bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessa yrkanden avstyrks därför. deb att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande tillfälligt höjd mervärdeskatt att deb med bifall tillmotionerna 1989/90:Fi65 yrkande 3, 1989/90:Fi66 yrkande 6, 1989/90:Fi70 yrkande5 och 1989/90:Fi74 yrkande 6 avslår regeringens i proposition 1989/90:150bilaga 4 punkt 1 framlagda förslag till lag om tillfållig höjning avmervärdeskatten, deb med anledning avmotion 1989/90:Fi65 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om höjning av den allmänna löneavgiften, deb avslår motion1989/90:Fi70 yrkandena 68, 10.Tillfälligt höjd mervärdeskatt (mom. 3) l989/90:FiU40 debatt den del av utskottets yttrande på s. 48 som börjar med "Det i"och slutar med "höjas automatiskt" bort ha följande lydelse: Ipropositionen läggs ett förslag om en tillfållig höjning av mervärdeskattenfrån till mellan och . Förslagetingår som en väsentlig del av regeringens och krispaket. debatt den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 49 slutar med "yrkande 13" bort utgå, debatt den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Utskottetser" och slutar med "och 8" bort utgå, debatt den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med "Imotionerrta" och på s. 50 slutar med "proposition 150" bort haföljande lydelse: Äveni motionerna Fiöö (m) yrkande 6 och motion Fi74 (c) yrkande 6 avvisas förslageti propositionen om en tillfållig mervärdeskattehöjning. Utskottetvill understryka att vad vårt lands ekonomiska och ekologiska kris påkallarjust nu är riktade åtgärder för att minska en alldeles för hög materiellkonsumtion. Att i det läget tillgripa en höjning av mervärdeskatten anserutskottet vara felaktigt, dels därför att instrumentet är alltför trubbigt,dels därför att en sådan skattehöjning drabbar de sämst ställda hårdast, medanden överkonsumtion som borde stramas åt återfinns särskilt bland dem med dehögsta inkomsterna. Detalternativ som utskottet vill förorda till den dämpning av efterfrågan somregeringen vill uppnå med en momshöjning är följande. -Tidigarelägg den planerade koldioxidskatten ochinför en skatt på uran från samma tidpunkt. -Fördubbla reklamskatten. - Höj kraftigt skatten på alkohol och tobak. - Låt flyget betala samma miljö- och energiskattersom vägtrafiken. -Slopa mervärdeskatten för förnybara energislag. -Senarelägg en del avmarginalskattesänkningarna, främst för högre inkomster.-Ge skatteskalan en bättre låginkomstprofil så att de lägst avlönade -Ta bort momsen på basmaten och finansiera detta med höjd moms på andra varor. -Inflationsskyddapunktskatter på energi och miljöskatter. .. j o - j j,. Till skillnad motpropositionens krispaket har dessa åtgärder en tydlig miljöpolitisk profil.Utskottet anser att hos regeringen bör begära att ett åtgärdspaketmed ovan angiven inriktning bör anfört med anledning av motion Fi70 yrkandena 68 om höjning av bl.a.vissa punktskatter och ett uppskjutande av de föreslagnamarginalskattesänkningarna bör av ges regeringen till känna. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet propositionen i aktuell del ochtillstyrker motionerna Fi65 yrkande 3, Fi66 yrkande 6, Fi70 yrkande 5 och Fi74yrkande 6. Enhöjning av arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn i storstadsområden ser inteutskottet i detta sammanhang som ett alternativ till momshöjningen. Utskottetavstyrker därför motion Fi65 yrkande 13. deb att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande tillfälligt höjd mervärdeskatt att deb med bifall tillmotionerna 1989/90:Fi65 yrkande 3, 1989/90: Fi66 yrkande 6, 1989/90:Fi70yrkande 5 och 1989/90:Fi74 yrkande 6 avslår regeringens i proposition1989/90:150 bilaga 4 punkt 1 framlagda förslag till lag om tillfållig höjningav mervärdeskatten, deb med anledning av motion 1989/90:Fi70 yrkandena 68 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om ett åtgärdspaket med miljöpolitisk inriktning, debavslår motion 1989/90:Fi65 yrkande 13, Statsskuldspolitiken (mom. 4) , och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med "Somframgått" och på s. 51 slutar med "därför motionen" bort haföljande lydelse: Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Som framhålls i motion Fi66 (m)skapar paradoxalt nog statens sedan någon tid sjunkande upplåningsbehov vissaproblem för . Det är svårt att förse penning- ochobligationsmarknaderna med erforderlig mängd statsskuldväxlar ochriksobligationer. En annan konsekvens är att stabsskuldens räntebindningstidförkortets. Någotnämnvärt behov av nettoupplåning förutses inte för det närmaste året. Däremotkan förskjutningen bort från statsskuldväxlar och riksobligationer förutsesfortsätta. Detta är olyckligt, eftersom dessa upplåningsformer fungerar smidigtoch är kostnadseffektiva. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att iakttar återhållsamhet med utgivande av nya spar- och premieobligationer. Utskottetanser vidare att allemanssparandet har flera nackdelar som 1989/90:FiU40upplåningsform för staten. Bl.a. bestäms upplåningens omfattning Reservationerinom politiskt givna ramar av spararna/långivarna och står alltså utanförriksgäldskontorets kontroll, vilket är särskilt allvarligt, eftersominlåningen i princip är a vista. , när det offentliga sparandetvisar ett stort överskott och de icke-finansiella företagen till följd av ökadeinvesteringar har ett negativt sparande, bör det skatte-gynnade sparandet istället styras till näringslivet. Enligt utskottets mening bör såledesallemanssparandet avvecklas som statlig upplåningsform. Däremot är detangeläget att stödja sparande i allemansfond, liksom att stimulera långsiktigtsparande i bank och försäkring, varifrån medlen kan kanaliserets tillproduktiva investeringar. anfört om statssskuldspolitiken med anledning av motion Fi66 yrkande20 bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffande statsskuldspolitiken att med bifalltill motion 1989/90:Fi66 yrkande 20 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Bemyndigande om statlig upplåning (mom. 5) , och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjar med"har" och på s. 52 slutar med "statligupplåning" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är egendomligt att iutövandet av den svenska finansmakten inte anger någon gräns för den upplåningsom regeringen bemyndigas att ikläda staten. Som framgår av motionen skiljersig i detta avseende från ett stort antal länder där parlamentenbeslutar hur mycket staten får låna eller hur storstatsskulden högst får vara. Det skulle, som framhålls i motionen, öka defolkvaldas kontrollmöjligheter om ett sådant bemyndigande gavs och sedan intefick överskridas utan att ett nytt beslut fattades. Utskottet delarmotionärernas uppfattning och anser att årliga lånebemyndigande börvara försett med en beloppsgräns. Ilikhet med vad som föreslås i motion Fi66 yrkande 4 anser utskottet attregeringen för /91 bör bemyndigas att ta upp lån enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning intill ett belopp av netto 10 miljarderkronor. deb att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande bemyndigande om statlig upplåning att med anledning av proposition 1989/90:150 bilaga 1 mom. 9 och med bifall till motion 1989/90:Fi66 yrkande 4 bemyndigar regeringen att för /91 ta upp lån 121 enligt lagen (1988:1387)om statens upplåning intill ett belopp 1989/90:FiU40 av netto 10 . Penningpolitiken (mom. 6) , och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjar med "Som framgåttav vad utskottet redovisat" och slutar med "avstyrks avutskottet" bort ha följande lydelse: Vadgäller avvägningen mellan finanspolitiken och penningpolitiken anser utskotteti likhet med vad som anförs i motion Fi66 (m) att finanspolitiken bör ha enicke-interventionistisk uppläggning, vilket innebär att kortsiktiga justeringarav stabiliseringspolitiken främst kommer att åvila penningpolitiken. Inom deramar som sätts av målet om en fast växelkurs gäller det då att påverkalikviditet och räntenivå så att inflation och arbetslöshet hålls nere. Eftersomränteutvecklingen i hög grad styrs av marknadskrafter, blir förändringar avpenningmängden genom marknadsoperationer det främsta instrumentet. Penningpolitiskaåtgärder får effekt betydligt snabbare än finanspolitiska ingrepp, vilketminskar risken för felaktig tidsanpassning. Utskottetanser att finanspolitiken i stort sett är i balans och att den bör inriktas pålångsiktiga mål, varvid konjunkturella svängningar endast bör få påverka takteni förändringarna. På penningpolitiken faller då att motverka smärre uppkommandestörningar av kortsiktig natur. Det anförda innebär att utskottet inte kantillstyrka motion Fi74 yrkande 7. Utskottetanser i likhet med vad som anförs i motion Fi66 (m) att de dominerandeproblemen i svensk ekonomi är bl.a. alltför snabba löne- ochprisstegringar samt det växande underskottet i bytesbalansen. Problemen harsitt ursprung i att vi har en övertung offentlig sektor, ett för högtskattetryck med åtföljande stora skattekilar, alltför reglerade marknader somleder till för stora pris- och lönekostnadsökningar. Det krävs en kraftfullomläggning av politiken för att komma till rätta med dessa grundproblem. Iannat fall tvingas hålla en successivt stigande räntemarginal gentemotutlandet för att motverka bytesbalansunderskottet. Ett högt ränteläge ledertill fallande investeringar och en stagnerande industrisektor, vilket ytterligareskulle förstärka obalansen mot omvärlden. Vid sidan av en omläggning av denekonomiska politiken är det angeläget att vidta vissa institutionellaförändringar i syfte att öka effektiviteten i arbetet för att försvara kronansinre och yttre värde. Utskottet återkommer till detta. anfört med anledning av motion Fi66 yrkande 21 bör som sinmening ge regeringen och fullmäktige i till känna. deb att utskottetshemställan under 6 bort ha följande lydelse: 1989/90:FiU40 att med bifalltill motion 1989/90:Fi66 yrkande 21 samt med avslag på motion 1989/90:Fi74yrkande 7 som sin mening ger regeringen och fullmäktige i till kännavad utskottet anfört. Penningpolitiken (mom. 6) GunnarBjörk och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjar med "Som framgåttav vad utskottet anfört" och slutar med "avstyrks av utskottet"bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning. Det finns dock anledning understryka attskattereformens finansiering bidragit till att kraftigt driva upp inflationen.Det kan enligt utskottets mening inte uteslutas att detta bidragit till att draupp ränteninvån. Utskottet anser emellertid att i början av åretdrev upp räntenivån onödigt kraftigt i sin strävan att balansera valutaflödena.Den utveckling med en successivt sänkt räntenivå som därefter skett ger enligtutskottets mening stöd för denna uppfattning. De samhällsekonomiskakostnaderna för detta beteende har varit betydande och skapat stor osäkerhethos hushåll och företag. Det är mot denna bakgrund viktigt att, som framhålls imotion Fi74 (c), den ekonomiska politiken drivs målmedvetet och konsekvent såatt obalanserna i ekonomin kan elimineras. Först härigenom kan räntelägetsänkas och investeringarna på nytt stimuleras. anfört med anledning av motion Fi74 yrkande 7 bör som sinmening ge regeringen och fullmäktige i till känna. deb att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande penningpolitiken att med bifall tillmotion 1989/90:Fi74 yrkande 7 samt med avslag på motion 1989/90:Fi66 yrkande 21som sin mening ger regeringen och fullmäktige i till kännavad utskottet anfört, Penningpolitiken (mom. 6, motiveringen) AnneWibble och (båda ) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjar med "Som framgåttav vad utskottet redovisat" och slutar med "därför av utskottet"bort ha följande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen i motion Fi66 att ett av de stora problemen i svensk ekonomi är den höga inflationen. Likaså är det totala sparandet alltför lågt, vilket kommer till uttryck både i ett 12' kraftigt stigandeunderskott i bytesbalansen och en väntad svag utveck- ling av investeringarna.Utskottet delar också motionärernas uppfattning att penningpolitiken kommeratt få en ökande betydelse inom stabiliseringspolitiken. Däremot kan utskottetinte ansluta sig till motionärernas uppfattning att finanspolitiken inte allsbör användas i detta syfte. Utskottet anser att det krävs en långsiktiginriktning mot sjunkande offentliga utgifter för att möjliggöra sänktskattekvot. Takten i skattesänkningarna måste därvid kunna anpassas till vadsom är Önskvärt från stabiliseringspolitiska utgångspunkter. Utskottetanser att det måste stå fullständigt klart att nuvarande problem måste lösas genomen intern anpassning av den svenska ekonomin, framför allt genomutbudsstimulerande åtgärder och åtgärder som förbättrar ekonominsfiinktionssätt. Därvid kommer skattereformen att ha stor betydelse. Utskottetanser det uteslutet att göra avsteg från valutapolitikens mål om fastväxelkurs. Sådana avsteg skulle omintetgöra möjligheter att få ettfast samarbete med omvärlden, i synnerhet med EG, något som utskottet ser somen avgörande faktor för en god ekonomisk utveckling framöver. anfört innebär att utskottet inte till fullo delar den uppfattningsom kommer till uttryck i motion Fi66 yrkande 21. Motionen avstyrks därför avutskottet. 16.Anknytning till EMS (mom. 7) AnneWibble (fp), (), (), () och LarsDe () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 54 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "yrkande 23" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen i motion Fi66 (m) att valutaregleringens slopande gör detnaturligt att överväga frågan om valutapolitiska regim. Målet är ochförblir en fast växelkurs. Sedan ett tiotal år tillbaka anges denna i förhållandetill en korg av utländska valutor. I praktiken har emellertid den svenskakronans värde påverkats av de stora kurssvängningarna för dollarn, som dessutomhar givits dubbel vikt i korgen. EMS erbjuder en fastare punkt att anknytakronan till. har , och undersöktförutsättningarna för inträde i EMS. Sådant medlemskap är i princip möjligtäven för centralbanker i länder som ej är medlemmar i , men situationenkompliceras av pågående överläggningar kring skapandet av en europeisk union(EMU). Som nämns i motion Fi66 (m) är en ensidig förklaring om anknytning avvalutakursen till EMS-systemet fullt möjlig även om man därvid inte fårtillgång till de stödmöjligheter som förekommer. Genom en EMS-anknytningskulle ytterligare markera att inflationsmål och valutakursnormermåste tas på allvar. anfört med anledning av motion Fi66 yrkande 23 bör som sinmening ge regeringen och fullmäktige i till känna. deb att utskottetshemställan under 7 bort ha följande lydelse: 1989/90:FiU40 7. beträffande anknytningtill EMS Reservationer att med bifalltill motion 1989/90:Fi66 yrkande 23 som sin mening ger regeringen ochfullmäktige i till känna vad utskottet anfört. oberoende (mom. 8) AnneWibble (fp), (), (), () och LarsDe () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med "Degrundläggande" och på s. 55 slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: Detfinns internationellt en tendens att ge finanspolitiken en mer långsiktiginriktning mot strukturella mål, medan stabiliseringspolitiken i växandeutsträckning bedrivs med penningpolitiska medel. Detta har lett till störreeffektivitet i kampen mot inflationen och därmed också till en mer balanseradtillväxt. Internationella jämförelser visar också att länder med oberoendecentralbanker haft större framgång med stabiliseringspolitiken än länder varscentralbanker är mindre självständiga. I detta sammanhang intar Sverigesriksbank en mittenposition bland industriländernas centralbanker. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är angeläget att nu vidta ytterligareåtgärder för att stärka oberoende. möjligheter attföra en kraftfull penningpolitik skulle därmed förbättras, vilket är angelägeti och med att penningpolitiken vuxit i betydelse. har den höga svenskainflationstakten inte kunnat nedbringas i nivå med vad som gäller i våraviktigaste konkurrentländer. Imotion Fi705 av m.fl. (m) som väcktes under allmänna motionstidenredovisas ett antal konkreta förslag som var för sig är avsedda att stärkariksbankens ställning. Utskottet ser dessa förslag som en lämplig fortsättningpå det förändringsarbete som inleddes medstatsskuldspolitiska kommitténs (SPOK) översyn och som utmynnade i ett antalnya lagar inom verksamhetsområde. 1syfte att stärka oberoende bör sålunda valbarhetsvillkoren förledamot i fullmäktige skärpas. Enligt nuvarande regler får fullmäktig inte varastatsråd, ej heller ledamot eller suppleant i kreditinstituts styrelse. Däravbör följa att inte heller personer som är underställda statsråd kan varaledamot i fullmäktige. I fortsättningen bör således samtliga anställda istatsdepartementen uteslutas från valbarhet till riksbanksfullmäktige. Detkan övervägas om inte kretsen av valbara personer bör begrän sas ytterligare. Så t.ex. kan det sättas i fråga om uppdraget som riksdagsledamot skall vara förenligt med ledamotskap i riksbanksfiill- mäktige. Ettannat sätt att stärka riksbanksfullmäktiges självständighet är, som 1989/90: FiU40 föreslås i motion Fi66 (m), att förlänga mandatperioden förledamöter- Reservationer na till och att införa ett rullandevalsystem där en plats förnyas . Ändamåletför verksamhet kan, enligt utskottets mening, också behövapreciseras. Till de nuvarande ändamålsparagraferna bör sålunda fogas ettekonomisk-politiskt mål av innebörd att skall ha till uppgift attväma om kronans yttre och inre värde. Regeringenbör skyndsamt ta initiativet till ett reformarbete med den inriktning utskottethär förordat. Arbetet bör dock utföras i samråd med eftersomriksbanken är ett verk. Vad utskottet anfört med anledning av motionFi66 yrkande 22 bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse: 8. beträffande oberoende att med bifalltill motion 1989/90:Fi66 yrkande 22 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om åtgärder för att stärka oberoende. Allemansfonder och aktiefonder för icke börsnoteradebolag (mom. 11) GunnarBjörk och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 56 som börjar med "" och slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse: Föratt främja riskkapitalbildningen i småföretag bör särskilda allemansfonderinrättas, vilka i enlighet med förslag ges möjlighet att utannuvarande begränsningar placera sina tillgångar i icke börsnoterade företag.Utskottet delar motionärernas bedömning att detta ändamål är så angeläget attsparformen bör ha en lägre skattesats än vanligt allemansfondsparande. För ensådan lösning talar också den omständigheten att placeringar av detta slaginnebär en högre risk för den enskilde spararen än vanliga allemansfonder. Eftersomriskkapitalmarknaden fungerar mindre väl för de små och medelstora företagenbör ytterligare åtgärder vidtas för att stimulera allmänheten till ett ökatsparande i nya och mindre utvecklings- och tillväxtföretag. I likhet medcentern förordar utskottet att det nuvarande aktiefondsparandet utvecklas tillatt i högre grad gälla icke börsnoterade företag. Sådant aktiefondsparande börenligt utskottets uppfattning åtnjuta en lägre beskattning än övrigaaktiefonder. här anfört innebär att utskottet biträder motion Fi74 (c) yrkandena 4och 5. debatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11.beträffande allemansfonder och aktiefonder för icke börsnoterade bolag att med bifalltill motion 1989/90:Fi74 yrkandena 4 126 och 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anförtom stimulanser av aktiefondsparande för icke börsnotera- 1989/90:FiU40 Pensionssparande i bank (mom. 12) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 56 börjarmed "Av den" och på s. 57 slutar med "yrkande 10" bort haföljande lydelse: Såsom moderata samlingspartiet framhåller i motion Fi66bör förutsättningarna för eget pensionssparande breddas genom att det öppnasmöjlighet för bundet sbarande på särskilda pensionskonton i bank. Bankerna hargoda möjligheter att marknadsföra sparformen till en bred allmänhet genom sinaväl förgrenade kontorsnät. Sparformen skulle också uppmuntra och förstärka engod bankkund-relation, vilket utskottet ser som angeläget. I likhet med vad motionärerna förordar bör pensionskontonavara spärrade för uttag intill dess vederbörande fyllt . Därefter böruttag få göras med högst en tiondel av det innestående beloppet varje år.Avsättningen till pensionskonto bör vara avdragsgill mot att skattskyldighetinträder då beloppen tas ut. Även i övrigt bör reglerna samordnas med vad somgäller för pensionssparande i försäkringsbolag. Enligt utskottets mening bör begära attregeringen återkommer under årl990 med ett förslag om ett bankanknutetsparande av denna innebörd, vilket kan börja tillämpas redan den 1 januari1991. deb att utskottets hemställan under12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande pensionssparande i bank attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi66 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om ett förslag till pensionssparande i bank avsett att börja tillämpas , Startsparande för barn och ungdom (mom. 13) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 57 som börjarmed "Det av" och slutar med "yrkande 9" bort ha följandelydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget att stimulerasådant sparande som är förknippat med långa bindningstider. Det i motion Fi66(m) föreslagna startsparandet för barn och ungdom är enligt utskottets meningen intressant lösning. Genom att de insättningar som föräldrar och andranärstående gör är bundna fram till skapas en trygg start i vuxenlivet.Pengarna kan användas för att bekosta t.ex. utbildning eller bostad.Utskottet biträder motionärernas förslag att ett 1989/90:FiU40startsparande med den av motionärerna föreslagna uppläggningen skall Reservationer införas . deb att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse: 13. beträffande startsparande för barn och ungdom attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi66 yrkande 9 hos regeringen begärförslag om startsparande för barn och ungdom i enlighet med vad utskottetanfört. Startsparande för barn och ungdom (mom. 13,motiveringen) AnneWibble och (båda fp) anser att den del av utskottets yttrande pås. 57 som börjar med "Det av" och slutar med "yrkande 9"bort ha följande lydelse: mening är det angeläget att stimulera sådant sparande som ärförknippat med långa bindningstider. Det i motion Fi66 (m) föreslagnastartsparandet för barn och ungdom är enligt utskottets mening en intressantlösning. Genom att de insättningar som föräldrar och andra närstående gör ärbundna fram til skapas en trygg start i vuxenlivet. Pengarna kananvändas för att bekosta t.ex. utbildning eller bostad. Det företer storalikheter med ett förslag om startsparande som i annat sammanhang har lagts framav . Skillnaden är egentligen bara den att moderata samlingspartietföreslår skattefrihet under pengarnas bindningstid, medan så icke är fallet ifolkpartiets förslag. Utskottet kan därför inte biträda motionärernas förslagatt ett startsparande med den av motionärerna föreslagna uppläggningen skallinföras . Avskaffande av löntagarfonderna (mom. 14) AnneWibble (fp), (), (), (), FilipFridolfeson (m), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 57 som börjar med "Inledningsvisvill" och slutar med 'yrkandena 11 13" bort ha följande lydelse: Löntagarfondernaär ett hot mot marknadsekonomin. De måste därför avskaffas. Avvecklingen skalltillgodose följande grundläggande krav: Den skall vara definitiv. Den får inte utsätta aktiebörsen för kraftigkurspress. Den skall stärka möjligheterna att varaktigt uppnåen högre ekonomisk tillväxt i den svenska ekonomin.