bet · GD01LU28 · 1989-12-31 00:00:00 — översyn av lagen om ekonomiska föreningar 1989/90 LU28 I betänkandet behandlas en motion rörande översyn av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar i två avseenden. Utskottet avstyrker bifall till motionen. Mot utskottetsställningstaganden har avlämnats två reservationer, en (m, fp, c, mp) om medlemsantaleti ekonomisk förening och en (c) om arbetsrättsliga frågor. 1989/90:L213 av och (bådac), vari yrkas att hos regeringen begär en översyn av lagen omekonomiska föreningar med syfte att åstadkomma i motionen anförda förändringar. Utmärkande för en ekonomisk förening är att den genomekonomisk verksamhet skall främja sina medlemmars ekonomiska intressen och attmedlemmarna skall delta i verksamheten som konsumenter, leverantörer, med egenarbetsinsats, genom att begagna föreningens tjänster eller på annat liknandesätt. Sådana sammanslutningar som arbetar i vinstsyfte utan krav på särskildainsatser från medlemmarna är hänvisade att driva sin verksamhet i bolagsform.Av särskild praktisk betydelse bland de ekonomiska föreningarna ärkonsumtionsföreningar och produktionsföreningar. Gällande bestämmelser om ekonomiska föreningar i allmänhetfinns i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar som ersatte1951 års lag i ämnet. föreningslag innebär framför allt enmodernisering och förenkling av tidigare regler. Bland nyheterna märks attfirmaskyddet för de ekonomiska föreningarna har sträckts ut från att gälla inomett län till att gälla inom hela landet. Vidare har införts regler omverkställande direktör, effektivare revision och fusion mellan en moderföreningoch ett dotteraktiebolag. 1 1989/90. Lagen omekonomiska föreningar innehåller inga särskilda bestäm- 1989/90:HJ28 melser ifrågan när medlem som deltar i verksamheten med egen arbetsinsats är att ansesom arbetstagare utifrån arbetsrättslig synpunkt. I föreningslagen föreskrivs liksom fallet var i 1951 årslag att en ekonomisk förening skall bestå av minst fem medlemmar. Antaletmedlemmar får dock vara tre eller fyra om minst tre av medlemmarna ärekonomiska föreningar eller andra föreningar som är att anse som juridiskapersoner (2 kap. 1 §). Även enligt 43 § bostadsrättslagen (1971:479) uppställsett krav på minst fem föreningsmedlemmar. I motion L213 av och (bådac) framhålls att den kooperativa verksamhetsformen, som lagen om ekonomiskaföreningar reglerar, underlättat startande av nya verksamheter på landsbygdenmen också i tätorter. Enligt motionärerna är emellertid lagen otydlig på vissaområden, vilket medför att medlemmar kan komma i oönskade situationer. Sålundaanger inte lagen tillräckligt klart när medlemmen är arbetsgivare ellerarbetstagare. Fackförbunden tolkar därför lagen olika och medlemmar i sammaförening behandlas olika. Detta kan få till följd att en medlem som blirarbetslös inte får ersättning från arbetslöshetskassan, vilket enligtmotionärerna inte är bra ur rättssäkerhetssynpunkt. Motionärerna begär vidare att minimiantalet för att fåbilda en ekonomisk förening skall sänkas till tre medlemmar i syfte att underlättabildandet av sådana föreningar särskilt i glesbygd där det inte alltid är så lättatt finna fem personer som är intresserade av en viss verksamhet. Frågan om antalet medlemmar i en ekonomisk förening tidigare. I samband med behandlingen avproposition 1986/87:7 om ekonomiska föreningar avstyrkte utskottet två motioneri vilka begärdes en sänkning av minimiantalet i ekonomisk förening till tremedlemmar. I sitt av godkända betänkande (LU 1986/87:20) framhöllutskottet bl.a. att kravet på minst fem medlemmar i en ekonomisk föreningmotiverats av föreningarnas kooperativa karaktär. En sänkning av minimiantaletskulle enligt utskottets mening innebära att det kooperativa inslaget i vissmån gick förlorat. Utskottet hänvisade också till att utskottet tidigare (sebet. LU 1984/85:31) ställt sig avvisande till tanken på en sänkning av kravetpå visst medlemsantal i bostadsrättsförening. Avslutningsvis konstateradeutskottet att nuvarande ordning i aktuellt hänseende såvitt var känt inte hadeinneburit några nackdelar för nystartade föreningar. När utskottet på nytt prövade samma fråga fannutskottet i sitt av godkända betänkande (LU 1987/88:24) att anledningsaknades för att frångå sitt tidigare ställningstagande i frågan. Utredningsarbete 1989/90:LU28 har i sitt betänkande (SOU 1987:35)Ju mer vi är tillsammans, del 3, bl.a. föreslagit en ändring i föreningslagensom innebär att också verksamhet som inte är av renodlat ekonomiskt slag skallkunna drivas i form av ekonomisk förening. Utredningen har i samband därmeddiskuterat några irbetsrättsliga problem som berör föreningsdriven verksamhet(s. 97100). Om en förening anställer personal som inte är medlem i föreningenfinns det enligt utredningen knappast några arbetsrättsliga problem. I sådanafall finns det en klar arbetsgivar- och arbetstagarroll där föreningen ärarbetsgivare. I små föreningar förefaller det däremot som om det upplevs somproblematiskt att ha både rollen som föreningsmedlem och anställd. I flera småarbetskooperativ har det enligt utredningen uppfattats så att medlemmar somarbetar för kooperativet är arbetsgivare. Utredningen konstaterar att problemet synes varahanterbart från formell synpunkt. Bara det förhållandet att en anställd i enförening är medlem i föreningen konstituerar ingen arbetsgivarroll.Föreningen företräds utåt, även i arbetsgivarrollen, av styrelsen och om sådanfinns, den verkställande direktören. Inte ens om den anställdeföreningsmedlemmen är ledamot av styrelsen är det självklart att han därigenomi alla situationer har en arbetsgivarroll. Styrelsen handlar nämligenkollektivt och det fordras en majoritet av styrelseledamöterna för att fattaett visst beslut. Vem som ingår i styrelsemajoriteten är i detta sammanhangovidkommande. Förhållandet kan liknas vid det som råder i aktiebolag, där detinte är ovanligt att ägarkretsen består av mycket få personer som äranställda i bolaget. Eftersom såväl ekonomiska föreningar som aktiebolag ärjuridiska personer, vilket påpekas av utredningen, är detföreningen resp. bolaget som sådana som är arbetsgivare. Rent formellt är detheller ingen avgörande skillnad att vara medlem i t.ex. en stor konsumentkooperativförening eller ett litet arbetskooperativ och vara anställd i denegna föreningen. För att renodla arbetsgivarerollen torde det enligtutredningen vara nödvändigt att föreningen utser någon att företrädaföreningen. Om medlemmarna inte vill gå så långt som att utse en verkställandedirektör, kan styrelsen t.ex. delegera till ordföranden att i vissa fall,exempelvis då det gäller förhandlingar, tecknande av kollektivavtal o.d.,företräda föreningen. Utredningen lägger inte fram några förslag när det gällerarbetsrättsliga frågor med anknytning till föreningsdriven verksamhet. Beträffande antalet medlemmar i en förening föreslårFolkrörelseutredningen att kravet på fem medlemmar i en ekonomisk föreningskall sänkas från fem till tre. Utredningen framhåller att det inte finns någrasakliga skäl för det nuvarande kravet. Betänkandet har remissbehandlats och övervägs förnärvarande inom . Bostadsrättslagen har setts över av en särskilt tillkallad 1989/90:LU28 utredare.1 betänkandet (SOU 1988:14) Översyn av bostadsrättslagen m.m. diskuteras enändring i bostadsrättslagens bestämmelser om antalet medlemmar. Utredarenföreslår emellertid ingen ändring i gällande bestämmelser. Han anför som skälför sitt ställningstagande bl.a. att i det kooperativa synsättet ligger att enbostadsrättsförening inte kan bestå av ett alltför ringa antal medlemmar. Ävenpraktiska hänsyn talar för att nuvarande regel bör behållas. Skulle enbart treeller fyra medlemmar godtas kan det exempelvis bli svårt att få ihop en fungerandestyrelse med följd att föreningen redan av det skälet inte blir livskraftig.Vidare menar utredaren att-föreningsstämmans självständiga och i förhållandetill styrelsen överordnade roll upphör om kravet på antalet medlemmar sänks. Enproposition om ny bostadsrättslag vilken grundas på betänkandet är aviseradtill . I betänkandet behandlas en motion som gäller ekonomiskaföreningar. Utmärkande för en ekonomisk förening är att den genomekonomisk verksamhet skall främja sina medlemmars ekonomiska intressen och attmedlemmarna skall delta i verksamheten som konsumenter, leverantörer, med egenarbetsinsats, genom att begagna föreningens tjänster eller på annat liknandesätt. Gällande bestämmelser om ekonomiska föreningar i allmänhet finns i lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar som ersatte lagi ämnet. föreningslag innehåller inga särskilda bestämmelser i frågannär medlem som deltar i verksamheten med egen arbetsinsats är att anse somarbetstagare utifrån arbetsrättslig synpunkt. 1 föreningslagen föreskrivsliksom fallet var lag att en ekonomisk förening skall bestå av minstfem medlemmar. Antalet medlemmar får dock vara tre eller fyra om minst tre avmedlemmarna är ekonomiska föreningar eller andra föreningar som är att anse somjuridiska personer (2 kap. 1 §). Även enligt 43 § bostadsrättslagen (1971:479)uppställs ett krav på minst fem föreningsmedlemmar. I motion L213 av och (bådac) framhålls att lagen om ekonomiska föreningar är otydlig genom att den inteklart anger när medlem som med egen arbetsinsats deltar i verksamheten ärarbetsgivare eller arbetstagare, vilket får till följd att medlemmar i sammaförening behandlas olika. Motionärerna anser vidare att minimiantalet för attfå bilda en ekonomisk förening skall sänkas till tre medlemmar i syfte attunderlätta bildandet av sådana föreningar. I motionen begärs en översyn avlagen om ekonomiska föreningar med syfte att åstadkomma i motionen anfördaförändringar. Utskottet erinrar om att motioner rörande antaletmedlemmar i en ekonomisk förening tidigare prövats i (sesenast bet. LU 1987/88:24) och därvid avstyrkts med hänvisning till att ensänkning av minimiantalet från fem till tre medlemmar skulle innebära att detkooperativa inslaget i en ekonomisk förening i viss mån gick förlorat.Spörsmålet har också tagits upp av folkrörelseutredningen i 1989/90:LU28 betänkandet(SOU 1987:35) Ju mer vi är tillsammans, del 3. Utredningen föreslår attminimiantalet föreningsmedlemmar sänks från fem till tre. Betänkandet harremissbehandlats och övervägs inom . Förbostadsrättsföreningarnas del har frågan övervägts i betänkandet (SOU 1988:14)Översyn av bostadsrättslagen m.m. Tanken på en sänkning av minimiantalet hardärvid avvisats med bl.a. motiveringen att det i det kooperativa synsättetligger att en bostadsrättsförening inte kan bestå av ett alltför ringa antalmedlemmar. Också detta betänkande är efter remissbehandling föremål föröverväganden inom . En proposition på grundval av betänkandetförväntas bli framlagd . Som framgår av det anförda har det av motionärernaaktualiserade spörsmålet om medlemsantalet i ekonomisk förening förhållandevisnyligen varit föremål för utredningsarbete och någon förnyad översyn av frågankan inte anses påkallad. Utskottet, som vidhåller sin tidigare uppfattning ifrågan, anser att regeringens ställningstagande till de båda nämndabetänkandena inte bör föregripas genom några uttalanden från sida.Utskottet avstyrker således bifall till motion L213 i denna del. Även det av motionärerna berörda arbetsrättsliga problemethar tagits upp av folkrörelseutredningen. Utredningen konstaterar som närmareredovisats ovan under avsnittet Utredningsarbete att problemet synes varahanterbart från formell synpunkt och framlägger inte något förslag i frågan.Motion L213 i denna del bör inte föranleda någon åtgärd. 1. beträffandemedlemsantalet i ekonombk förening attriksdagen avslår motion 1989/90:L213 i denna del, 1(m, fp, c, mp) 2. beträffandearbetsrättsliga frågor attriksdagen avslår motion 1989/90:L213 i denna del. 2(c) Närvarande: (), (), OweAndréas-son (s), (), (), (), BengtKronblad (s), (), (), (m), (), (vpk), 1989/90:LU28 (mp),(), (), () och LolaBjörkquist (fp). Medlemsantalet i ekonomisk förening (), (), (),(), (), (), ()och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet erinrar" och på s. 5 slutar med "denna del"bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att spörsmålet om minimiantaletmedlemmar i en ekonomisk förening varit föremål för behandling av folkrörelseutredningenför . 1 betänkandet (SOU 1987:35) Ju mer vi är tillsammans, del3, finner utredningen att det inte finns några sakliga skäl för det nuvarandekravet på minst fem medlemmar, och utredningen föreslår att antalet skallsänkas till tre. Bland de 20-tal remissinstanser som yttrat sig överutredningens förslag i den delen föreligger en klar majoritet för en sänkning,medan övriga omkring 100 instanser inte berört frågan. Enligt utskottets meningfinns det både stöd och fog för utredningens ståndpunkt och regeringen bördärför omgående förelägga erforderliga förslag till ändringar i lagenom ekonomiska föreningar. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion L213i denna del bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande medlemsantalet i ekonombk föreningatt med anledning av motion 1989/90:L213 i denna del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Även det" och slutar med "åtgärd" bort haföljande lydelse: När det sedan gäller det arbetsrättsliga spörsmålet sommotionärerna tar upp har folkrörelseutredningen avfardat frågan med attproblemet synes hanterbart från formell synpunkt. Bland remissinstanserna framhållerKooperativa Institutet, som får anses ha särskild sakkunskap på området, attbåde myndigheter och organisationer har svårt att ta hänsyn tillarbetskooperativens kollektiva karraktär och ofta hävdar att de integreraderollerna som arbetsgivare och arbetstagare inte stämmer överens med gällandelagar, avtal och bidragssystem. därför att ettutredningsarbete sätts i gång utifrån denna problemställ- 1989/90:LU28 Utskottet delardenna uppfattning och tillstyrker således motionen i denna del. deb att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande arbetsrättsliga frågor att medbifall till motion 1989/90:L213 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. gotab 96516, 1990