bet · GD01JoU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligtmotion Jo412 (m) bör någon begränsning vid tilldelning av fiskelicenser inte få förekomma beträffande det kustnära fisket. tet vill i dettasammanhang erinra om att yrkesfiskelicens icke är Men utanlicens kan en yrkesfiskare icke erhålla stöd 1989/90:Jo U2 enligtstödförordningen och ej heller tillstånd till trålning mm. Enligt gällandeordning skall man vid prövning av licensansökan särskilt beakta (1) tillgångenpå fisk, (2) förutsättningarna i övrigt att bedriva ett rationellt fiske, (3)möjligheterna att avsätta fångsterna och (4) förutsättningarna för företagetatt få en sådan inkomst av enbart fisket att den ensam eller tillsammmans mednågon annan varaktig inkomstmöjlighet ger företagaren en tillfredsställandeförsörjning. fiskeriutredning har föreslagit att fiskelicenserna skallavskaffas medan i sina överväganden om laxfisket (varom mer iden följande framställningen) föreslagit att särskilda laxfiskelicenser införs.Utskottet är icke berett stödja motionärernas yrkande och avstyrker motionen. Enligtkommittémotion Jo422 (m) bör göra ett uttalande om fiskeflottan avinnebörd att kondemneringsbidrag bör kunna utgå även om fartyget säljs somfritidsbåt (yrkande 1). bör även uttala att det s.k.anpassningsavtalet med bör omförhandlas (yrkande 2). Vidare yrkarmotionärerna att gör ett tillkännagivande om fiskeövervakning avinnebörd att får medel att hyra in fartyg för skärptövervakning av den f.d. vita zonen i under högsäsong för torsk- ochlaxfisket (yrkande 6). Slutligen begärs att det skall bli möjligt att ersättaskador på yrkesfiskeredskap som uppkommer till följd av det fria handredskapsfisket(yrkande 7). Utskotteterinrar om att skrotningspremie enligt gällande regler får lämnas när ett äldrefiskefartyg skrotas eller, om det finns särskilda skäl, avförs från verksamhetmed fiske som kan konkurrera med svenskt yrkesfiske. Om det finns särskildaskäl kan således även fiskare som säljer sitt fartyg som fritidsbåt erhållaskrotningspremie. Som framhållits i det föregående har vidare 1989 årsfiskeriutredning föreslagit utvidgning av skrotningspremierna. Någon ändringav reglerna i detta avseende bör enligt utskottets mening inte företas förnärvarande. Yrkande 1 i motionen avstyrks. Utskottetdelar motionärernas åsikt att handeln mellan och EG med fisk ochfiskprodukter i princip bör ske på lika villkor. med EG omfattardock ännu inte handeln med fisk-och jordbruksprodukter. Enligt vad utskotteterfarit anses inom den svenska fiskerinäringens ställninginte ha försämrats genom det s.k. anpassningsavtalet som slöts med EG 1986 medanledning av och EG-anslutning, jämfört med årsEG-avtal. Utskottet är för sin del icke berett förorda något riksdagsuttalandemed anledning av motionens yrkande 2. Riksdagenhar avslagit motionsyrkanden motsvaran de yrkande 6 i motion Jo422 om intensivare övervakning av fisket i den svenska fiskezonen under torsk- och laxfiskesäsongen (1988/89:JoU2). Som utskottet då framhöll har anvi sats medel för byggande av ett nytt övervakningsfartyg avsett för detta ändamål. Utskottet är med hänsyn härtill icke berett tillstyrka yrkan det. Frågan om ersättning förinkomstförluster till följd av frläppandet 1989/90:JoU2 av handredskapsfisket vidsödra ostkusten m.fl. områden torde nu komma att aktualiseras sedanEuroparådets kommission för de mänskliga rättigheterna avvisat ettantal fiskerättsinnehavares klagomål riksdagsbeslut om ändring avfiskelagen. Ersättningsfrågorna regleras i lagen (1985:139) om ersättning förintrång i enskild fiskerätt. Utskottet är icke berett medverka till ytterligareersättning, utöver vad som kan beviljas enligt nämnda lag, och avstyrkersåledes motion Jo422 yrkande 7. Imotion Jo435 (mp) framförs en rad förslag som rör reglerna för yrkesfiisketsbedrivande till havs. Enligt motionen bör göra ett uttalande omsänkta fiskekvoter med hänsyn till biologiska förutsättningar (yrkande 7).7rålningsgränsen bör flyttas längre ut från kusten (yrkande 8). Biologiskatrålningsgränser bör inrättas (yrkande 9). Fiskemetoder som ödeläggerhavsbottnen skall inte användas (yrkande 10). Maskvidden för torsktrålar börinte understiga (yrkande 11). Utskottetfår anföra följande med anledning av motionen i nu berörd del. Ettfiskeripolitiskt mål är att inom de gränser som ges av en ansvarsfullhushållning med fisktillgångarna bör fisket bedrivas så efiektivt som möjligt.Fiskeristyrelsen leder de statliga åtgärderna på fiskets område, bedriver genomhavsfiskelaboratoriet en omfattande undersökningsverksamhet och samarbetarbl.a. med det internationella havsforskningsrådet (ICES). Fiskeribiologernasrekommendationer vägs mot mer kortsiktiga ekonomiska och nationella intressenvid de internationella förhandlingar inom ramen för Gdanskkonventionen som försvarje år och som leder till fastställande av fiskekvoter i Östersjöområdet.Fiskeristyrelsen utfårdar kungörelser om fisket i havsområden ombl.a. trålningens omfattning, maskstorlek m.m. Enligtfiskeriförordningen är fiske med sprängämnen m.m. förbjudet. Somframgår av det anförda torde motionens syfte i väsentlig del kunna tillgodosesinom ramen för gällande system. fiskeriutredning har även föreslagitatt trålningsgränserna flyttas längre ut från kusten. Utskottet utgår från attregeringen och ansvariga myndigheter utnyttjar de möjligheter som finns för attnå fram till en internationell reglering av havsfisket som tillgodoser denfiskeripolitiska målsättningen. Någon ytterligare åtgärd medanledning av här berörda yrkanden i motionen påkallas således icke. Underfiskesäsongerna 1987 och 1988 genomfördes ett intensivt trålfis ke i sedan man upptäckt stora koncentrationer av torsk i havet på djupområdena från baslinjen. I fisket deltog ett stort antal trålare från hela landet och även Frånnorrländskt fiiskarhåll restes protester och krav att 1989/90:JoU2 fisketskulle regleras. Denna fråga togs även upp i . Utskottet behandladeden i sitt fiskebetänkande 1988/89:JoU2. Det aktuella torskbeståndet förefölldå i stort sett utfiskat. från beståndsvårdande synpunkt torde det skeddainte innebära någon skada, framhöll utskottet, eftersom torsken intefortplantar sig i de aktuella vattnen. Annorlunda tedde sig saken för de lokalafiskarena vid vilka icke haft möjlighet att konkurrera med destörre fartyg som bärgat huvuddelen av den aktuella fisken. Med hänsyn till attfrågan följdes av den ansvariga myndigheten avstod från att göranågot särskilt uttalande med anledning av motionerna. Fråganom torskfisket i har tagits upp i flera motioner . Imotionerna Jo409 (s) krävs förbud mot torsktrålfiske i norra kommittémotion Jo410 (fp) bör begära en undersökning m.fl.åtgärder beträffande detta torskfiske (yrkande 3). I motion Jo420 (m)efterlyses insatser för att främja yrkesfisket efter och imotion Jo427 (c) yrkas på åtgärder för att skydda torskfisket längsNorrlandskusten (yrkande 2). 1 sistnämnda motion yrkas även att skallgöra ett uttalande om förläggning av torskodlingsanläggning dll Västernorrlandslän (yrkande 3). Enligtvad utskottet erfarit har utvärderatNorrlandsfisket på torsk. Avstyrelsens rapport framgår att man även kunde redovisa ettrekordstort torskfiske i , såväl för trålarna från Sydsverige ochVästkusten som för det norrländska fisket. En viss nedgång kan dock noterasjämfört med fångster. håller ett större bestånd torsk änvad vi tidigare vetat om och är stort nog för ett större fiske än vitraditionellt haft, anför . Från biologisk synpunkt spelaruttaget ur ingen roll eftersom torskens lek inte leder till någonöverlevnad. Hela beståndet rekryteras från . Denna resurs bör kunnatjäna som en vitamininjektion för det norrländska fisket eftersom dessa fiskarehar fisken på sin hemmaplan. trålare får högre kostnader vidfiske i jämfört med fiske i södra . För att kompenseradetta fordras att fångsterna är högre, framhåller styrelsen. 1sammanhanget nämns att antalet trålare i de fyra nordligaste länen ökat medelva enheter , varav flertalet är hemmahörande i län.Fiskeristyrelsen räknade med att fångsterna skulle sjunkanågot jämfört med . Enligt vad utskottet erfarit har torskfisket under åretvarit mycket svagt i de aktuella vattnen. Undersökningsfartyget harrapporterat att den ansam- ling av torsk som fannsför i djuphålor utanför Höga 1989/90:JoU2 kusten i stort sett försvunnit. Man räknar emellertid med att en förnyadinvandring kommer att ske efter hand. Detfinns enligt bedömning ingenting i detstatistiska eller biologiska materialet som talar för att ett trålfiskeförbudskall införas. Styrelsen har därför inte vidtagit några åtgärder i Bottenhavetstorskfiske . Styrelsen följer den vidare utvecklingen, ochfrågan om eventuell inskränkning av trålfisket torde åter komma upp tillbedömning . Utskottetvill för egen del framhålla vikten av att torskbeståndets utveckling i helaÖstersjöområdet noggrant följs av näring, myndigheter och forskare samt attfisketrycket anpassas efter bedömningar av utvecklingen och med hänsyntagen till regionala förhållanden. Med hänvisning till fiskeristyrelsensutvärdering föreligger enligt utskottets bedömning icke någonanledning för att vidta ytterligare åtgärd med anledning avmotionerna Jo409, Jo410 yrkande 3 och Jo427 yrkande 2. Närdet gäller motion Jo420 med yrkande om utredning får utskottet erinra om att1989 års fiskeripolitiska utredning föreslagit ökat stöd till det kustnärafisket. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen påkallasinte med hänsyn härtill. Medanledning av motionsyrkandet om torskodling har utskottet inhämtat att det vidStockholms universitet sedan någon tid pågår försök med befruktning ochkläckning av torskägg. Avsikten är att man med tiden skall kunna plantera uttorskyngel i norra och framför allt i . Enligtvederbörande forskare är försöken synnerligen problemfyllda men hoppingivande.Försöken finansieras med medel från och drivs påAskölaborato-riets kräftodlingsstation i Ar på . Försök med torskodlingbedrivs även vid . Utskottetfinner för sin del att det vore värdefullt om försöken att odla torskungarkunde föras till framgångsrikt resultat. Det skulle då vara möjligt att sättaut torskungar i där salthalten och temperaturen är så låg attäggen icke överlever medan å andra sidan ungtorsk visat sig trivas väl och växai dessa vatten. Som framgår av det anförda har försök inletts som syftar tillatt möjliggöra utsättning av torskungar i norra och Bottenhavet.Motionens syfte kommer därigenom att i väsentlig mån tillgodoses. Någonanledning att på nuvarande stadium förlägga en torskodlingsanläggning tillVästernorrlands län synes icke föreligga. Utskottet avstyrker således motionJo427 yrkande 3. Laxfisket 1989/90:JoU2 Fleramotioner handlar helt eller delvis om laxfisket. I två motioner uttalas oro förlaxens reproduktion i de norrländska älvarna. 1 motionerna Jo404 (m) och Jo405(fp) framhålls att fiskebiologer och sakkunniga är på det klara med attorsakerna till de allt sämre laxfångsterna i Norrlandsälvarna delvis är fisketmed drivlinor och -garn i . Motionärerna yrkar mot den bakgrunden påinskränkningar i laxfisket och förbud för fiske med drivlinor och -garn undertiden till . Enligt kommittémotion Jo410 (fp)bör göra ett tillkännagivande om laxfisket (yrkande 4), och ikommittémotion Jo422 (m) yrkas ett tillkännagivande om beståndsvård (yrkande4). Enligt motion Jo410 krävs kraftfulla åtgärder för den naturproducerandelaxen, och i motion Jo422 framhålls att en grundläggande princip bör vara attbibehålla så många naturliga lekplatser som möjligt och att tillse att etttillräckligt stort antal lekmogna individer kan nå dessa. Utskottethar erfarit att antagit ett principprogram sominnefattar åtgärder för att bevara det genetiska materialet och stärkalaxstammarna i hela . Enligt programmet skall styrelsen begära hosregeringen att inom ramen för det internationella samarbetet på fiskets områdeverka för reduktion av havsfisket, bl.a. genom minskat totalt uttag (7AC) ochrestriktioner för drivlinefisket m.m. Vidare föreslår fiskeristyrelseninförande av obligatorisk laxfiskelicens för yrkesfiskare samt att den sedannågra år bedrivna försöksverksamheten med fördröjd utsättning av laxinstitutionaliseras. Enligt programmet bör kungörelser ändrasså att fiske med fasta redskap förbjuds i och undervissa vår- och höstmånader medan drivnäts- och drivlinefiske förbjuds i heladen svenska fiskezonen . Utskottetfinner för egen del angeläget att åtgärder vidtas för att bevara den vildalaxens fortlevnad. Förekomsten av självreproduceran-de laxstammar anses, somutskottet vid upprepade tillfållen framhållit, utgöra förutsättningen för ettuthålligt laxfiske i . Som framgår av den lämnade redogörelsen följerden ansvariga myndigheten noga situationen och har även framlagt förslag tillåtgärder. Genomförandet av dessa kräver till viss del överenskommelser medandra nationer. Utskottet utgår från att ansträngningarna att säkra ett uthålligtlaxfiske fortsätter och att de åtgärder vidtas som är möjliga. Med det anfördakan syftet med här berörda motioner anses tillgodosett. De påkallar såledesingen ytterligare åtgärd. ' Vattenbruk 1989/90:JoU2 Iflera motioner framställs yrkanden om vattenbruk. I motion Jo407 (s) yrkas attnyetablering av fiskodlingar i kasse förbjuds fram till dess att effektivareningsmetoder har utvecklats. Enligt motion Jo419 (mp) , bör givna tillståndtill kassodling av fisk omprövas. Några'nya tillstånd till kassodling bör ickebeviljas. 1 motion Jo433 (c) efterlyses regler för bakteriologisk pro'vtagningi fiskodlingar och i motion Jo435 (mp) yrkas på begränsningar av näringsutsläppfrån fiskodlingar. Enligt motion Jo428 (s) bör fiske med vissa rörliga redskapi nära anslutning till fiskodling begränsas. Utskottethar erfarit att antagit ett handlingsprogram förutvecklingen av vattenbruket i . Flertalet hithörande motionsyrkandenavser frågor som hör till styrelsens ansvarsområde och innefattas avhandlingsprogrammet. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionerna Jo407, Jo4l9, Jo433 och Jo435 yrkande 6 påkallas således icke. Enmotion av samma innehåll som motion Jo428 avslogs av medhänvisning till att en frizon av avsett slag kan införas av (1988/89:JoU2). Inågra motioner yrkas att gör uttalanden om laxfonden för Vänern.Yrkanden härom framställs i motionerna Jo268 (s) yrkande 2, Jo423 (fp) ochJo432 (m, c). 1 motion Jo415 (m) begärs åtgärder och ibestämmelser för attavveckla olämpligt trålfiske i . Imotionerna Jo413 (s) och Jo435 (mp) yrkande 2 föreslås införandet av en allmänfiskevårdsavgift. Enligt sistnämnda motion bör även uttala sig förrestriktioner mot rotenonbehandling av sjöar (yrkande 3) och för att naturligaarter, raser och varianter av fisk bör gynnas och användas vid utplanteringar(yrkande 4). Slutligen bör enligt motionen generellt fiskeförbud råda i tre årstid efter varje utplantering av fisk i insjöar (yrkande 5). Laxfondenför behandlades senast av (1985/86:JoU19). Utskottet uttalade då sin tillfredsställelse över den samlade insats som görsför att åstadkomma bättre fångstmöjligheter. Frågan om lokalisering avsättfiskanläggningar bör lämpligen bedömas av somhar att meddela föreskrifter om laxfiskets vård och bedrivande och somäven har ansvaret för erforderliga åtgärder för i att bevaranaturreproducerande fiskstammar, anförde utskottet. vad utskottet erfaritbedrivs det fortsatta arbetet på regional nivå. Något 1989/90:JoU2 riksdagsuttalandei frågan synes icke påkallat. Utskottet avstyrker således motionerna Jo268yrkande 2, Jo423 och Jo432. Utskottetavstyrker även motion Jo415. Motsvarande motion avslogs medhänvisning till att tillstånd till trålfiske tillhör fiskeristyrelsenskompetensområde. Utskottetär heller icke berett att biträda motionerna Jo413 och Jo435 omfiskevårdsavgift. Förslag i samma riktning har under en följd av år avslagitsav (/89:JoU2). Närdet gäller förslagen i motion Jo435 yrkandena 35 får utskottet anföraföljande. Fiskemed bedövande eller dödande ämnen är förbjudna enligt fiskeriförordningen mendispensmöjligheter finns. har utfårdat en särskild kungörelse(FiFS 1988:11) om rotenonfiske. prövar ansökan och beslutar eftersamråd med och miljö- och hälsoskyddsnämnden. Utskottet harerfarit att rotenonfiske numera förekommer blott helt sällan. Det anses dockvara befogat i vissa fall. Enligtfiskeriförordningen fordras tillstånd för att plantera ut fisk. Prövningen sker för att förebygga och begränsaspridningen dels av olämpliga arter och stammar av fisk, dels av smittsammafisksjukdomar. har utfårdat en särskild kungörelse (FiFS 1988:10)med föreskrifter och allmänna råd om utplantering och flyttning av fisk. Förlandet främmande arter dvs. arter som inte finns i landet eller som harinförts hit får inte planteras ut. Dock får regnbåge,bäckröding. Kanadaröding, splejk (korsning mellan Kanadaröding och bäckröding),gräskarp och signalkräfta planteras ut efter tillståndsprövning. Vidutplantering av lax i ett vattensystem eller i mynningsområdet utanförvattensystemet får endast användas laxstam som härstammar från vattensystemeteller närmast angränsande system. Isammanhanget må anmärkas att man på den finska sidan sätter ut snabbväxande ochkortvandrande Nevalax i men inte i . Enligtfiskeristyrelsen har utsättningarna icke skett i sådan omfattning attdenna lax i nämnvärd grad blandat sig med laxen i de svenska älvarna. Däremotkan ett ökat fisketryck i området inverka på framför allt den vilda7orneälvslaxen som helst vandrar på den finska sidan av . Utsättningarnaskaraktär skiftar, och generellt fiskeförbud enligt yrkande 5 i motionen voreolyckligt. Enskild vattenägare och fiske-vårdsområdesförening kan själv beslutaom eventuellt fiskeförbud. Somframgår av vad som anförts får motionärernas syfte till väsentlig del anses hatillgodosetts genom gällande regler. Utskottet avstyrker mot den bakgrundenberörda yrkanden. Kräftor 1989/90:JoU2 Enligtkommittémotion Jo410 (fp) yrkande 6 bör göra ett uttalande omförsäljningsförbudet för djupfrysta kräftor av innebörd att förbudet att säljadjupfrysta kräftor under en stor del av året bör utan ytterligare utredningavskaffas. Ett motsvarande yrkande återfinns i motion Jo408 (fp). Enligtfiskeriförordningen (1982:126) får kräfta inte säljas i detaljhandeln närkräftfiskeförbud råder, nämligen den andra onsdageni augusti. Någon åtskillnad görs därvid inte på fårska och djupfrysta kräftor.Kräftfiskeförbudet är av gammalt datum och infördes för att skyddakräftstammen sedan delar av de svenska vattnen drabbats av kräftpest. Underde har en snabb utveckling av kräftodlingar inletts i Sverige.Stora förhoppningar knyts till denna verksamhet som innefattar både odling idammar och utsättning i sjöar och vattendrag. Omkring en tredjedel av de odladekräftorna är flodkräftor medan resten är signalkräftor vilka icke påverkasnegativt av kräftpesten. En mycket stor del av de svenska kräftorna saluförsprivat, vid sidan av den etablerade detaljhandeln. Kvalitetsmässigt anses desvenska kräftorna överlägsna flertalet importerade djur. som kommerkan man enligt vad utskottet erfarit förvänta en stark ökning av utbudet. Ikonkurrenshänseende handikappas dock de svenska kräftorna av att fiskeförbudetgäller ända fram till den stund försäljningsförbudet hävs. Kräftor från ländersom inte tillämpar samma förbudsgränser kan importeras kokta och därför liggaSrdiga på diskarna vid kräftsäsong-ens start medan svenska leverantörer kan hasvårt att få fram produkterna i tillräckliga kvantiteter under säsongensförsta dagar. Under innevarande år har dock försöksvismeddelat dispens från fiskeförbudet. Utskottetdelar motionärernas mening att det finns anledning att häva saluförbudet förkräftor. Utskottet utgår därvid från att det är möjligt att ändrafiskeriförordningen i detta avseende utan att skyddet för det svenskakräftbeståndet eftersatts. Vad utskottet anfört med anledning av här berördamotionsyrkanden bör som sin mening ge regeringen till känna. Hemställan i989/90:JoU2 att avslårmotion 1988/89:Jo422 yrkande 5, att avslårmotion 1988/89:Jo436 yrkande 1, 3. beträffandeskador på flora och fauna m.m. att avslårmotion 1988/89:Jo436 yrkandena 2 och 4, 4. beträffande rätt till ftske inärliggande sjöar att avslår motion 1988/89:Jo426, 5. beträffande fiskensbarnkammare att avslårmotion 1988/89:Jo410 yrkande 2, 6. beträffandeekologbkt känsliga områden att avslårmotion 1988/89:Jo435 yrkande 13, 7. beträfiiandeforskning och undersökningsverksamhet i Öster sjön att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1988/89:Jo422 yrkande 3, 8. beträffande ersättning på grundav oljespill att avslår motion 1988/89:Jo424, 9. beträffandefiskerinäringen i att avslårmotionerna 1988/89:Jo260 yrkande 2 och 1988/89:Jo261 yrkande 5, att avslårmotion 1988/89:Jo403, 11. beträffandearbebmarknadspolitbka åtgärder a) att avslår motion1988/89:Jo313, b) att avslår motion1988/89:Jo427 yrkande 1, 12. beträffandehandlingsprogram för insjöfisket att avslårmotion 1988/89:Jo410 yrkande 5, att avslårmotion 1988/89:Jo412, 14. beträffandefiskeflottan m.m. att avslårmotion 1988/89:Jo422 yrkande 1, 15. beträffandeanpassningsavtalet med att avslårmotion 1988/89:Jo422 yrkande 2, 16. beträffandeskärpt övervakning att avslårmotion 1988/89:Jo422 yrkande 6, att avslårmotion 1988/89:Jo422 yrkande 7, 18. beträffandesänkta fbkekvoter m.m. att avslårmotion 1988/89:Jo435 yrkandena 711, 19. beträffandetorskfisket i att avslårmotionerna 1988/89:Jo409, 1988/89:Jo410 yrkande 3 och 1988/89:Jo427 yrkande 2, 20. beträffandestöd till Norrlandsfisket att avslår motion 1988/89:Jo420, 21. beträfiande torskodling 1989/90:JoU2 att avslårmotion 1988/89:Jo427 yrkande 3, 22. beträffande inskränkningar ilaxfisket attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Jo404 och 1988/89:Jo405, 23. beträffandetillkännagivande om laxfbket attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo410 yrkande 4, attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo422 yrkande 4, 25. beträffande nyetablering avfiskodlingar att avslår motion 1988/89:Jo407, 26. beträffande kassodling attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo419, attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo433, attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo435 yrkande 6, 29. beträffandebegränsning av fiske attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo428, 30. beträffandelaxfondens framtida verksamhet attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo268 yrkande 2, 31. beträffande stöd för laxfonden för att avslår motion 1988/89:Jo423, attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo432, 33. beträffandetrålfbke i attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo415, 34. beträffandeallmän fiskevårdsavgifi attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Jo413 och 1988/89:Jo435 yrkande 2, 35. beträffanderotenonbehandling m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo435 yrkandena 35, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1988/89:Jo408 och 1988/89:Jo410 yrkande 6. Närvarande: (), (), (), (), (), 20 (m),(), (), (), Len- närt Brunander (c), AnnikaÅhnberg (vpk), (), 1989/90:JoU2 (), (), () och 1, Skyddszon (mom. 1) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottethar" och slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motion Jo422 har det fria hémdredskapsfisket medfört allvarligastörningar, merkostnader och inkomstbortfall genom ökade skador på uteståendefiskeredskap, skador i form av förstörda och raserade fiskebyggnader,söndertrasade nät m.m. Utskottet biträder mot den bakgrunden motionärernasyrkande att det bör finnas möjlighet att utlysa en skyddszon kring alla typerav fiskeredskap, alltså även kring rörliga redskap. bör med anledningav yrkande 5 i motionen göra ett uttalande av denna innebörd. deb att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande skyddszon att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1988/89:Jo422 yrkande 5, Fiskens barnkammare (mom. 5) LarsErnestam och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "sida" bort ha följandelydelse: