bet · GD01KU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är däremot inte avsett att rättsprövning skall ske avpolitiska lämplighetsfrågor i egentlig mening. Anledningen till att lagen omrättsprövning tidsbegränsats är enligt propositionen att det på förhand varsvårt att avgöra hur reformen skulle falla ut i praktiken och att det inteheller gick att överblicka resultatet av en aviserad översyn av lagstiftningen.Erfarenheterna borde ge underlag för ett ställningstagande ifrågan om reglerna bör permanentas eller om de bör ändras i något hänseende. Ipropositionen framhölls att det borde vara en uppgift för regeringen att ta deinitiativ som krävs för en ändamålsenlig uppföljning av reformen. fastställde 1984 riktlinjer för en systematisköversyn av reglerna om rätt att överklaga ärenden till regeringen och förutformningen av överklaganderegler i nya ärendegrupper (prop. 1983/84:120,KU23). Riktlinjerna innebär att regeringen i görligaste mån skall befrias frånsådana ärenden som inte kräver ett ställningstagande från regeringen sompolitiskt organ. Av budgetpropositionen 1989 framgår att arbetet med attbefria regeringen från ärenden som inte kräver ett ställningstagande av regeringensom politiskt organ har samordnats med de översyner av lagstiftningen som skallgöras i anslutning till den nya lagen om rättsprövning. Vid dessa översynerskall man undersöka i vad mån det är ändamålsenligt att låta överklagande tillförvaltningsdomstol ersätta överklagande i administrativ ordning. Den svenska lagstiftningen innehåller inte någraföreskrifter om hur bestämmelserna i internationella överenskommelser som Sverigetillträtt skall införlivas med svensk rätt. Enligt den praxis som utbildatsgäller en sådan konvention inte direkt för den inomstatliga rättstillämpningeni vårt land. För detta krävs att de rättsliga principer som kommit till uttrycki överenskommelsen upptagits i en motsvarande svensk författning (se t.ex, NJA 1973 s, 123 och RÅ 1974 s. 121). Högstadomstolen har beträffande framhållit att även omkonventionen inte utgör svensk rätt är det naturligt att dess ståndpunkti rättighetsfrågor påverkar tolkningen av regeringsformen (NJA 1989 s, 134), hämtade i det ifrågavarande falletledning från praxis. Frågor rörande och rätten tilldomstolsprövning i har vid flera tidigare tillfållen behandlats avutskottet, senast i anledning av bl.a. förslaget till lag om rättsprövning avvissa förvaltningsbeslut (KU 1987/88:38). Utskottet avstyrkte motionsyrkandenmed samma innebörd som de nu aktuella. När det gäller s.k. rättsbesvärhänvisade utskottet till att yrkanden om utredning och införande av rättsbesvärtidigare avstyrkts (KU 1983/84:23 och 1986/87:13) och fann inte anledning att frångåsitt tidigare ställningstagande. I en reservation (fp) framfördes attanpassningen till de krav som ställer borde fortsätta medmålsättningen att det skapas ett generellt system för att få till ståndrättslig prövning av flertalet förvaltningsavgöranden som på något sättingriper i enskilds rätt. Detta prövningsinstitut, rättsbesvär, borde utformassom en parallell till kommunalbe-svärsinstitutet. I en annan reservation (c)framhölls att regeringen borde initiera ett fortsatt utredningsarbete sominnefattar en ingående analys av domar samt en genomgång avifrågavarande regler och erfarenheter i andra länder. I en gemensamreservation (m och fp) framfördes att det bästa alternativet när det gäller attanpassa svensk rätt till konventionens krav är att ersätta administrativmyndighet, inkl regeringen, med förvaltningsdomstol som besvärsinstans och attdet borde genomföras en skyndsam och grundlig genomgång av de lagar som kanberöras. Beträffande utslag som rättskälla avgavs enreservation (fp). Lagen om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut hartidsbegränsats med avsikten att erfarenheterna skall ge underlagför ställningstagande om reglerna bör permantentas eller annars bör ändras inågot avseende. En uppföljning av lagen pågår inom . Bl.a.görs en översyn av instansordningarna i de ärendegrupper lagen omfattar. Påvarje område där krav om tillgång till domstolsprövning görsig gällande undersöks om det är ändamålsenligt att låta domstolsprövningersätta överklagande i administrativ ordning. Enligt utskottets mening börresultatet av den pågående uppföljningen och översynen avvaktas. MotionernaK201 och K210 yrkande 7 avstyrks därför. Utskottet anser inte heller att det finns anledning attvidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet om att domar skall gälla ochutgöra rättskälla i . Utskottet hänvisar i 1989/90:KU9 sammanhanget till högstadomstolens ovannämnda dom. Motion K210 yrkande 8 avstyrks således. Den offentliga sektorns informationsverksamhet IQera motioner tas upp behovet av information från samhällets sida ifråga omlagar och regler m.m. I motionerna K815 yrkande 3 samt K818 framhålls behovetav information till alla medborgare om grundlagar och annan lagstiftning.Motion K815 tar också upp behovet av humaniora och etbka levnadsregler i olikadelar av samhällslivet (yrkandena 1 och 2). Tillgängligheten hos offentligttryck tas upp i motion K236. Enligt denna motion bör allt offentligt tryck somdistribueras till myndigheter och allmänhet ha en parallelltext på"skolsvenska" (yrkande 8). Vidare sägs att all lagtext måste göraslättillgänglig på så sätt att lagböcker skall finnas på alla bibliotek och atten "lagflora" tcis fram som ger möjlighet att botanisera sig framtill den aktuella lagtexten. Alternativt kan enligt motionären skapaen databas som kan nås via biblioteken (yrkande 9). Frågan om tillgång tilldatorbaserad samhd isinformation tas också upp i motion 1987/88;K403 yrkande 4,vari h.-:. visas till ett praktiskt försök med videotex i , där ettantal hushåll utan inköpskostnad får disponera hemterminaler förkonsumenttjänster. Motionärerna anser att statskontoret bör undersöka hursamhällsorienterande möjligheter kan främjas i samband med det aktuellaförsöket. Iavsnittet Den offentliga sektorns informationsverksamhet i proposi tionen framhålls att den informationsverksamhet som staten, kommu nerna och landstingen bedriver är av vital betydelse för medborgarna. Genom information och kunskapsförmedling kan medborgarna göras mer delaktiga i den offentliga verksamheten, ges bättre möjligheter att ta del av samhällets service samt ta till vara sina samhälleliga rättighe ter. Enligt propositionen är det angeläget att den offentliga sektorn har beredskap att möta de nya kraven och att tekniken blir ett redskap för demokratiska strävanden. Enligt de riktlinjer för samhällsinformations arbetet som regering och riksdag antagit 1971 (prop. 1971:56, FiU 23) ansvarar varje myndighet för information om sin verksamhet och denna princip bör enligt propositionen ligga fast. Ur ett medborgar- perspektiv innebär emellertid detta att informationen i många fall ter sig svåröverskådlig och splittrad. För att medborgarna skall få tillgång till samlad information om rättigheter och skyldigheter och för att göra det lättare för dem att hitta och få del av bl.a. skriftligt material fordras enligt propositionen vissa samordningsinsatser. Särskilda åtgär der kommer att vidtas för att förbättra den s.k. basinformationen från departement och myndigheter. Ett arbete har startat för att utveckla 12 Samhällsguiden ochlikartade publikationer. nalutveckling(SIPU) skall enligt sin instruktion erbjuda rådgivning 1989/90;KU9 ochstödja samverkan i informationsfrågor och regeringen har gett SIPU iuppdrag att verka för att de statliga myndigheterna utvecklar sininformationsverksamhet. Inom har inom ramen för arbetet påsamhällsinformationsområdet gjorts en genomgång av vissa projekt. Ett av dessaär statskontorets projekt "Informationsbaser". Statskontoret har påregeringens uppdrag inventerat den svenska databasmarknaden med tonvikt pådatabaser i statliga förvaltningen. Ett annat projekt som tas upp är projektetMiso som bedrivs i med syfte att med hjälp av datateknikgöra det enklare för medborgare att ta kontakt med myndigheter och få svar påfrågor. Ett "medborgarkontor" på bibliotek, försäkringskassa ellerarbetsförmedling kan i en dator samla information från olika myndigheters databaseroch göra den tillgänglig för allmänheten. 1 detta sammanhang kan nämnas attcivildepartementets forskningsdelegation tillsammans med statskontoret ifebruari 1989 genomförde ett seminarium om datan och demokratin (Se Ds1989:37). Genom försorg sker information om nylagstiftning i tidningen riksdag och departement. Genom databanken med rättsdata ochförvaltningsdata kan allmänheten på ett enkelt sätt få tillgång till lagar ochförordningar och även till snabbprotokoll. Rättsbanken kan bl.a. nåsmed hjälp av bibliotekspersonal via de terminaler som finns på flertalet störrebibliotek. Information om ny lagstiftning sker också genomstatsrådsberedningens försorg genom skriften Nya lagar och förordningar somges ut vid varje hel- och halvårsskifte. Inom varje departement informeras omny lagstiftning allt efter de behov som anses föreligga. Så har t.ex. justitiedepartementeti broschyrer informerat bl.a. om familjelagstiftning och om lagen omrättsprövning av vissa förvaltningsbeslut. Ett led i strävan att göra lagar och författningarlättillgängliga är den språkvård som sker inom statsrådsberedningen. Sedan 1976är särskilda tjänstemän anställda för vården av det offentliga språket (förnärvarande fem personer). Statsrådsberedningen har gett ut två publikationermed anvisningar för författningsskrivning, nämligen den s.k. Gröna boken sombehandlar lagar och förordningar samt en författningsskrivning.Myndigheternas föreskrifter. I båda dessa handböcker tas språkliga frågor upp.Rekommendationer i språkliga frågor finns också i en PM , Språket ilagar och andra författningar, samt PM 1979:2, Några riktlinjer förförfattningsspråket. I ägnas ett särskilt avsnitt åtspråkfrågor. För att sprida kännedom om ord och fraser som med fördel kan bytasut mot mindre ålderdomliga eller ovanliga ord har statsrådsberedningen gett ut"Svarta listan". I en planerad ny ord- och frasförteckningarna senare att föras samman. Frågor som rör samhällsinformation av olika slag hartidigare behandlats av utskottet vid ett flertal tillfållen. togutskottet upp dels frågan om den språkliga utformningen av lagar, dels fråganom vbs samhälbinformation (1988/89:KU7). När det gällde den språkliga utformningenerinrade utskottet om ett tidigare uttalande om att intresset avspråkgranskning redan var tillgodosett genom den särskilda språkgranskning inomstatsrådsberedningen som sker beträffande bl.a. regeringskanslietsförfattningsförslag och som är samordnad med den juridiska granskning som skerinom statsrådsberedningens rättsavdelning. När det gällde frågan ominformation om individens rättigheter hänvisade utskottet till det pågåendearbetet inom samhällsinformationsområdet inom . Frågan om offentlig databasservice har behandlats avutskottet vid flera tillfållen. Senast togs den upp i betänkandet1988/89:KU28 Datafrågor då utskottet avstyrkte flera motioner i frågan.Utskottet hänvisade till ett tidigare uttalande (KU 1987/88:5) om attförbättrad service och information utgör ett led i riktlinjerna fördatapolitiken och om att det pågick studier på lokal och central nivå som inteborde föregripas. 1 en reservation (fp och vpk) framfördes att informationkunde spridas och allmänhetens insyn och kontroll av myndigheter förbättras omdataterminaler placerades ut på t.ex. post och bibliotek. Frågan om etbka regler i skolans läroplan har hösten 1988behandlats av utbildningsutskottet (1988/89:UbU2). hänvisadetill vad som anförts i läroplan för (Lgr 80) och underströk viktenav att de etiska frågorna ges en ingående behandling i skolansreligionsundervisning eftersom hemmets roll som normbilda-re successivt harminskat och antalet normbildare utanför hemmen och skolan har ökat. Respektenför människors egenvärde och aktning för andra måste vara den etiska grund somskolans undervisning utgår ifrån. Också socialutskottet har tagit upp frågan om etiskaregler, då i förskolans verksamhet. har därvid (1988/89:SoU18)hänvisat till att det i det pedagogiska programmet för förskolan anges att denmännisko- och samhällssyn som och därmed också förskolan skallomfatta anges i I § socialtjänstlagen. uttalade attnyckelorden där är demokrati, jämlikhet och ansvar och att där också anges attverksamheten skall bygga på respekt för människors självbestämmanderätt ochintegritet. Beträffande den i motion K815 upptagna frågan om humaniorai utbildning och samhällsliv i övrigt kan nämnas att utbildningsutskottet harframhållit att det är viktigt att humanistiska inslag återfinns också påstudievägar med huvudsakligen teknisk-naturvetenskaplig inriktning. Det varenligt utbildningsutskottet angeläget att blivande tekniker och naturvetare fåren allsidig utbildning som bidrar till att ge dem perspektiv på den tekniska utvecklingen och dess effekter på den /90:KU9 enskildamänniskan och samhällsutvecklingen i stort (UbU 1983/84:29 och UbU 1985/86:16). Det är enligt utskottets mening angeläget att lagar ochförordningar görs lättillgängliga för allmänheten. Ett led i en sådan strävanär den språkvård som pågår inom och som innebär attförfattningsspråket så långt möjligt skall utformas på enkelt sätt. bedömning bör det språkliga arbetet med bl.a. författningsskrivningockså i fortsättningen ha denna inriktning i stället för att inriktas på enpopulärvetenskapligt utformad parallelltext. Motion K236 yrkande 8 avstyrksdärför. Det är vidare angeläget att medborgarna får kunskap omgrundläggande lagstiftning. Förhållandevis omfattande information om ny lagstiftningsker både genom och regeringens försorg. Inom regeringskanslietplaneras också särskilda åtgärder för att utveckla Samhällsguiden som bl.a.innehåller viss information om grundlagarna och annan lagstiftning ochlikartade publikationer. Mot denna bakgrund saknas enligt utskottet anledningatt göra ett tillkännagivande till regeringen rörande information omgrundlagarna och annan lagstiftning. Motionerna K815 yrkande 3 och K818avstyrks således. Information om gällande lagstiftning finns i allmänhetlätt tillgänglig på folkbiblioteken genom bl.a. lagboken vars register ger enviss vägledning när det gäller att leta sig fram till en regel. Genomrättsbanken som kan nås via terminal på de flesta större bibliotek kanomfattande samhällsinformation nås på ett enkelt sätt. Härtill kommer att detpå olika håll pågår projekt som syftar till att med datateknik göra det enklareför medborgare att ta kontakt med myndigheter och få svar på frågor. Mot dennabakgrund är det enligt utskottets mening inte påkallat att vidta någon åtgärd ianledning av de motioner som tar upp frågor som rör tillgång till samhällsinformationmed hjälp av bl.a. datateknik. Motionerna 1987/88:K403 yrkande 4 och1988/89:K236 yrkande 9 avstyrks således. När det gäller frågan om humaniora och etiskalevnadsregler i utbildning och samhällsliv i övrigt vill utskottet hänvisa tillvad utbildningsutskottet och socialutskottet tidigare anfört om värdet avsådana inslag i barnomsorgen och utbildningen. Vad som anförts i motion K815yrkanden 1 och 2 föranleder inte något uttalande i övrigt från utskottets sida,och motionsyrkandena avstyrks. 1. beträffande avreglering och regelförenkling attriksdagen avslår motionerna 1988/89;K239 yrkande 1, såvitt nu är i fråga, och1988/89;K506 yrkande 1, såvitt nu är i fråga, 2. beträffande principer för lagstiftningen m.m. 1989/90:KU9 att avslår motionerna 1988/89:K222 yrkandena 7 och8, 1988/89:K223 yrkandena 2 och 3, 1988/89:K236 / ': yrkande7, 1988/89:K239 yrkande 1, såvitt nu är i fråga, samt 1988/89;K506 yrkandena1, såvitt nu är i fråga, och 2, I[m) 2(fp) 3. beträffandemyndigheternas föreskrifter att avslår motion 1988/89:K503, 4. beträffandeorganbationerna och den potitbka makten attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K239 yrkande 1, såvitt nu är i fråga, och1988/89:K210 yrkande 6, 3(m) 4(fp) 5. beträffande rätten till domstobprövning attriksdagen avsfår motionerna 1988/89:K201 och 1988/89:K210 yrkande 7, 5(m) 6(fp) 7(C) 6. beträffande utslag att avslår motion 1988/89:K210 yrkande 8, 8(m) res. 9 (fp) 1. beträffande den offentliga sektornsinformationsverksamhet att avslår motionerna 1987/88:K403 yrkande 4, 1988/89:K236 yrkandena 8 och 9, 1988/89:K815yrkandena 1, 2 och 3 samt 1988/89:K818, 10(fp) 8. beträffande proposition 1987188:100, bilaga 2,punkterna 1 och 14 att lägger propositionen i dessa delar tillhandlingarna. Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), ()*, ()*, (),Hans Nyhage (m), (), (), (), BoHammar (vpk), Hans Leghammar (mp), (), (). (), () och ()*. 'Ejnärvarande vid justeringen. Reservationer i989/90:ku9 Principer för lagstiftningen m.m. (mom. 2) , Hans Nyhage och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet har som" och på s. 8 slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse; Enligt utskottets mening bör den enskildes villkor i såliten utsträckning som möjligt regleras av det allmänna. Drivs reglering förlångt eller ersätts fasta principer av godtycke förlorar rättsordningen sittberättigande. Respekten för lagarna urholkas och därmed också rättssamhälletsoch demokratins anseende. När behov av reglering finns skall medborgarnas krav pårättssäkerhet och integritet tillmätas största beydelse. Det allmänna får inteensidigt gynnas på medborgarnas bekostnad. Det får inte heller finnas någontveksamhet om att lagarna stiftas i överensstämmelse med grundlagar ochEuropakonventionen. Tillkomsten av en lag eller ändring i en bestående börvara väl förberedd. Om lagar ändras hastigt blir resultaten ofta att de är illaförberedda och fungerar dåligt, att de skapar stora praktiska problem isamhället och slutligen att de skadar respekten hos medborgarna för lagar,myndigheter och ytterst lagstiftaren. Under alla förhållanden får lagändringartill de enskildas nackdel aldrig genomföras så hastigt att enskilda drabbas avrättsförluster. Ramlagstiftning och generalklausuler måste begränsas.Denna lagstiftningsteknik har medfört att det är svårt för allmänhet ochmyndigheter att förutse tillämpningen. måste enligt utskottets meningta ett ökat ansvar för de lagar som stiftas. De enskildas möjligheter attförutse hur en lag skall tillämpas måste förstärkas. måste detallmänna ta på sig ett ansvar för hur sådan lagstiftning tillämpas i mål ellerärenden mellan enskilda och det allmänna. Uppstår tvekan om hur lagen skalltillämpas skall den tolkas till den enskildes förmån. deb att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande principer förlagstiftningen m.m. att a) med anledningav motionerna 1988/89:K223 yrkandena 2 och 3, 1988/89:K239 yrkande I, såvitt nuär i fråga, 1989/89;K506 yrkandena I, såvitt nu är i fråga, och 2 samt medbifall till motion 1988/89:K222 yrkandena 7 och 8 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, b) avslår motion1988/89:K236 yrkande 7. Principerför lagstiftningen m.m. (mom. 2) 1989/90:KU9 och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet har som" och på s. 8 slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets mening angeläget att lagar ochregler präglas av långsiktighet och stabilitet. Om de förutsättningarstatsmakterna ger för företagens verksamhet ändras med kort varsel skapas enosäkerhet som påverkar företagen negativt. Beslutsunderlaget förändrsis ochinvesteringskalkyler kullkastas. Regelsystemet måste därför präglas av långsiktighet,och de omprövningar som blir nödvändiga måste åtföljas av generösaövergångsbestämmelser. Regeländringar får aldrig ges retroaktiv effekt. En ökad rättssäkerhet är enligt utskottets mening ocksåangelägen. Det förekommer t.ex. konflikter mellan skattemyndigheter och småföretagsom rimmar illa med rättssäkerheten. Lagstiftning och tillämpning måste ske påett sådant sätt att godtycke och maktmissbruk förhindras och företag och deras ägarehålls skadeslösa när myndigheterna gör fel. Äganderättens ställning igrundlagen måste förstärkas. deb att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande principer förlagstiftningen m.m. att a) med anledningav motionerna 1988/89:K222 yrkandena 7 och 8, 1988/89;K239 yrkande 1, såvitt nuär i fråga, 1988/89:K506 yrkandena 1, såvitt nu är i fråga, och 2 samt medbifall till motion 1988/89:K223 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, b) avslår motion1988/89:K236 yrkande 7. Organisationerna och den politiska makten (mom. 4) , Hans Nyhage och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse: Arbetsmarknadslagstiftningens syften att öka de anställdasinflytande och öka tryggheten i anställningen är vällovliga och allmänt acceptera de. Mindre uppmärksammat och debatterat är att lagstiftningen med fört en rad nackdelar. Bl.a. har oklarhet om gränsdragningen mellan medbestämmande och politisk demokrati uppstått och de anställda förutsätts vara ett homogent kollektiv där individerna är utbytbara mot varandra. Lagstiftningen har också haft andra mindre uttalade syf ten än de tidigare nämnda, nämligen att stärka de fackliga organisatio nernas politiska och ekonomiska inflytande. Den totala brist på förstå else för näringslivets främst de små företagens synpunkter som regeringen visat och de förändringar av lagstiftningen som . genomförts,väcker enligt utskottets mening misstanken att detta varit 1989/90:KU9 dethuvudsakliga syftet med lagstiftningens utformning. Detta bör ges regeringentill känna. deb att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffande organbationerna och denpotitbka makten att med anledning av motion 1988/89:K210 yrkande 6och med bifall till motion 1988/89:K239 yrkande 1, såvitt nu är i fråga, somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Organisationerna och den politiska makten (mom. 4) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse: För att säkerställa att partierna skall ha ekonomiskamöjligheter att verka som väljarnas företrädare och för att underlätta ettfritt meningsutbyte utgår offentliga bidrag till partier och press. Principenför partistöden är att störst får mest medan det motsatta gäller för presstödet.Detta innebär att socialdemokraterna på alla nivåer får mest. Dessutom utgår enstrid ström av bidrag främst till socialdemokratin i form av bidrag till folkrörelseroch ungdomsorganisationer m.m. LO och dess fackförbund ägnar sig också åt politiskverksamhet genom direkt stöd till socialdemokraterna och genom eget politisktarbete. Det ekonomiska beroendet är dock ömsesidigt genom att socialdemokraternaanvänder regeringsmakten för att stödja facket. har inte fått i uppdrag att analysera denpolitiska eliten i . De initierade projekten belyser intefrågan om några väl organiserade grupper intar ett slags hegemoniposition ipolitiken. Inte heller kan man se någon ansats till att belysa vilka taktiskaoch strategiska medel regeringen använder för att befästa och behålla sinmaktställning. Enligt utskottets mening är socialdemokraternas överlägsnamateriella makt inte en intern socialdemokratisk fråga, utan den hotar denpolitiska suveräniteten och integriteten. Utskottet anser att det behövs enordentlig genomlysning av det svåröverskådliga nätet av makt och materiellaresurser mellan de offentliga organen och socialdemokratin ochfackföreningsrörelsen. De aspekter på politisk och samhällelig makt som har attgöra med det socialdemokratiska partiets långa maktinnehav, den starka fackligaorganiseringen i och det stora utrymmet för offentlig maktutövning i formav omfattande budgetallokering och regleringar bör vara en uppgift förmaktutredningen. Detta bör ges regeringen till känna. deb att moment 4 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90;KU9 4. beträffandeorganbationerna och den potitbka makten