bet · GD01TU27 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 ett flertal motioner framhålls att ochSvealandsbanem är angelägna projekt som bör genomföras så snart som möjligt.Det gäller motionerna T34 (fp), T39 (), T40 (c), T209 (s), T223 (fp), T229 (fp,c, vpk), T236 (s), T509 (c), T540 (s) T556 (m), A75 (fp) och A90 (m). I motion T223 (fp) framhålls att måsteutsträckas runt /och att en fortsatt utbyggnad bör ske frånÖrebro till . Alternativa finansieringsmodeller måste vidare enligtmotionärerna till för att banan skall kunna bli klar . Enfortsatt förlängning av banan mot tas upp i motionen T34 (tp). I motionerna T209 (s) och T229 (fp, c, vpk) framhålls attökade medel måste till för att i rimlig tid förverkliga en samordnad järnvägsutbyggnadi . Finansieringen tas även upp i motion T39 (fp) i vilkenyrkas att ett antal miljarder kronor ur beslutsramen för järnvägsinvesteringaröron-märks för byggandet av . Enligt motionärerna bör finansieringenunderlättas av de betydande förstärkningar av trafikinvesteringarna somföreslås i motion T38 (). I motion T236 (s) framhålls att en utbyggnad till högstandard bör ske samt att alternativa finansieringslösningar kan blinödvändiga. Enligt motion T509 (c) bör en etappvis utbyggnad ske därstäckan StockholmVästerås ges högsta prioritet. Olika finansieringslösningarbör kombineras. I motion T540 (s) framhålls att utbyggnadsprojektet börfullföljas i sin helhet vilket innebär att såväl som måsteinnefattas. I motion T556 (m) framhålls att SJ, berörda kommuner ochnäringsliv gemensamt bör kunna bidra till förverkligandet med finansieringutanför statsbudgeten. Enligt motionen bör banan ges högsta prioritet. Utskottet har tidigare framhållit att ochSvealandsbanan är intressanta projekt och att den tätbefolkade ärett av de områden i där en utbyggd kapacitet av SJs persontrafik ochminskade restider skulle kunna få betydande effekter i form av ökat tågresande(bet. /88:19). För den s.k. (norr om ) föreligger ettomfattande utredningsmaterial av såväl samhällsekonomisk som företagsekonomiskkaraktär. Utredningar föreligger även för (söder om ).Banverket har beräknat investeringskostnaden för en samordnad första utbyggnadsåväl norr som söder om till ca . Regeringen har vidare utsett enstatlig förhand lingsman för att åstadkomma en lösning av frågan om utbyggnaden av järnvägstrafiken runt . Han skall ta initiativ till överläggningar 93 mellan de olika partema omen ekonomisk lösning som möjliggör 1989/90:TU27 utbyggnad helt ellerdelvis. Förhandlingsmannen skall också studera etapplösningar samt olikafinansieringsalternativ. mening bör resultatet av förhandlingsmannens arbete avvaktas, tenlighet med den beslutsordning som lagt fast ankommer det sedanfrämst på att avgöra frågan om utbyggnad av spåren runt . Avdet anförda följer att motionsyrkandena inte påkallar någon åtgärd frånriksdagens sida. De avstyrks därför av utskottet. Fyramotioner behandlar särskilt Götalandsbanan med vilket avses en nyjärnvägsförbindelse mellan och söder om . 1 projektetingår en nybyggd järnväg BoråsUlricehamnJönköpingTranås. Enligtmotion T40 (c) tillhör Götalandsbanan ett av de angelägna storautbyggnadsprojekt som bör komma till stånd på järnvägsområdet. Imotion T514 (fp) framhålls behovet av en satsning på projektet och att denutredning som gjorts av K-konsuIt bör bli föremål för utvärdering och studerasnärmare vad gäller bl.a. finansieringsfrågor. Imotion TS21 (c) framhålls att Götalandsbanan skulle få en stor betydelse förSjuhäradsregionen och för förbindelserna till och varförbanan bör byggas . 1motion T537 (s) framhålls att Götalandsbanan bör ingå i långsiktsplanen förstomjärnvägsnätet avseende tidsperioden 19942003. Utskottetanser att det närmast ankommer på att utifrån samhällsekonomiskabedömningar och efter kontakter med berörda intressenter avgöra behovet av enGötalandsbana. Enligt utskottets mening bör inte uttala sig i frågan.Motionsyrkandena avstyrks därför. järnvägssträckning från alternativt längs ostkustentill , , och tas upp i följande motioner. 1motion T523 (c) framhålls att den sydöstra delen av landet harbrottats med svåra problem. En järnvägsutbyggnad i sydöstra skulledärför enligt motionärerna ha stor betydelse för att stärka utvecklingen iområdet, bygga ut handelsutbytet med och skapa ett mindre sårbartjärnvägssystem. I motionen yrkas vidare att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att ta fram erforderligt beslutsunderlag för ett avgörande beslutom en sydostkustbana. 1 motion T532 (mp) yrkasatt en sydlig ostkustbana byggs ut /90:TU27 eller Linköpingtill , , och samt att banan därefterövergår i en utbyggd Blekingekustbana med delvis ny sträckning genom Skånetill . Behovetav en sydostkustbana uppmärksammas också i motionerna A13 (mp) och A107 (vpk).I den förstnämnda motionen framhålls att den nya banan bör ges en sträckningfrån . Utskottetanser att det närmast ankommer på att utifrån samhällsekonomiskabedömningar avgöra behovet av den aktualiserade utbyggnaden. Enligt utskottetsmening bör därför inte uttala sig i frågan. Motionsyrkandena avstyrksmot denna bakgrund av utskottet. Imotion T510 (s) framhålls att banan MjölbyMotalaHallsberg har en viktiginterregjonal betydelse. Motionärerna anser mot denna bakgrund bl.a. att bananbör rätas ut och byggas ut kapacitetsmässigt för att öka järnvägens andel avtrafiken. Tågtidtabellen bör därvid enligt motionen ses över för att möjliggörabättre anslutningar. Imotion T558 (vpk) yrkas att banvallen mellan och renoverasoch byggs ut med tågmötesplatser. Utskottetkonstaterar att bandelen MjölbyHallsberg ingår i stomnätet och därmed ibanverkets ansvarsområde för investeringar. beslut om investeringargrundas som ovan angetts på samhällsekonomiska analyser där planeringen införbeslut förankras lokalt och regionalt. Vad gäller den aktuella bandelen ingårvisst upprustningsarbete i planerna. Tidpunkten för genomförandet beror dockpå de medel som anvisar till . Avdet anförda följer att motionerna i berörda delar inte bör föranleda någonåtgärd från sida. De avstyrks därför av utskottet. InomKalmar län finns tre länsjärnvägar med persontrafik, nämligen banornaNässjöOskarshamn, HultsfredLinköping och VästervikLinköping. Imotion T504 (c) yrkas att 150 milj. kr. anvisas för investeringar i ochutveckling av dessa järnvägar i län. Äveni motion T524 (s) framhålls att länsjärnvägarna i län har en eftersattstandard varför en upprustning behövs. Därmed skapas enligt motionärerna bättreförutsättningar för mellersta och norra läns utveckling. Utskottetkonstaterar att länstyrelserna genom införandet av den av fastlagdabeslutsordningen för investeringar har fått ett betydligt ökat inflytandegenom att själva bestämma över medelsfördel- ningen mellan länsjärnvägar, länsvägar och kollektivtrafikåtgärder. Fördelningen avtillgängliga medel under anslaget för länstrafikanläggningar mellan olika längrundas på en samhällsekonomisk prövning. Utskottetsom inte är berett att frångå gällande beslutsordning avstyrker motionerna idenna del. Ettflertal motioner påtalar behovet av att kustbanan i mellan Karlskronaoch rustas upp. Imotion T253 (mp) framhålls att kustbanan är av stor betydelse. Det yrkas imotionen mot denna bakgrund att en upprustning av banan genomförs samt attmodernt vagnmateriel sätts in. 1motion A52 (s) framhålls behovet av ökade insatser i regionen innebärande bl.a.en upprustning och elektrifiering av kustbanan mellan ochKarlskrona. Enligtmotion T507 (m) bör en omklassificering av banan till länsjärnväg inteaktualiseras förrän tillräckliga upprustningsmedel anvisats. 1motionerna T544 (vpk) och A9 (vpk) yrkas att kustbanan rustas upp till den nivåsom anges i den s.k. Blekingevisionen samt att 200 milj. kr. anvisas förändamålet för /91. En upprustning av banan efterlyses också imotion A107 (vpk). 1motion T559 (c) framhålls att en satsning bör göras på kustbanan innefattande20 milj. kr. i driftstöd under , 150 milj. kr. i extralänstrafikanslag, 400 milj. kr. enligt förslag från regionalpolitiska kommitténsamt modernt tågmateriel med sowagnsförbindelser. Imotion A12 (c) yrkas att särskilt stöd ges för upprustning och utveckling avkustbanan utan koppling till hur ansvaret för trafikeringen blir löst. Imotion A13 (mp) yrkas att 500 milj. kr. avsätts till ombyggnad ochelektrifiering av kustbanan . Vidare begärs imotionen att ytterligare trafik för 30 milj. kr. skall köpas på banan samt atttrafikutvecklingen på banan skall samordnas med lokala och regionala intressen. Imotion A117 (c) förordas att ett särskilt anslag anvisas för kustbanansupprustning på totalt 400 milj. kr. Regeringenhar beslutat att kustbanan skall klassificeras som länsjärnvägfr.o.m. Regeringen har vidare genom beslut den 15 februari1990 föreskrivit att om berörda huvudmän för kustbanan beslutar om fortsatttågtrafik skall totalt 150 milj. kr. inrymmas i planerna förlänstrafikanläggningar vad gäller Blekinge kustbana. För trafiken avses ettavtal träffas mellan transportrådet och trafikhuvudmannensom innebär att 20 milj. kr. kommer att utbetalas till länet /91. Därav följer att någon statlig upphandling av långvägapersontrafik inte längre görs på banan. Med det anförda anser utskottet att de nu behandlademotionsyrkan- 1989/90:TU27 dena om Blekinge kustbana till väsentlig delär tillgodosedda. De bör därför inte föranleda någon åtgärd från sida varför de avstyrks av utskottet. Kust-till-kust-banan (/) 1 motionerna T504 (c), T514 (fp) och T529 (c) framhållsatt kusttill-kust-banan är en viktig förbindelselänk mellan sydöstra . Det yrkas mot denna bakgrund i motionerna att banan rustas uppoch förses med modernt tågmateriel samt fler direkta tågförbindelser. Utskottet vill med anledning av motionerna omkust-till-kust-banan erinra om att bansträckningen hör till stomnätet. Detinnebär att det är som, inom de ramar som riksdag och regering anger,beslutar om underhåll och nyinvesteringar på banan. skall därvidsamråda med olika lokala och regionala intressenter som länsstyrelser,kommuner och trafikhuvudmän. Enligt vad utskottet erfarit har banverketbeslutat genomföra en upprustning av banan. Tidsperioden förupprustningsarbetet beror på den medelstilldelning som får. Detankommer vidare på SJ att besluta om vilket vagnmateriel som skall användassamt fastställa turlistor. Enligt utskottets mening är detta en riktig beslutsordning.Riksdagen bör därför inte ta något initiativ med anledning av motionerna. Deavstyrks i denna del av utskottet. I motion T203 (m) framhålls att tillfredsställande trafikmåste upprätthållas mellan och samt att samordningenbör förstärkas vad gäller biljettsystem och anslutningsmöjligheter. 1 motion T207 (m) yrkas att bandelen MalmöYstadelektrifieras. Vidare anförs att en väl fungerande matartrafik krävs tillstambanan i - i samband med införande av snabbtågstrafik. 1 motion T243 (c) framhålls att en plan bör upprättas avansvariga organ för en utbyggnad av den jämvägsburna kollektivtrafiken i . I motion T555 (mp) yrkas att banan mellan ochSimrishamn återuppbyggs med en ny sträckning till . Vidare framhålls imotionen att bandelen mellan , och börrustas upp. 1 motion A52 (s) framhålls behovet av ökadejärnvägssatsningar i län innefattande en upprustning ochelektrifiering av kustbanan till . Enligt utskottets mening berör de frågor som tas upp imotionerna i huvudsak den lokala och regionala järnvägstrafiken i . Dessa frågor bör därför i första hand aktualiseras av trafikhuvudmännen i samråd med SJ och . Länsstyrelserna har vidare numera genom sitt bestämmande över anslaget för investeringar i länstrafikan- 97 7 1989/90. läggningarmöjlighet att själva styra trafikinvesteringarna i länet. Där- 1989/90:TU27igenom har det regionala inflytandet över tillgängliga investeringsmedel ökat. Som tidigare redovisats har regeringen utsett treförhandlare, varav en för , med uppgift att lägga fram förslagtill kraftigt förbättrade trafiksystem i storstadsområdena. Förslagen skallavse åtgärder som kan genomföras samt hur dessa skallfinansieras. Utskottet anser, mot bakgrund av vad som ovan angetts, attriksdagen inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna. Utskottetavstyrker därför motionsyrkandena. I ett flertal motioner framhålls att är ettangeläget projekt som bör genomföras . Det gäller motionernaT32 (mp), A52 (s), T40 (c), T207 (m), T245 (fp), T253 (m, fp), T254 (c), T257(c), T514 (fjp), T522 (s), T526 (c, m, fp, mp), T550 (m), T553 (s) och T555(mp). I motionerna framhålls att en fortsatt kontinuerlig dubbelspårsutbyggnadär angelägen och bör genomföras . För att påskynda projektetsförverkligande förordar vidare vissa motionärer att olika finansieringsformerprövas. Utskottet anförde i sitt betänkande 1988/90:TU16 attsärskilda insatser bör göras för att påskynda utbyggnaden av dubbelspår påvästkusten. Utskottet konstaterade härvid att den låga standarden på huvuddelenav är ett klart hinder mot en effektivisering av järnvägstrafikeninom och med kontinenten. Till följd av beslut har som tidigare nämntsett avtal träffats mellan och de lokala och regionala intressenternai om en gemensam finansiering av återstående dubbelspårsutbyggnadmellan och . Vad gäller en fortsatt spårutbyggnad konstaterar utskottetatt intar en stategisk funktion i såväl det inhemska som nordiskajärnvägssystemet. Dagens kapacitet på banan innebär som flera motionärervittnat om besvärande "flaskhalsar" och ger en mindre bratransportkvalitet. Om skall kunna bli en livskraftigtransportlänk inför 2000-talet bör den därför ges en väsentligt högre standardmed bl.a. dubbelspår som gör att järnvägstrafiken i konkurrens med vägtrafikoch fiyg kan erbjuda såväl resenärer som godskunder effektiva ochkonkurrenskrafiga transporter. Enligt anslagsframställning tillhörockså en fortsatt ombyggnad av ett av de mest prioriteradeprojekten vad gäller nysatsningar på järnvägsområdet. Med hänvisning till det nu anförda och vad som tidigareanförts om behovet av nya finansieringslösningar avstyrks de nu behandlademotionsyrkandena. 1989/90: TU27 Enförlängning av till att bli länk i det nordiska järnvägssystemettas upp i tre motioner. 1motionerna T40 (c) och T225 (c) yrkas att förlängs till via enbro över . Imotion T506 (s, m, fp, c, vpk, mp) framhålls att genom restidsförkortningenoch bättre anpassning till naturliga trafikströmmar uppnår man, genom enutbyggnad av till , fördelar för fjärrtrafiken somhelt nya utvecklingsmöjligheter skapas för regional tågtrafik. Vidare kangodstrafiken utvecklas genom kortare väg, rationellare trafik och högrekapacitet. Eftersom den föreslagna utbyggnaden är kostnadskrävande kan detenligt motionen finnas anledning att pröva alternativ finansiering. Utskottetkonstaterar att förbindelsen mellan och går via Mellerudoch Kornsjö. Motionärerna anser att ytterligare ett alternativ, en förlängdBohusbana bör byggas. Enligt vad utskottet erfarit har , SJ och Norgesstatsbaner (NSB) gemensamt låtit en konsultfirma utreda hurjärnvägsförbindelsen mellan och bör utformas. I utredningsarbetethar för- och nackdelar bedömts mellan en rad olika alternativ för att klara detökade behov som förutses av järnvägstransporter. Utredningens slutsats är atten utbyggnad längs nuvarande bansträckning över Kornsjö ger den bästa samhällsekonomin.Detta skulle innebära att dubbelspår byggs ut mellan och . Utredningenär föremål för remissbehandling. Det ankommer därefter närmastpå och att då det samlade beslutsunderlaget föreligger besluta omhur banutbyggnaden bör genomföras. Enligt utskottets mening bör resultatet avdet pågående beredningsarbetet avvaktas. Avdet anförda följer att motionerna inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. De avstyrks därför i denna del av utskottet. 1motion T502 (c) yrkas att NorgeVäner-länken bör ges en bättre spårstandard ochdelvis byggas ut med dubbelspår. 1motion T530 (s) framhålls att järnvägen GöteborgMellerudKornsjö bör rustasupp. motionerna behandlade banan är en del av järnvägsförbindelsen GöteborgOslo.Som framgår av redovisningen ovan behandlar , SJ ochNorges statsbaner (NSB) tillsammans frågan hur denna förbindelse bör utformas iframtiden. Utskottet anser att resultatet av detta beredningsarbete börinväntas. får sedan besluta om vilka upprustningar som skall göras påbandelen GöteborgKornsjö. Av det anförda följer att motionerna avstyrks idenna del. Vissaövriga projekt i /90:TU27 I motionerna T502 (c) och T516 (fp) väcks frågan omHerrljunga som resecentrum. Enligt motionärerna bör utvecklas tillett resecentrum i genom att bl.a. tågtrafiken från Herrljungatryggas och byggas ut som stationen rustas upp. Utskottet konstaterar att SJ har inlett ett arbete på attmodernisera och rusta upp sina stationer. Avsikten är bl.a. att ombilda, där såbedöms lämpligt, stationshusen till moderna resecentra där resenärerna smidigtkan byta mellan olika Srdmedel men också erbjudas en viss service. Samarbetsprojekthar nu inletts där SJ tillsammans med berörda lokala och regionalaintressenter söker genomföra den angivna målsättningen. Vad gällertrafikförsörjningen med utgångspunkt från är detta enligt 1988 årstrafikpolitiska beslut en fråga som SJ och trafikhuvudmannen närmast har attbedöma. Vidare har transportrådet som upphandlare av olönsam menregionalpolitiskt viktig persontrafik möjlighet att engagera sig i förbindelsersom bedöms viktiga för den interregionala samSrdseln. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attriksdagen inte bör ta något initiativ i ärendet. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena. I motionerna T514 (fp) och T533 (s) yrkas att järnvägenUddevallaHerrljunga() rustas upp. Banan som motionärerna tar upp ingår i nätet förstomjärnvägar. Detta betyder att har att samhällsekonomiskt prövabehovet av investeringar. Vad gäller persontrafiken på banan har trafikhuvudmannenansvaret för lokal och regional trafik medan staten genom transportrådet kanköpa sådan långväga trafik som är regionalpolitiskt viktig men som SJ inte kanupprätthålla på afSrsmässiga villkor. För /91 har såvältransportrådet för statens räkning som trafikhuvudmannen för länetstrafikförsörjning upphandlat viss tågtrafik på banan. Utskottet anser mot denna bakgrund att inte börta något initiativ i ärendet och avstyrker därför motionsyrkandena. I motion T514 (fp) framhålls att det är önskvärt attjärnvägen GöteborgBorås byggs ut till dubbelspår med hänsyn bl.a. tillbehovet av pendeltågstrafik på bandelen. Utskottet anser att det är som, med utgångspunktfrån tillgängliga medel, har att pröva behovet av investeringar i banan.Utskottet vill också erinra om att kommunikationsministern tillkallat ensärskild förhandlingsman för samlade åtgärder på infrastrukturområdet förGöteborgsregionen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. I motion T534 (mp) yrkas att regeringen tillsätter enregional utredning som skall ta fram en tids- och kostnadsplan för attsäkerställa utvecklingen av den spårburna kollektiva trafiken i . Iplanen bör bl.a. tas upp en ny järnvägslinje mellan och . Enligt gällande trafikpolitiska riktlinjer har numeralänsstyrelserna genom anslaget för länstrafikanläggningar möjlighet attbestämma hur infrastrukturen! Med trafikhuvudmännens samladeansvar för kollektivtrafiken på såväl väg som järnväg ges vidare förutsättningarför att ett integrerat länsperspektiv kan anläggas på trafikområdet. Utskottet anser att motionen mot denna bakgrund inte börpåkalla någon åtgärd från sida. Den avstyrks därför i denna del. Ett antal motioner har väckts som tar upp vissa frågor omstomjärnvägarna i . 1 motion T204 (mp) yrkas att järnvägen mellan ochStockholm byggs ut till dubbelspår. 1 motion T319 (c, m, fp) framhålls behovet av bättrekommunikationer för i samband med olika investeringar på stomnätet. I motion T237 (s) anförs att en upprustning krävs påjärnvägen LaxåCharlottenberg innefattande rälsbyte, linjerätning och införandeav fjärrblockering. I motionen framhålls vidare att genom anläggande av dets.k. Vålbergsspåret kan restiden förkortas med och spårsträckanreduceras med . I motionen yrkas även att förlängs på delenÖrebroKarlskogaDeger-forsKristinehamn. I motion T548 (s) framhålls att upprustningen av bandelenKilCharlottenberg bör ske så snabbt som möjligt och inte uppskjutas till1995/96. 1 motion A61 (vpk) framhålls att bandelenKilCharlottenberg bör rustas upp och dubbelspår byggas mellan och . De i motionerna behandlade banorna ligger på stomnätet.Det ankommer därför främst på och SJ att avgöra frågor om upprustningresp. Utskottet anser mot denna bakgrund att motionerna inte börföranleda någon åtgärd från sida. De avstyrks därför. I motion T224 (c) framhålls att för att klaraupprustningsbehovet på järnvägen SvanskogÅmål bör ytterligare 20 milj. kr.tillföras länstrafikanslaget. Banan tillhör länsjärnvägarna. En eventuell upprustning avbanan kan därmed finansieras från anslaget Byggande av länstrafikanläggningar.Länsstyrelsen beslutar om hur tillgängliga medel från anslaget skall utnyttjas.Med hänvisning härtill avstyrks motionen i denna del. 1 motion T34 (fp), T237(s) och A61 (vpk) framhålls vikten av att 1989/90:TU27 Nykroppaprojektetförverkligas på så sätt att sammanlänkas med genomett förbindelsespår. Enligt1988 års trafikpolitiska beslut tillhör banan Nykrop-paKristinehamnlänsjärnvägarna. De regionala intessenterna har därmed givits möjligheter attsjälv besluta om en eventuell investering. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionerna i nu behandlade delar. NKU-banan(DejeHagfors) Imotionerna T28 (s), T29 (c), T33 (fp), T36 (m), T204 (mp), T213 (m), T224 (c)T237 (s) och A61 (vpk) framhålls att NKlJ-banan bör införlivas i statensspåranläggningar, rustas upp och byggas om till normal spårvidd. I fleramotioner påtalas också att den föreslagna fonden för vissainfrastrukturåtgärder bör medföra att projektet tas upp till förnyad prövningav statsmakterna. I motion A61 (vpk) anförs vidare att banan bör byggas ut tilllänets planerade nya flygplats. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. har på regeringensuppdrag utrett de samhällsekonmiska förutsättningarna för fortsatt godstrafikpå den privatägda NKlJ-banan. har i sin utredning förklaratsig berett att ta över ansvaret för banan endast om en fullständig breddningkommer till stånd och om denna i sin helhet bekostas av de lokalaintressenterna. Enligt var det endast under dessa förutsättningarsom projektet kan bli samhällsekonomiskt lönsamt. Nuvarande smalspårigajärnvägslinje döms därmed ut som icke utvecklingsbar. i Värmlandslän har redovisat ett förslag där SJ och de lokalaintressenterna förklarade sig beredda att bidra med 25 milj. kr. av de totalt120 milj. kr. som en breddning till normalspår skulle kosta. Regeringen hardärefter genom beslut avslagit en framställning frånlänsstyrelsen i om ett statligt övertagande av banan. Enligt vadutskottet vidare har erfarit har ägaren av NKlJ-banan nu beslutat verkställaatt järnvägslinjen skall läggas ned och därefter rivas upp. Vadgäller den fond för infrastrukturåtgärder som vissa motionärer tar upp isammanhanget för att delvis bekosta en upprustning och breddning av banan villutskottet hänvisa till vad som tidigare anförts om att regeringen bör återkommatill med närmare förslag till riktlinjer för medelsanvändningen. Utskottetsom inte anser att bör ta något initiativ med anledning avmotionsyrkandena avstyrker därför desamma. Bergslagspendeln(LudvikaVästerås) Imotionerna T236 (s), T508 (s), T542 (m) och A87 (s) framhålls att utbyggnadenav Bergslagspendeln är så viktig att den måste fullföljas trots att de ökadekostnaderna för projektet inte ryms inom nuvarande anslagsram. 1 motion T518 (c) yrkas att särskilda statliga medeltillskjuts för att 1989/90:TU27 planerade investeringar iBergslagspendeln skall kunna förverkligas. Bandelen LudvikaVästerås, Bergslagspendeln, tillhörlänsjämvä-garna. Efter beslut av trafikhuvudmannen har pendeltrafik inletts år1989. Investeringar på banan finansieras från anslaget Byggande avlänstrafikanläggningar. Förändrade medelsbehov under anslaget får prövas isamband med den planeringsomgång som pågår .