurser för forskning och utveckling innebär ett stöd för såväl grundläggandesom tillämpade miljö-, resurs- och energirelaterade forsknings- ochutvecklingsinsatser. Regeringensprioriteringar blir tydligast om man ser miljöproblemen, i tur och ordning,från ett lokalt, regionalt och globalt perspektiv. Denlokala yttre miljön har förbättrats avsevärt i under de senasteårtiondena genom att kraven att minska utsläppen genom skorstenar och avloppsuccessivt har skärpts. Svensk forskning har på ett betydelsefullt sättbidragit till denna utveckling, såväl genom grundforskning som genom mertillämpad forskning. Deregionala miljöproblemen, såsom försurning av marken och skador på omgivandehav, har länge krävt stora forskningsinsatser. Våra kunskaper på området harvidgats mycket under men ytterligare forskning ärnödvändig framför allt för att lösa miljöproblemen kring trafik och avfall. Avfallsproblemetväxer och avsevärt större satsningar på forskning och utveckling är angelägna. Under1980-talet har de globala miljöproblemen kommit i centrum. Ozonskiktetsuttunning och de nu ökande farhågorna för en framtida klimatförändring kräverinternationell samverkan. Nya ännu icke befarade globala förändringar avmiljön kan heller inte uteslutas. Forskningen kring de globala miljöproblemenökar nu snabbt i världen. Regeringen anser att bör delta i detta arbeteför att ge egna bidrag och få tillgång till ny kunskap och för att öka densvenska beredskapen. Motdenna bakgrund föreslår regeringen -att miljöfrågorna bör inta en central rolli all forskning och att miljökonsekvenserna skallanalyseras och redovisas, -att stödet till den grundläggande forskningen, såvälden naturvetenskapliga som den samhällsvetenskapliga, förstärks, -attmiljöforskningen inriktas mot att underlätta en omställning till ett miljövänligt jord-och skogsbruk och ett avfallssnålt samhälle samt mot att finnamiljövänliga transport- och energilösningar. Miljöforskningensomfattning och organisation 1989/90:JoU17 Enligt en sammanställning som initierats av statensnaturvårdsverk uppgick de sammanlagda satsningarna på miljöforskning i /88 till ca 400 milj. kr. Till detta kommer forskningfinansierad genom fakulteternas egna medel samt FoU som finansieras avnäringslivet. Det finns klara olikheter mellan olika universitet ochhögskolor i tilldelningen av medel för miljöforskning från forskningsråd ochsektorsorgan. erhåller av de totala medlen,i och i . Det är påfallande hur problembeskrivning och analys avmiljöförändringar och framtida risker dominerar forskningsinsatserna. Regeringenanser mot bakgrund härav det viktigt att stärka den forskning som krävs för attutveckla miljövänlig teknik och för att kunna initiera väl underbyggdaåtgärdsprogram. Konsekvenser för miljön av samhällets aktiviteter måstebeaktas inom alla samhällssektorer och vara ett ansvar för alla de organ somstöder forskning inom sektorer som energi, transport, industri, jord-ochskogsbruk osv. Ett viktigt inslag i miljöforskningen är även Sverigesdeltagande i EG:s miljöprogram STEP (Science and Technology for EnvironmentalProtection), till vilket medel anvisades (prop. 1989/90:150 bil. Det är enligt regeringen viktigt att miljöproblemenskomplexa karaktär återspeglas i forskningens organisation. Regeringen bedömerdet emellertid inte vara vetenskapligt ändamålsenligt eller praktiskt genomförbartatt sammanföra detta vida spektrum av forskningsaktiviteter under ett endaforskningsråds ansvar. Givetvis krävs samverkan mellan olika råd ochmyndigheter, men denna bör utformas med utgångspunkt i specifika problem ochprojekt. Regeringen anser sålunda att nuvarande organisation förmiljöforskning bör behållas. Den bör dock kompletteras på vissa punkter. Allamyndigheter som har ett ansvar för forskning och utveckling skall vidare beaktaoch prioritera miljöfrågorna i sina forskningsprogram. Forsknings- och utvecklingsbehov inom miljöområdet har tillsammans med sju andrasektorsforskningsorgan utarbetat rapporten och utveckling för enbättre miljö, som är ett försök till samlad redovisning av FoU-behovet inommiljöområdet. För att åstadkomma en miljöanpassad och bärkraftigutveckling av samhället krävs omfattande strukturförändringar. För detta krävsbl.a. forskning för att försökad definiera de ramar för samhällets utvecklingsom hänsyn till miljön kommer att kräva. har genom sin forskningsnämnd ettcentralt ansvar för den målinriktade miljöforskningen. Den helt övervägande delen av denna utförs vid universitet och högskolor. stöd inomåtta prioriterade områden, nämligen toxikologi och hälsoef- fekter,landmiljö, luftvård, buller, grundvatten och mark, sjöar och 1989/90:JoU17 vattendragsamt samhällsvetenskaplig forskning. Strategin för forskninghar varit att kombinera breda och sökande aktiviteter för att fånga upp ellerförutse nya problem med riktade satsningar för att finna lösningar på redanidentifierade problem. Regeringen anser att även ifortsättningen bör ha det övergripande samordningsansvaret för miljöforskningenoch att den tillämpade miljöforskningen, som stöds av forskningsnämnden vid ,bör förstärkas med 9 milj. kr. 1990/91, 12 milj. kr. 1991/92 och ytterligare 15milj. 1992/93, dvs. /91 1992/93 en sammanlagdhöjning med 36 milj. kr. Teknisk FoU har bidragit med nya metoder och teknisk utrustningför att minska miljöförstöringen orsakad av olika produktionsprocesser. Förnärvarande satsas relativt begränsade medel på forskning och utveckling för attfinna former för ett avfallssnålt samhälle. Regeringen anser att kraftfullaförstärkningar på detta område är nödvändiga. Regeringen anser vidare att det borde vara en självklarheti allt utvecklingsarbete att göra miljökonsekvensanalyser och i anslutninghärtill ha god framförhållning i nödvändig kompetensuppbyggnad. Förslag inom sex viktiga områden Det finns ett omfattande behov inom miljöområdet av såvälnaturvetenskaplig som samhällsvetenskaplig grundforskning. har sedan längefinansierat mil-jörelaterad forskning, exempelvis forskning om skog och miljö,toxikologisk grundforskning, marin miljöforskning och ett stort antal ekologiskaoch hydrologiska projekt. I regeringens förslag ingår resursförstärkningar förnaturvetenskapliga forskningsrådet, som för detta ändamålföreslås få en sammanlagd höjning av 4 milj. kr. Mot bakgrund av forskningsrådsnämndens tidigare engagemangi frågor om naturresurser, systemanalys och tvärvetenskaplig forskning anserregeringen det väl motiverat att nämnden ges ett ansvar för sådan övergripandeforskning. Ökade medel bör ställas till forskningsrådsnämndens förfogande fördetta ändamål motsvarande t.o.m. /93 en sammanlagd bashöjningmed 9 milj. kr. Anslagsframställningarna från universitet och högskolorvisar genomgående en strävan att stärka samverkan över ämnesgränserna för attutveckla en bättre miljövetenskaplig forskning. en samarbetsorganisation mellan i , Sverigeslantbruksuniversitet och . Regeringen föreslår enförstärkning av centrets resurser med 1 milj. kr. för /92. Regeringen föreslår också vissa ökade resurser förmiljöforskning vid i och . Ettnytt ekologihus föreslås byggas i . Polarforskningen blev genom forskningsproposition ett 1989/90:JoU17 prioriterat område. Under denärmaste åren är det aktuellt att bygga upp en mer samlad forskning även inomdetta område. Regeringen föreslår en höjning av anslaget för polarforskning med 4 milj. kr. fr.o.m. /91. Den roll spelar förmiljöforskningen motiverar att museets forskningsverksamhet förstärks. Museetsresurser bör ökas med 1 milj. kr. /91, 2 milj. kr. /92och ytterligare 1 milj. kr. /93, dvs. en sammanlagd höjning med 4 milj.kr. Förstärkningen avser såväl vården av samlingarna som insatserna inom miljöforskningen. Regeringen vill också betona de botaniska trädgårdarnasbetydelse för forskning och utbildning på miljöområdet. Medel bör ställas tillförfogande för förstärkning av trädgårdarnas verksamhet inom miljöområdet,bl.a. Miljöförändringar innebär ett ökat behov även avmiljömedicinsk forskning. Det är önskvärt att naturvårdsverketsforskningsnämnd, medicinska forskningsrådet och , tillvilket är knutet, gör en bedömning av nuvarandeforskning på området och uppnådda forskningsresultat. Myndigheterna bör vidarebelysa och precisera det fortsatta forskningsbehovet. Regeringen anser vidare att även ifortsättningen bör avsätta medel för den långsiktiga och grundläggandekompetensuppbyggnaden vid universiteten genom extra forskartjänster. Regeringen anser att det behövs ytterligare studier avlångväga transporter av luftföroreningar såsom svaveldioxid, kvävedioxider ochozon. Klimatfrågans ökade aktualitet kräver ökad forskning om de s.k. växthusgaserna(koldioxid, CFC, metan, m.m.) och framför allt om effekterna av eventuellaförändringar i klimatet. Eftersom klimatfrågan är global, är det särskiltviktigt med internationell samordning av forskningsarbetet. Detta bör vara enprioriterad verksamhet för forskningsnämnd. Regeringen avseratt uppdra åt naturvetenskapliga forskningsrådet att i samråd mednaturvårdsverket analysera förutsättningarna för ett fullständigt svensktdeltagande i EG:s klimatprogram EPOCH. Inom forskningen om vattenföroreningar ökar medvetenhetenom betydelsen av samspelet mellan atmosfårskemi och markanvändning.Försurningen av yt- och grundvatten leder bl.a. till en ökad utlösning avtungmetaller, vilka påverkar dricksvattnet och därigenom människors hälsa.Naturvårdsverkets forskningsnämnd har ansvar att utveckla forskningsprogramför dessa områden. Miljömedicinsk forskning bör utvärderas för att geunderlag för en precisering av det fortsatta forskningsbehovet. Behovet avsamverkan mellan forskningsnämnd och medicinska forskningsrådetbör därvid också belysas. Regeringenföreslår betydande insatser för den naturveten- 1989/90:JoU17 skapligaforskningen och ökat stöd till studier av storskaliga processer i de öppnahavsområdena i och . Förslaget innebär höjningar med 6milj. /91, ytterligare 6 milj. kr. /92 och 4 milj. kr. år1992/93 samt medel för nya byggnader vid och . Den nu inledda förstärkningen av den forskningenhar ytterligare accentuerat behovet av att samordna och förstärka fartygsutnyttjandetinom forskningsområdet. Regeringen avser att ge UHÄ i uppdrag att i samråd medföreträdare för och de centra utarbeta förslag om hurbehovet av fartyg bäst skall tillgodoses. Ett miljövänligt jord- och skogsbruk Att bevara mark för framtida jord- och skogsbruk ärutomordentligt angeläget. Den markförstöring som pågår bl.a. i form avförsurning, erosion och ökenutbredning måste stoppas. Regeringen anser det ytterstviktigt att ökade resurser kan disponeras för att stärka forskningen inomdetta område genom studier av såväl som utvecklingsländernas problem. En utveckling av jord- och skogsbruket mot en mermiljövänlig inriktning kräver såväl teknikutveckling som studier och analyserav strukturella förändringar och deras långsiktiga konsekvenser för miljön.Det finns ett stort behov av bedömningar av jord- och skogsbruketsmiljökonsekvenser, och därför måste skogs- och jordbruksforskningen i störreutsträckning än få en sådan inriktning. Avfallsproblemen växer snabbt, både i industriländer ochandra länder. En ökad forskning behövs för att åstadkomma en miljöanpassadproduktutveckling, en återvinning av restprodukter och ett fullgott slutligtomhändertagande av det skadliga avfallet. Regeringen föreslår en förstärkningav forskningsanslagen för detta område och inrättande av programråd föravfallsrelaterad miljöforskning. Resurshöjningen utgör 9 milj. kr. budgetåret1990/91, 19 milj. kr. /92 och 22 milj. kr. /93, dvs. vidperiodens slut en sammanlagd bashöjning av 50 milj. kr. Syftet med denna forskning är att dels identifiera derisker som en olämplig och ofullständig avfallshantering innebär för en godmiljö, dels precisera de krav som behöver ställas på produkter, hushåll ochföretag samt på metoder för avfallshantering. Detta innebär att det behövssåväl tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete för att utveckla ny teknik somsamhälls- och beteendevetenskaplig forskning för att förändra beteenden m.m. För att utveckla ett nödvändigt tvärvetenskapligt angreppssättkom mer under ett inledningsskede att inrättas ett programråd med bred sammansättning under industri- och miljödepartementens gemensam- -. Jordbruksdepartementetsverksamhetsområde l989/90:JoUl7 Forskning för de areella näringarna Behovet av utveckling och rationalisering har under åreninte varit mindre i de areella näringarna än inom andra sektorer i vårtsamhälle. har emellertid miljöfrågorna fått en alltmerframträdande plats i näringarna. Detta återspeglas också i forskningen. Den statliga finansieringen av forskning för de areellanäringarna sker till största delen över anslag under huvudtitel.Det gäller allt från grundläggande och tillämpad forskning till försök ochutvecklingsverksamhet. Ett utmärkande drag är emellertid att en stor del av FoUpå dessa områden är externfinansierad. Även om forskningen sålunda är sektorsorienterad har denen grundläggande karaktär. Det gäller inte minst FoU inom mikrobiologi,genetik, kemi, växtbiologi och miljöforskning i vid mening som alltså kanbetecknas som ren grundforskning. Den grundläggande forskningen bedrivs till största delenvid () med dess tre fakulteter för lantbruk,skogsbruk och veterinärmedicin. Men även övriga universitet och högskolormedverkar i viss utsträckning separat eller i centrumbildningar med SLU.Tillämpad forskning, försök och utvecklingsverksamhet bedrivs i huvudsak vidSLU och några forskningsinstitut. SLU hade /89 en total budget som omfattadeca 1 290 milj. kr. Härav svarade staten genom direkta anslag till SLU för ca742 milj. kr., varav 314 milj. kr. Därtill kom statliga medel för FoUvia forskningsråd och myndigheter om ca 223 milj. kr. SLU är den största mottagaren av anslag från skogs- ochjordbrukets forskningsråd (). har ansvaret för finansiering av grund forskning för de areella näringarna. Därtill administrerar rådet ett antal kollektiva forskningsprogram och s.k. delkollektiv. anslag till grundforskning uppgår innevarande budgetår till ca 86 milj. kr. Härtill kommer medel för tre fleråriga tvärvetenskapliga forsknings program. Ett program avser utveckling av alternativa produktionsfor mer i jordbruket och trädgårdsnäringen och omfattar 17 milj. kr. Till detta är kopplat ett program för livsmedelsforskning som omfattar ca 8 milj. kr. Ett likaså tvärvetenskapligt skogsforsk ningsprogram med stark miljöanknytning omfattar 29 milj. kr., varav 8 milj. kr. disponeras av naturvetenskapliga forskningsrådet. Tillsammans med administrerar ett sammanhållet program för FoU på fiskets område. Det rör sig för del dels om anslag över statsbudgeten om 6,4 milj. kr., dels om avgifter som utdömts i vattenmål. huvudsakliga ansvar är därvid grund forskning och tillämpad forskning. 2 1989/90. Dekollektiva programmen för vilka staten och näringslivet i regel 1989/90:JoU17 svarar förhälften vardera avser växtförädling med totalt 36 milj. kr. ,jordbruksteknik med 6,2 milj. kr., skogsträförädling med 15 milj. kr. ochskogsteknik med 28 milj. kr. Enligt särskilt avtal mellan och Stiftelsen () finansieras FoU som kan bidra till alternativt utnyttjandeav jordbruksmark samt alternativodling. har för ändamålet ett årligtanslag om 2 milj. kr. och har dessutom erhållit ett engångsanslag om 53,3milj. SLF skall i princip bidra med motsvarande summa. En stor del av dessamedel har ställts till förfogande inom ramen för jordbruksprisregleringen. Ävenlantbruksstyrelsen och centrala försöksdjursnämnden disponerar medel för FoUinom jordbrukssektorn. I anslutning härtill finns ett avtal medläkemedelsindustrin om kollektiv finansiering av forskning kring försöksdjur.Statens livsmedelsverk disponerar medel för viss livsmedelsforskning. Avgifterinom jordbruksprisregleringen om 26 milj. kr. som tas ut påhandelsgödsel och bekämpningsmedel återförs till forskning m.m. inomträdgårdsnäringen och den s.k. grönytesektorn. disponerar innevarande budgetår 12,9 milj.kr. av skogsvårdsavgifterna för FoU på skogsbrukets område. Härav skall 10,9milj. användas för tillämpad skogsproduktionsforskning som kompletteringtill den grundläggande forskning som stödjer. har en särskildforskningsnämnd som fördelar medlen. Avgifter som belastar skogsgödsel inomramen för jordbruksprisregleringen återförs kollektivt till skogsbruket viaSkogsbrukets forskningsfond, som /89 tillfördes ca 14 milj. kr.Sammanlagt beviljades det året bidrag med ca 30 milj. kr. Medlen används föratt finansiera FoU på skogsbrukets område. Särskilda åtgärder har vidtagits för att samordnaadministrationen av forskningsfinansieringen på jordbruks- och skogsområdenagenom personsamband i de beredande organen eller genom formaliserat samrådsförfarande. finansierar en omfattande miljöforskningsom har anknytning till de areella näringarna. Denna forskning utförs till inteobetydlig del vid SLU. Även statens energiverk finansierar forskning vid SLU. På uppdrag av regeringen administrerar naturvårdsverketett samlat viltforskningsprogram. Programmet finansieras med medel från jaktvårdsfondenoch viltskaderegleringsfonden och omfattar innevarande budgetår ca 11 milj. kr.inkl. medel som anvisas direkt till . Både SLU och är engagerade i internationelltforskningssamarbete. skogs- och lantbruksakademien administrerar förjordbruksdepartementets räkning forskningssamarbete med östeuropeiska länder. Prioriteringarför framtiden /90:JoU17 SLU och gör i stora drag samma bedömningar om detframtida forskningsbehovet, och programmens handlingslinjer speglar väl utvecklingen.Framför allt framstår en ökad betoning av den miljörelate-rade forskningen somnödvändig. Omsorgen om miljön i vidaste mening måste genomsyra forskningen förde areella näringarna. Detta gäller såväl naturmiljön som djurmiljön ocharbetsmiljön. Konsekvensbedömningar bör i fortsättningen ingå som ettnaturligt led i varje forskningsprojekt och program. Kvalitetsaspekten är ett annat väsentligt inslag i denframtida forskningen för de areella näringarna. En god livsmedelskvalitetframstår som allt viktigare för vår hälsa och ger möjlighet att konkurrera iden internationella handeln. Jämfört med många andra länder har godaförutsättningar att producera högklassiga livsmedel, bl.a. beroende på deaktiva insatser som har gjorts för forskning kring dessa frågor. En särskildsektor utgör här alternativodlingen, för vilken regeringen har ställt särskildamedel till förfogande. Fortsatta FoU-insatser på detta område är viktiga. Dettagäller även insatser för en bättre djurmiljö i animalieproduktionen som ocksåger förbättrad livsmedelskvalitet. De senaste årens omfattande insatser på grundläggandecellbiologi, molekylärbiologi och bioteknik måste fortsätta och fördjupas.Ytterligare insatser bör kunna medverka till nya kunskaper som är väsentligaför en balanserad utveckling av bl.a. de areella näringarna. Inom skogsvårdsområdet är behovet stort av grundläggandekunskaper för att utforma skogsskötseln mot ett ståndortsan passat skogsbruk. Ett särskilt område som bör lyftas fram i forskningen förde areella näringarna är det ekonomiska området. En minskad statlig regleringoch en friare världshandel ger nya förutsättningar för jordbruket. I detperspektivet behövs fördjupade kunskaper om de ekonomiska samband som styrutvecklingen inom jordbruket. När överskottsproduktionen inom jordbruket upphör kommermark som används för livsmedelsproduktion att frigöras. Det ärangeläget att denna mark kan få en bärkraftig alternativ användning. Detutvecklingsarbete som pågår och som syftar till att finna alternativ användningav frigjord areal har redan tilldelats stora resurser. Forsknings- ochutvecklingsarbetet om t.ex. energigrödor och råvaror för kemisk/tekniskindustri fortsätter i nära samarbete med företrädare för jordbruksnäringen. För forskningen inom de areella näringarna är samarbetetmed EG väsentligt. Regeringen föreslår som har framgått (s. 11) enförstärkning av detta samarbete. Samarbetet inom när det gäller forskning förjordbruk, skogsbruk och fiske har utvecklats alltmer. Nya och reviderade samarbetsprogramhar tagits fram där miljöfrågorna har integrerats på ett helt annat sätt äntidigare. Kännetecknande för programmen är också att de förutsätter finansiellmedverkan av de nationella forskningsråden eller motsvarande. Det nordiskasamarbetet har även möjliggjort ge- mensammainsatser i biståndsarbetet, t.ex. det nordiska initiativet till 1989/90:JoU17 en genbank för jordbruksväxter i södra som underlag för nationellväxtförädling. Genom ökade resurser som föreslås i det följande och genomomprioriteringar bör SLU och kunna öka sina insatser för internationelltforskarutbyte och annan samverkan med forskning i andra länder. Rekrytering av forskare är en framtidsfråga förforskningen, och insatser för detta har under en följd av år gjorts för SLU:sdel. I propositionen föreslås ytterligare resurser för omvandling av utbildningsbidragtill doktorandtjänster motsvarande två tredjedelar av samtligautbildningsbidrag . Omfördelning av resurseroch insatser för nya forskningsområden skapar också utrymme förforskartjänster. En viktig grund för forskarrekryteringen inom SLU är denhögskoleutbildning som bedrivs vid SLU:s tre fakulteter. De ökade kraven påtvärvetenskapligt samarbete inom jordbruks- och skogsforskning kan bättretillgodoses genom en bred grundläggande utbildning. måsteutbildningarnas innehåll anpassas och utvecklas. Den nu inledda förnyelsen avagronomutbildningen med inriktning mot livsmedelsfrågor och bioteknik är ettexempel som ökar möjligheterna till forskningsanknytning hos utbildningen. Enförnyelse motiveras också av de förändrade förutsättningarna för de areellanäringarna, vilket inte minst gäller den ökade betoningen av miljöanpassningframför ensidiga produktionsaspekter. för de areella näringarna måste iframtiden kännetecknas av ökad flexibilitet. En ökad andel externfinansieringvia forskningsråd kan medverka i denna utveckling, som också är möjlig attåstadkomma inom SLU. Även den pågående översynen av skall ses somett led i detta arbete. Översynen av SLU skall ligga till grund för övervägandenainför nästa forskningsproposition. Den bedömning som här har gjorts i fråga omprioriteringar av forskningsområden m.m. är i linje med de utgångspunkter somgäller för översynen. är ett insatsområde för framtiden. Det harbehandlats tidigare i avsnittet Forskning för en miljöanpassad utveckling (s.12 f) där också frågan om forskningsfartyg för universiteten tas upp. Fiskeristyrelsenhar regeringens uppdrag att samordna användningen av landetsundersökningsfartyg. Det har emellertid visat sig svårt att förenamyndigheternas starkt schemalagda utsjöundersökningar med universitetens meraoregelbundna verksamhet. Genom ett planerat samarbete med kanytterligare fartygsresurser erhållas utan alltför stora kostnader. Förmyndigheternas del skulle ett effektivare resursutnyttjande kunna erhållasgenom ett närmare samarbete mellan och naturvårdsverket.Frågan som myndigheterna har tagit upp om anskaffning av ett nyttundersökningsfartyg får bedömas när ytterligare erfarenhet och underlag finns. Forskningför miljövänligt jordbruk och skogsbruk 1989/90:JoU17 Ett viktigt led i arbetet med att öka kunskaperna ommiljöfrågorna är det forsknings- och utvecklingsarbete som sker inom jordbruks-och skogsområdena i vid mening. Denna forskning bedrivs till största delen inomSLU men viss verksamhet på dessa områden förekommer även inom högskolan iövrigt. Finansieringen av miljöforskningen inom jordbruk ochskogsbruk sker förutom över universitetens fakultetsanslag via , ,naturvetenskapliga forskningsrådet, , lantbruksstyrelsen,och skogsbrukets forskningsfond. Kollektivtfinansierade forskningsprogram styr medel från staten och näringarna till projektäven inom miljövårdens område.