bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — Imotion Fi66 (yrkande 7) av m.fl. (m) )Tkas avska&nde avinvesteringsskatten för vissa byggnadsarbeten. Motionärernas kritik av skattengår ut på att den enligt deras uppfattning får ses som ett misslyckat försökatt ytterligare styra en redan genomreglerad marknad. Utskottetvill erinra om att den tidsbegränsade investeringsskatten, ellerinvesteringsavgiften som den tidigare benämndes, på vissa byggnadsarbeteninfördes för dämpa överhettningen inom byggsektorn iStockholmUppsala-områdena (bet. 1989/90:FiU36). Genom riksdagsbeslut nyligenhar nivån på skatten höjts, tiden för tillämpningen förlängts och degeografiskt berörda regionerna utvidgats till att omfatta även (prop. 1989/90:96, bet. Enligt de regler som gäller nu och framöverutgår skatten av byggnadskostnaderna för byggnadsarbete som påbörjas idessa regioner . Enligt propositionen (bilaga 1, s.6) har emellertid en dämpning av överhettningen i redaninträtt. Mot den bakgrunden avser regeringen att återkomma med förslag om enbegränsning av tillämpningen i till att gälla endast fram tillhösten 1990. Genomvad som anförts i propositionen får motionen i aktuell del anses delvistillgodosedd. anser vidare att det bör ankomma påfinansutskottet att pröva investeringsskatten iGöteborgsområdet bör upphöra. Utskottet avstyrker därför motionen i denna del. 1motion Fi66 (yrkande 8) av m.fl (m) yrkas slopande av uttaget avarbetsmiljöavgift fr.o.m. . Enligt motionärernas meningmotverkar avgifterna sitt syfte genom att företagens utrymme förarbetsmiljöförbättrande åtgärder min.skar. Angåendedenna fråga vill utskottet erinra om följande. antog på finansutskottets hemställan (1988/89:FiU30) lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgifter, vilken trädde i kraft Förslag om sådanaavgifter väcktes av skatteutskottet i utskottets yttrande tillfinansutskottet med anledning av en proposition om en 1989/90:FiU40 höjning avden allmänna löneavgiften (SkU5y). Enligt lagen skall en Bilaga 2 arbetsgivarebetala en särskild arbetsmiljöavgift om 1,av samma avgiftsunderlag somgäller för arbetsgivaravgiften till folkpensioneringen. Avgifterna tas utunder tiden september 1989december 1990. Intäkterna från avgiften skall i sinhelhet användas till insatser för rehabilitering och bättre hälsa. Enligtriksdagsbeslut (prop. 1989/90:62 bilaga 2, bet. SfU 12) skallavgiftsmedlen tillföras en arbetslivsfond, skild från statsbudgeten. Avgifternaberäknas tillföra fonden , vartill kommer avkastningen påfondmedlen. Fondens tillgångar skall i sin helhet användas till bidrag åtarbetsgivare för olika rehabiliteringsinsatser och till arbetsmiljöförbättrandeåtgärder. Av kompletteringspropositionen (bilaga 1, s. 5) framgår attregeringen bedömer arbetslivsfondens verksamhet som ett väsentligt inslag i sinpolitik att ytterligare stimulera till ökade arbetsinsatser. Syftet är, förutomatt tillgodose ett socialt behov, att mobilisera nya resurser påarbetsmarknaden för att möta den stora efterfrågan. Attunder de angivna omständigheterna överväga att i förväg slopaavgifterna finner utskottet uteslutet. Utskottet avstyrker följaktligen ävenyrkande 8 i motion Fi66. Stockholmden På skatteutskottets vägnar Närvarande:Lars (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), () och (vpk). Tillfällig höjning av mervärdeskatten m.m. HugoHegeland, och (alla m) anför: Denmervärdeskattehöjning som regeringen med stöd av nu har föreslagitkommer enligt vår bedömning att innebära en skattehöjng på nästan 7 miljarderkronor räknat per helår. Att nu tillgripa denna åtgärd är frånsamhällsekonomisk synpunkt helt felaktigt, eftersom den kommer att påskyndaoch fördjupa en avmattning i ekonomin som redan är i full gång. att driva på inflationen,vilket i sin tur kommer att förorsaka krav på 1989/90: FiU40omförhandlingar i löneavtalen, något som kommer att ytterligare för- Bilaga 2 värra inflationen osv. i en ond cirkel. Enannan omständighet som bör beaktas är att höjningen, även om den ärtidsbegränsad, infeller precis då regeringen och planerar att bredda basen för mervärdeskatten som ett led iskattereformen. Detta kommer att leda till att de negativa effekterna för demedborgare som drabbas av bstsbreddningen blir ännu mera kännbara än som tidigareförutsetts. Uppskattningen i motion Fi66 (m) att mervärdeskattehöjningen fördet genomsnittliga hushållet betyder en skatteökning med ca 1 800 kr.förefaller rimlig. Därtill kommer ett ökat genomslag på mervärdeskatten förresor, turism, byggnation etc. Mervärdeskattehöjningen kommer enligt vår meningockså i konflikt med strävanden att närma sig EG, där nivån påmervärdeskatten normalt är lägre. Motbakgrund av det anförda avstyrker vi propositionen i denna del och tillstyrkeravslagsyrkandena dels i den nyssnämnda motion Fi66, dels i motionerna Fi74 (c),Fi65 (vpk) och Fi70 (mp). Däremot avstyrker vi de alternativa skattehöjningarsom föreslagits i motionerna Fi65 (yrkande 13) och Fi70 (yrkande 68). Tillfällig höjning av mervärdeskatten m.m. RolfKenneryd och (båda c) anför: Enmervärdeskattehöjning drabbar alltid låginkomsttagare och familjer med mångabarn hårdast. Den nu föreslagna mervärdeskattehöjningen, som innebär enskattehöjning på nästan under det kommande budgetåret,kommer att utlösa kompensationskrav i löneförhandlingarna och driva uppinflationen till nya rekordnivåer. Detta är enligt vår mening desto meraallvarligt som inflationen redan har tagjt en oroande fart , främstberoende på effekterna av skattereformens finansiering. Som framhålls i motionFi74 (c) är ett ökat sparande, som främjar investeringar och förbättrarbytesbalansen utan att driva upp kostnadsläge och skattetryck, en bättre metodän höjd mervärdeskatt för att komma till rätta med de nuvarande problemen iden svenska ekonomin. Motbakgrund av det anförda avstyrker vi propositionen i denna del och tillstyrkeravslagsyrkandena dels i den nyssnämnda motion Fi74, dels i motionerna Fi66 (m),Fi65 (vpk) och Fi70 (mp). Däremot avstyrker vi de alternativa skattehöjningarsom föreslagits i motionerna Fi65 (yrkande 13) och Fi70 (yrkande 6-8). Tillfällig höjning av mervärdeskatten m.m. (vpk) anför: Frånvpk:s sida avvisar vi regeringens förslag till höjd mervärdeskatt . Vpk vänder sig emot en generell åtstramning. Det är inte hushållens eller den offentliga sek torns konsumtion som har orsakat överhettningen. Höjningen av mer- 185 värdeskatten löser inte de grundläggande problemen i samhället. Regeringen försöker iförsta hand lösa de ekonomiska problemen 1989/90:FiU40 genom att reduceraefterfrågan. Den överhettning i ekonomin som vi Bilaga 2 kunnat iaktta under1989 och början av 1990 beror emellertid inte i första hand på att efterfråganär för stor utan i stället på att utbudet är för litet. Enmervärdeskattehöjning löser därför inte de grundläggnade problemen. I ställetför höjd mervärdeskatt bör man, som föreslås i motion Fi65 (vpk), ingripa medselektiva åtgärder för att dämpa överhettningen och minska den starkaefterfrågan på arbetskraft inom den privata tjänstesektorn i storstadsområdena.Förslaget från vpk att temporärt höja arbetsgivaravgifterna för den privata tjänstesektorni de tre storstadsområdena uppfyller detta syfte och bör bidra till att underlättarekryteringen av personal till angelägen offentlig verksamhet. Finansutskottetbör därför biträda detta yrkande. Vidare bör finansutskottet ta lasta på vpk:sförslag till skatteomläggning, som inte bara är finansierat fullt ut utan ävenuppvisar ett överskott på , som skall överföras tillden kommunala sektorn. Motbakgrund av det anförda avstyrker vi inom vpk propositionen i denna del ochtillst3rrker avslagsyrkandena dels i den nyssnämnda motion Fi65, dels imotionerna Fi66 (m), Fi74 (c) och Fi70 (mp). Vidare tillstyrker vi förslaget imotion Fi65 (yrkande 13) att höja den allmänna löneavgiften inom den privatatjänstesektorn i Stockholms-, Göteborgs- och den 1juli 1990 . Tillfällig höjning av mervärdeskatten m.m. GöstaLyngå (mp) anför: Vadvårt lands ekonomiska och ekologiska kris påkallar just nu är riktade åtgärderför att minska en alldeles för hög materiell konsumtion. Att i det lägettillgripa en höjning av mervärdeskatten är felaktigt, dels därför attinstrumentet är alltför trubbigt, dels därför att det proportionellt settdrabbar de sämst ställda hårdast, medan överkonsumtionen särskilt återfinnsbland dem med de högsta inkomsterna. Denutsläppsskatt på koldioxid om /kg, som har föreslagits i samband medskattereformen, bör införas . Lämpligheten av denna skatttorde ha accepterats av en politisk majoritet, dess åtstramande effekter tordevara tydliga och något bärande skäl för att inte införa den redan den 1 juli1990 som en del i åtstramningspaketet torde inte förefinnas. Enuranskatt på per kWh av uranets energiinnehåll skulle ha fleraeffekter som alla är hälsosamma i nuvarande kris. Dels skulle det nuvarandegynnandet av kärnkraften jämfört med andra metoder för energiomvandling någotdämpas, dels skulle effektivisering av processerna vara av större intresse förkraftbolagen; slutligen skulle skatten klart bidra till enrgisparande ochdärigenom ha en åtstramande effekt. Jag menar också i fråga om denna skatt attinget bärande skäl kan anges mot att införa den . Den av regeringen ipropositionen just föreslagna skattereformen ,o med kraftigt sänktamarginalskatter har en allt annat än åtstramande effekt, och en del avmarginalskattesänkningen bör uppskjutas till 1989/90:FiU40 1992. Om 3 %av sänkningen för inkomster . införs Bilaga 2 1992 istället , skulle åtstramningsefiekten bli . Denskulle också anbringas på rätt ställe, nämligen för de välbeställda, varskonsumtion annars kommer att öka katastrofalt på grund av alltför drastisktsänkta marginalskatter. Motbakgrund av det anförda avstyrker vi inom de gröna propositionen idenna del och tillstjrrker avslagsyrkandena dels i motion Fi70 (mp), dels imotionerna Fi66 (m), Fi74 (c) och Fi65 (mp). Vidare tillstyrker vi förslagen imotion Fi70 (yrkandena 68) om införande av en koldioxidskatt med per kgkoldioxid fr.o.m. , införande av råvaruskatt på uran med 12,3öre per kWh av uranets energiinnehåll fr.o.m. och en minskningav sänkningen av den statliga inkomstskatten iskiktet . HugoHegeland, och (alla m) anför: Medhänsyn till det angelägna i att genom sparande bygga upp ett mindre kapital hosbarn och ungdom innan de lämnar sina föräldrar stöder vi tanken i motion Fi66(m) om ett s.k. startsparande för barn och ungdom. På bankkonton som ärspärrade för uttag intill dess att barnet fyllt skall föräldrar ochsläktingar kunna sätta in . Detta beloppöverensstämmer med vad som enligt förslag från moderata samlingspartiet tillgåvobeskattning skall kunna överföras till bam utan skyldighet att erlägga gåvoskatt.All avkastning på kontot bör vara skattefri medlen inte fårdisponeras. Finansutskottetbör hemställa att ger regeringen i uppdrag att skyndsamt utredadetaljerna i detta uppslag och återkomma till med förslag ,så att ett startsparande kan träda i kraft . Med detanförda tillstyrker vi således motion Fi66, yrkande 9. HugoHegeland, och (alla m) anför: Frånmoderata samlingspartiets sida har vi länge förordat en sådan utvidgning av formerna för pensionssparandet som aviseras i kom pletteringspropositionen. Förslaget bör dock enligt vår mening fyllas ut med fler detaljer i enlighet med vad som föreslås i motion Fi66 (m). Sparandet bör således få ske genom insättning på bankkonton intill dess vederbörande fyllt . Därefter bör uttag få ske med högst en tiondel av det totalt sparade beloppet . Avsättning till pensions konto bör vara avdragsgill upp till ett basbelopp. Likaså bör all avkastning vara skattefri och medlen fria från förmögenhetsskatt mot 187 att skattskyldighetintrader då beloppen tas ut. Det finns vidare skäl att pröva om det utifrånbanktekniska överväganden är möjligt att utvidga /90: FiU40placeringsmöjligheterna till att omfatta även sparande i aktier och Bilaga 2andra värdepapper samt andelar i aktie- och avkastningsfonder. Därigenomskulle den enskilde själv kunna välja risknivå på sitt sparande. Möjligheternabör också undersökas att medge rätt att med uppskjuten skattskyldighet få göraförtida uttag för t.ex. köp av permanentbostad eller start av eget företag. Finansutskottetbör enligt vår mening föreslå att begära att regeringen lägger framförslag med angiven inriktning , så att de nya reglerna kan trädai kraft . Vi tillstyrker således motion Fi66 i nubehandlad del. Investeringsskatten för vissa byggnadsarbeten (), (), (), () ochKnut () anför: Uppgifteni kompletteringspropositionen att regeringen nu avser att lägga fram förslag omatt slopa investeringsskatten för vissa byggnadsarbeten i Göteborgsområdetvisar hur illa genomtänkt det var att höja skatten och att utvidga den i tidenoch till att omfitta även . Ryckigheten och den dåligaframförhållningen i politiken på detta område illustreras bäst genom detförhållandet att kompletteringspropositionen, med denna avisering, lämnadesfram till som beslöt skärpa skatten. liksomtidigare anser vi emellertid att det rätta skulle vara att slopa skattenfullständigt . Skatten leder enligt vår uppfattning tillhyreshöjningar i det befintliga lokalbeslåndet och sysselsättningssvårigheterbland byggnadsarbetarna genom att nyproduktionen minskar. Den är vidare svåratt administrera och förorsakar besvärliga gränsdragningsproblem, t.ex. isamband med s.k. kombinationsprojekt, dvs. byggnader med både en bostadsdel ochen icke-bostadsdel. Vi biträder således yrkande 7 i miotion Fi66 (m) attinvesteringsskatten skall avskaffas i såväl Stockholms- som Göteborområdet. (), (), (), () ochKnut () anför: Denarbetsmiljöavgift som socialdemokraterna med och vpk:s bistånd införde utgår av lönesumman och beräknas inbringa ca . Den är i praktiken ingen ting annat än en ny arbetsgivaravgift som leder till att näringslivets möjligheter att hävda sig på världsmarknaden försvagas. Särskilt känn bar är den för arbetskraftsintensiva företag, som riskerar att drivas till friställningar genom att kostnaden kommer ovanpå lönekostnadsök ningarna till följd av de nya avtalen. I själva verket motverkar avgiften sitt syfte att förbättra miljön genom att företagens utrymme för arbets miljöförbättrande åtgärder minskar. Vi biträder därför yrkande 8 i motion Fi66 att avveckla avgiften. c- , -u ** A 1989/90:FiU40 Åldersgränsenför sparande i allemanssparandet m.m. och (båda fp) anför: Videlar den uppfattning som framförs i partimotion Fi71 att det avflera skäl är angeläget att få till stånd en ökning av hushållssparandet. Avfördelningspolitiska rättviseskäl är det angeläget att alla människor gesmöjlighet att genom sparande bygga upp ett eget kapital. Föräldrar bör på olikasätt ges möjlighet till sparande för sina barns räkning, t.ex. genom attbarnbidraget eller en del därav sparas till dess att barnet fyllt . Genomatt ta bort åldersgränsen för allemanssparandet kommer detta att kunna ske påmera fördelaktiga villkor än tidigare, men därutöver bör som folkpartietkräver det gåvoskattefria grundbeloppet höjas till . Vi kommeratt återkomma till denna fråga i annat sammanhang. e ic" "1 . * * ** 1989/90:FiU40 Socialforsakringsutskottetsyttrande Bi, 3 Finansutskottethar beslutat bereda socialförsäkringsutskottet tillfille attyttra sig över proposition 1989/90:150 jämte motioner såvitt dessa rörsocialförsäkringsutskottets beredningsområde. Dendel av propositionen som direkt berör socialförsäkringsutskottets ämnesområdeär bilaga 3 (). I bilagan föreslås att påslagsfiktorn viduppskjutet uttag av ålderspension höjs från 0,6 till . Förslagethar inte föranlett något motionsyrkande, och utskottet tillstyrker förslagetjämte lagförslaget i bilaga 3.1. Utskottetbegränsar i övrigt sitt yttrande till att avse motionema Fi65 av , yrkande 11, Fi70 av m.fl., yrkandena 3 och 4, samt Fi73av m.fl., yrkande 2. Imotion Fi65 yrkande 11 begär m.fl. ett tillkännagivande om attbeslutet att uppskjuta utbyggnaden av föräldraförsäkringen bör omprövas. Imotion Fi70 begär m.fl. att beslutar om utbyggnad avföräldraförsäkringen i enlighet med sitt tidigare principbeslut (yrkande 3).För att finansiera denna utbyggnad föreslår motionärerna att ersättningsnivåninom sjuk- och föräldraförsäkringen sänks till för den del av inkomstensom överstiger 4,5 basbelopp (yrkande 4). Utskottethar i sitt betänkande 1989/90:SfU24 hemställt att dels avslår det iproposition 1989/90:100 framlagda förslaget till utbyggd föräldraförsäkring,dels upphäver de riktlinjer för utbyggnaden som tidigare beslutat. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet bifell till motionerna Fi65 yrkande 11 ochFi70 yrkandena 3 och 4. Imotion Fi73 yrkande 2 anför m.fl. att det förslag till höjdgrundpension som tidigare presenterat skulle leda till attpensionärerna blir mer intresserade av att stå till arbetsmarknadensförfogande. Förslaget innebär att en grundpension motsvarande av 4,5basbelopp (.) Merparten av de särreglersom förekommer för pensionärer kan därmed avvecklas, folkpension ochpensionstillskott behövs inte och marginaleffekter vid olika typer av stödförsvinner. Motionärerna begär ett tillkännagivande om betydelsen av ettsådant pensionssystem. Utskottethar i sitt av godkända betänkande 1989/90:SfU9 behandlat förslag om höjd grundpension. Utskottet hänvisade därvid bl.a. till att pensionsberedningen har till uppgift att göra en allmän översyn av reglerna inom det allmänna pensionssystemet och att ,Qp, pensionsberedningen räknar med att avge sitt slutbetänkande under Utskottetansåg att de frågor som togs upp i motioner- 1989/90:FiU40 na hadesamband med pensionsberedningens arbete och att resultatet Bilaga 3 avdetta arbete därför borde avvaktas. Utskottethar vidhållit denna inställning i det avgivna yttrandet 1989/90:SfU4ytill skatteutskottet över proposition 1989/90:110 jämte motioner. Utskottetvidhåller förtärande att resultatet av pensionsberedningens arbete bör avvaktas,och utskottet anser att finansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi73yrkande 2. Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),(), Margö (vpk), (), ChristinaPettersson (s) och (). (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet har i sitt betänkande" och slutar med"och 4." bort ha följande lydelse: Utskottetanser att den fortsatta utbyggnaden av föräldraförsäkringen är av sådanbetydelse för småbarnsfamiljerna att den bör genomföras i enlighet med deriktlinjer antog /. Utskottet anser därföratt finansutskottet bör tillstyrka bifall till motion Fi65 yrkande 11. RagnhildPohanka (mp) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet har i sitt betänkande" och slutar med "och4." bort ha följande lydelse: Utskottetanser att den fortsatta utbyggnaden av föräldraförsäkringen är av sådanbetydelse för småbarnsfamiljerna att den bör genomföras i enlighet med deriktlinjer antog /. bör därförbesluta att föräldraförsäkringen fr.o.m. byggs ut till 15månader med ersättning på sjukpenningnivå. Denna utbyggnad bör finansierasgenom en sänkning av kompensationsnivån inom sjukförsäkringen, så attsjukpenning och föräldrapenning endast utges för den del av inkomstensom överstiger 4,5 basbelopp. Utskottet anser att finansutskottet börtillstyrka bifell till motion Fi70 yrkandena 3 och 4. ochMarianne (båda c) anser att den del av 1989/90:FiU40 utskottetsyttrande som börjar med "Utskottet har i sitt av" och slutar Bilaga 3 med "yrkande 2." bort ha följande lydelse: Imotion Fi73 redovisas ett förslag till höjd grundpension (drygt90 .) som skulle göra det möjligt att avveckla merparten av de särregleroch bidrag för pensionärer som finns. Utskottet anser att ett sådantpensionssystem borde leda till att pensionärerna blir mer intresserade av attstå till arbetsmarknadens förfogande, och enligt utskottets mening börinförandet av en sådan höjd grundpension utredas. bör därförtillstyrka bifell till motion Fi73 yrkande 2. har berettarbetsmarknadsutskottet tillfille att yttra sig över proposition 1989/90:150(kompletteringspropositionen) och med anledning av den avgivna motioner. Utskottetyttrar sig i det följande över deb propositionens bilaga S ()utom avsnittet E. Invandring m.m., deb motionerna -Fi65 av m.fl.(vpk) yrkandena 810 och 12, -Fi66 av m.fl.(m) yrkandena 8, 1619, - Fi67 av m.fl. (m) samtliga yrkanden, - Fi68 av m.fl. (fp) samtliga yrkanden,-Fi70 av m.fl. (mp) yrkandena samt -Fi73 av . (c) yrkandena 1, 37, 915. Utskottetredovisade sin syn på arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och på dessinriktning och resurstilldelning under nästa budgetår i sitt den 17 april 1990dagtecknade betänkande 1989/90:AU11. Kammarens arbetsmarknadspolitiska debattmed anledning av betänkandet ägde rum . Vid den behandlade kammarenockså utskottets betänkande 1989/90AU12 om arbetslivsfrågor. Vad utskottetanfört och föreslagit i betänkandena bifölls av kammaren. Denu aktuella förslagen i i proposition 150 medför vissa omdispositioner ochtillägg till de av anvisade anslagen. Förslagen sägs i propositioneninnebära en förstärkning av de utbudsinriktade och tillväxtbefrämjandeåtgärderna. Innan utskottet går in på dessa förslag och motionsyrkanden ianslutning till dem, har utskottet att redovisa synpunkter på motionsyrkandensom aktualiserar några allmänna arbetsmarknadsfrågor. Moderatasamlingspartiet föreslår i partimotionen Fi66 ett tillkännagi vande till regeringen av vad som anförts i motionen om arbetsmark nadsfrågor. I detta avsnitt av motionen påtalas att regeringens arbets marknadsbudget uppgår till trots högkonjunktur 22 och ett i gott arbetsmarknadsläge, att sjukfrånvaron och annan 13 1989/90. frånvaro är omfettande,att en betydande utslagning från arbetslivet 1989/90:FiU40 döljs avsocialförsäkringen och att grupper som handikappade, invand- Bilaga 4rare och ungdomar ofta har svårt att finna artiete i den rådandehögkonjunkturen. Enviktig orsak till problemen är enligt moderatema att flera decennier avsolidarisk lönepolitik har lett till lönenivellering. Denna lönepolitik harmisslyckats, och regeringen står enligt moderatema handfellen inför problemen.De anser att dagens arbetsmarknad kräver en mer differentierad ochmarknadsanpassad lönepolitik och att man kommer till rätta medförhandlingsförhållandena på olika avtalsområden som i motionen beskrivs somnärmast kaotiska. Ifråga om arbetsmarknadspolitikens uppgift sägs i motionen att varken dennapolitik eller regionalpolitiken kan lösa de grundläggande problemen med attskapa balans på arbetsmarknaden. För detta krävs ekonomisk-politiska åtgärder.Arbetsmarknadspolitiken skall vara ett slags smörjmedel genom att medverka tillatt arbetslösa fir nya arbeten och till att lediga arbeten besätts. Centernföreslår i kommittémotionen Fi73 att skall ansluta sig till vad somanförs i motionen om arbetsmarknadspolitikens inriktning och den ekonomiskautvecklingen. Motionärerna framhåller bl.a. att samhällets insatser måsteinriktas mot att ge förutsättningar för arbete och utbildning över hela landet.Det gäller att driva en närings- och regionalpolitik som ger tillräckligt mångaarbetstillfillen i alla delar av landet. Det gäller också att medutbildningsinsatser underlätta ny- eller återinträde på arbetsmarknaden. Dessaåtgärder måste särskilt inriktas till förmån för ungdomar, kvinnor, långtidsarbetslösaoch handikappade. ClaesRoxbergh m.fl. (mp) konstaterar i motion Fi70 att ungdomars förväntningar omarbeten sviks av de ofta monotona arbeten som erbjuds. Det ärsamhällsekonomiskt orimligt och ineffektivt att investera i utbildningar ochförhoppningar som sedan inte kan infrias. De offentliga och privataarbetsledningarna måste beakta detta på ett helt annat sätt än tidigare.Motionärerna yrkar att regeringen skall delges vad de anfört omarbetstillfredsställelse och möjligheter att ge ungdomar arbeten i paritet medderas kunskaper. Utskottetvill med anledning av dessa motionsyrkanden anföra följande.