bet · GD01BoU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Samordnad länsförvaltning (prop. 1988/89:154) 1989/90 BoU4 Utskottet tillstyrker i allt väsentligt regeringensförslag om en ny statlig regional förvaltning. Förslaget innebär att en nylänsstyrelse bildas av de verksamheter som bedrivs av länsvägnämnden,länsskolnämnden, lantbruksnämnden samt den nuvarande . Viss delav länsbostadsnämndens verksamhet föreslås också ingå i den nya ,som i övrigt får vidgade befogenheter i vad avser kommunikationsområdet,skogsvården och trafiksäkerheten. På vissa andra områden föreslås ett utvidgatsamrådsförfarande. Utskottet gör fem tillkännagivanden till regeringen. Detgäller nämndorganisationen i och , betydelsen av attdet allmänna skolväsendet får en stark inriktning mot utvärdering ochtillsyn/inspektion, vissa länsbostadsnämndsfrågor, ändrad benämning på denföreslagna utbildningsnämnden och vissa personalpolitiska frågor. 28 reservationer har avgivits bl.a. om avslag påpropositionen (c, mp) till förmån för ett s.k. länsdemokratiskt alternativ.Reservation (m, fp) har avgivits om de nationella målens genomslagskraft. I enreservation (c, vpk) föreslås att landstingen skall välja samtliga ledamöter ide nämnder som föreslås finnas vid sidan av styrelse. Åtta.särskilda yttranden har avgivits. Regeringen har i proposition 1988/89:154 föreslagitriksdagen att 1. anta ett vid propositionen fogatförslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1985:1073) omförsöksverksamhet med samordnad länsförvaltning, 2. godkänna de i regeringsprotokolletförordade riktlinjerna för en reform av den statliga regionala förvaltningen. 1 1989/90. Motionerna i989/90:BoU4 I detta betänkande behandlas deb de med anledning av propositionen väckta motionerna 1989/90:Bol av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omden regionala organisationen av fiskefrågorna. 1989/90:Bo2 av och (båda c)vari yrkas 1. att avslår proposition 1988/89:154 om nyregional statlig förvaltning, 2. att , därest yrkande I ej vinner bifell,beslutar att samtliga ledamöter, inkl. ordföranden, i de nya nämnderna utses av landstingen. 1989/90:Bo3 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhandläggningen och organisationen av fiskefrågorna. 1989/90:Bo4 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den regionala organisationen av fiskefrågorna. 1989/90:Bo5 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att alla nämndledamöter bör väljas avlandstinget, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att nämndernas ordförande bör väljasav , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att nämnd- och styrelseledamöter börfå initiativrätt och att detta skrivs in i en ny länsstyrelseinstruktion, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkommunikationsnämnd/vägförvaltning, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlantmäteriet, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Stockholmslän och , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om genomförandet. 1989/90:Bo6 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutseende av förtroendemän i styrelse. 1989/90:Bo7 av och (bådac) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bibehållande av de regionala fiskenämnderna i den statligaregionala förvaltningen. 1989/90:Bo8 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om 2 fiskeriadministrationensorganisation på regional nivå. 1989/90:Bo9av och (båda s) vari yrkas 1989/90:BoU4 att som sin mening ger regeringen till känna att de i proposition 1988/89:154 föreslagna fem obligatoriska nämnderna i Stockholmslän skall utgå och ersättas med en möjlighet för regeringen att efterframställning från styrelse besluta om inrättande avsärskild/särskilda nämnd/nämnder för specifika ämnesområden. 1989/90:BolO av Hans Nyhage (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att fiskefrågor av regional karaktäräven fortsättningsvis skall handläggas på länsnivå. 1989/90:Boll av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregional kompetens och sakkunskap vad gäller fiskefrågor inom de nya länsstyrelserna. 1989/90:Bol2 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlantmäteriverkets organisation och ledning. 1989/90:Bol3 av () vari yrkas 1. att beslutar att regionalafiskefrågor även fortsättningsvis skall handläggas på länsnivå, 2. att beslutar attfiskenämndernas nuvarande kompetens och resurser inordnas i den nyalänsstyrelsen från , 3. att beslutar attlänsstyrelsen i får ansvaret för samordnande uppgifter vadgäller fisket i . 1989/90:Bol4 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförstärkning av den sociala funktionen inom länsstyrelserna. 1989/90:Bol5 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt fiskefrågor även fortsättningsvis skall handläggas på länsnivå och attfiskenämndernas samtliga resurser och kompetens skall inordnas i de nyalänsstyrelserna. 1989/90:Bol6 av och (m) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att regionala fiskefrågor ävenfortsättningsvis bör handläggas på länsnivå, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att fiskenämnderna bör inordnas i denya länsstyrelserna från , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att länsstyrelserna i ochKronobergs län bör få ansvaret för samordnande uppgifter vad gäller fiske iVättern resp. . 1989/90:Bol7 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en tydligare ansvarsfördelning mellan de statliga och kommunala huvudmännen, 3 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:BoU4 motionen anförts omden oklara ansvarsfördelningen mellan de nya länsstyrelserna och de centralaämbetsverken, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlänsarbetsnämnderna, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt ytterligare se över länsbostadsnämndernas kvarvarande uppgifter, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attfiskefrågorna i samband med reformgenomförandet bör ingå i de nyalänsstyrelserna, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbildningsfrågorna, 7. att riksdagenmed avslag på propositionen i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om flexibilitet i länsstyrelsernas beslutsorgan, 8. att somsin mening ger regeringen till känna att själv bör ges rätt attbesluta om den interna beslutsorganisationen och att tillsätta ledamöterna ide nämnder eller beredningsorgan .som den beslutat att inrätta, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avjuridisk kompetens vid länsstyrelserna. 1989/90:Bol8 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omden regionala organisationen av fiskefrågorna. 1989/90:Bol9 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom organisationen av den nya regionala statliga förvaltningen. 1989/90:Bo20 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omden regionala organisationen av fiskefrågorna. 1989/90:Bo21 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenavslår proposition 1988/89:154 om en ny regional statlig förvaltning och hosregeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts med direktiv attutarbeta förslag i enlighet med vad som anförts i motion 1989/90:Bo30, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om denregionala statliga förvaltningen i avvaktan på en länsdemokratisk reform, 3. att därest yrkandena I och 2 ej vinner bifall som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om val och sammansättning av deobligatoriska nämnderna. 1989/90:Bo22av Per Stenmarck (m) vari yrkas att som sin 1989/90:BoU4 mening gerregeringen till känna att fiskefrågor av regional karaktär även fortsättningsvisskall handläggas på länsnivå och att fiskenämnderna skall inordnas i de nyalänsstyrelserna. 1989/90:Bo23 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutgångspunkter för organisatoriska förändringar, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlänsskolnämnderna, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkommunikationer, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlantbruksnämnderna, 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsvårdsstyrelserna, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöverlantmätaren, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfiskenämnderna, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlänsbostadsnämnderna, 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förtroendemannainflytandet i den nya länsstyrel sen. 1989/90:Bo24 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagenavslår proposition 1988/89:154, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen til) känna att frågan om stärkt regionaltsjälvstyre i form av direktvalda regionala parlament enligt vad som anförts imotionen utreds. 1989/90:Bo25 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenavslår propositionen om ny regional statlig förvaltning, 2. att därest yrkande 1 ej vinner bifall som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lantbruksnämnderna, 3. att riksdagenhos regeringen begär en utredning om den framtida trädgårdsrådgivningen ienlighet med vad som anförts i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt fiskefrågor av regional karaktär även fortsättningsvis skall handläggas på länsnivå. 1989/90:Bo26 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de sociala funktionernas roll i den nya organisationen. 1989/90:Bo27av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas att 1989/90:BoU4 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en statligskolinspektion. 1989/90:Bo28 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att själv beslutar om vem som skall varaordförande i resp. nämnd. 1989/90:Bo29 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omden regionala organisationen av fiskefrågorna. 1989/90:Bo30 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenavslår proposition 1988/89:154 om ny regional statlig förvaltning, 2. att riksdagenhos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts, med direktivatt utarbeta förslag om införande av länsdemokrati i enlighet med vad som imotionen anförts, 1989/90:Bo31 av () vari yrkas 1. att riksdagenavslår proposition 1988/89:154 om en ny statlig förvaltning, 2. att därest yrkande 1 ej vinner bifell avslår proposition 1988/89:154såvitt avser förslag om införande av fem obligatoriska nämnder vid sidan avlänsstyrelsen i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om formerna föratt stärka förtroendemannainflytandet på länsnivå innebärande attlänsstyrelsens styrelse skall ha möjlighet att vid behov inrätta nämnder ellerandra politiskt sammansatta organ. deb de från till bostadsutskottetöverlämnade motionerna 1988/89:K229 av och (båda mp) variyrkas 1. att riksdagenbeslutar att regionala parlament skall inrättas och att dessa skall ersättanuvarande landsting och länsstyrelser, 2. att riksdagenbeslutar att de i yrkande 1 föreslagna parlamenten skall väljas i direkta,allmänna val , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ett förslag om hur regionalaparlament, enligt vad i motionen anförts skall införas i hela landet, skallföreläggas . 1988/89:K247 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning om länsdemokratii enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:K504 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förtroendemannainflytande över miljövårdsfrågorna på 6 har berett ,finansutskottet, socialutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet,jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet tillfålle att yttra sig överpropositionen och motionerna. och trafikutskottet har avståttfrån att yttra sig. Övriga utskottsyttranden har som bilagor fogats till dettabetänkande. Företrädare för plan- och bostadsverket och har inför utskottet lämnat synpunkter i ärendet. har inkommit med en skrivelse. Uppgifter i anslutning till förslagen i propositionen l propositionen redovisas hur den nuvarande statligalänsförvaltningen utformades . Bl.a. inrättades då enrad länsnämnder vid sidan av . utvecklinginnebar bl.a. en betoning av länsförvaltningens roll i samhällsbyg-gandet. 1971års beslut om länsförvaltningens organisation syftade bl.a. till att främja denregionala utvecklingen. Särskilt betonades roll inom samhällsbyggandet. gavs genom detta beslut ett ansvar för att ocksåkommunal och statlig verksamhet samordnades. accentuerades behovet avsamverkan mellan olika statliga regionala organ. Olika åtgärder har ocksåvidtagits i syfte att öka samordningen inom länsförvaltningen. Nya verksamheter av övergripande karaktär har lagts pålänsstyrelserna. Det gäller t.ex. det regionala ansvaret för miljövården, denfysiska planeringen och kulturmiljövården. I mitten och slutet av har regeringen i skildasammanhang aktualiserat frågan om en översyn av den statliga regionalaförvaltningen. Försöksverksamhet med och utredningar om samordnadlänsförvaltning m.m. För att få underlag för eventuella beslut om en ny statligregional förvaltning beslöt att en försöksverksamhetmed samordnad länsförvaltning skulle genomföras i . Underförsöksperioden som startade och avsågs pågå ingårflera länsorgan som enheter i . har sedermera beslutatförlänga försöksperioden med , dvs. till utgången av . För att bereda frågor om en samordnad länsförvaltningtillsattes inom en särskild arbetsgrupp. gruppenvars resultat bl.a. byggde på ett flertal sektorsstudier presente- 1989/90:BoU4 rade iseptember 1987 sina överväganden i rapporten länsförvaltning -förslag (Ds C 1987:10). För att avsluta utredningsarbetet om en samordnadlänsförvaltning tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté.Utredningen avgav sitt betänkande (SOU 1989:56) . Vidare har statskontoret på regeringens uppdrag utarbetatett organisationsförslag för en ny länsstyrelse i . Uppdragethar avrapporterats i rapporten (1989:31) Samordnad länsförvaltning i Stockholmslän. I sammanhanget bör också erinras om att en särskildutredare haft i uppgift att utreda uppgifter och arbetssätt vidlänsstyrelsernas sociala funktioner. I betänkandet (Ds 1989:9) Länsstyrelsernassociala funktioner redovisas utredningsuppdraget. Propositionens huvudsakliga innehåll m.m. I propositionen anges riktlinjerna för en reform av denstatliga förvaltningen. Förslaget innebär att länsstyrelserna omorganiseras.Den nya ansvarsområde föreslås omfatta de verksamheter som i dagbedrivs av länsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksnämnden samt den nuvarandelänsstyrelsen. Dessutom föreslås att ansvarsområdet även omfattar den del avlänsbostadsnämndens verksamhet som avser bostadsförsörjning och annansamhällsplanering. 1 den mån en länsanknytning blir aktuell för fiskefrågornaföreslås den nya ansvara för dessa frågor. Den nya föreslås vidare bl.a. få vidgadebefogenheter vad avser kommunikationsområdet, skogsvården och trafiksäkerheten.Därutöver föreslås ett utvecklat samrådsförfarande vad gäller arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten och vissa andra frågor som rör arbetsmarknaden. Den nya föreslås få ett starktförtroendemannainflytande genom inrättande av fem obligatoriska nämnder vidsidan av styrelse, nämligen utbildningsnämnd, , lantbruksnämnd, kommunikationsnämnd och miljönämnd. Nämnderna skallvid sidan av att vara rådgivande organ även ha beslutsbefogenheter. De föreslåsha elva ledamöter. Landshövdingen föreslås i normalfallet vara ordförande inämnderna. Av övriga ledamöter föreslås fem utses av och fem avregeringen. Ledamöterna i den nya styrelse skall väljaspå samma sätt som , dvs. Vid den nya kommer särskilda tjänster somlänsexperter att finnas. Reformen föreslås träda i kraft . För attförbereda genomförandet föreslås att en central organisationskommitté inrättas, vilken bör biträdas av bl.a. länsstyrelsernas organisationsnämnd, stats kontoret och berörda centrala verk. Vidare föreslås att en regional o organisationskommittébildas i varje län. Departementschefen avser att 1989/90:BoU4 senareföreslå regeringen att återkomma till med förslag till ändringar iberörda lagar samt i fråga om medelstilldelning m.m. Lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med samordnadlänsförvaltning föreslås förlängd med , dvs. till utgången av . Motiv för en reformering av den regionalastatsförvaltningen I propositionen görs den bedömningen att en genomgripandereformering av den regionala statsförvaltningen krävs för att den skall kunnaleva upp till de krav som ställs och framgent kommer att ställas.Reformen bör bl.a. bygga på att en ny länsstyrelse med bredare verksamhet ändagens bildas. Bedömningen i propositionen stämmer i denna del överens medförslaget i betänkandet Samordnad länsförvaltning. Utöver de motiv somutredningen framför pekar civilministern på den omständigheten att den statligasektorn i takt med att den åtagit sig uppgifter inom alltfler samhällsområdenockså sektoriserats något som i sin tur lett till att staten på länsplanetfinns representerad genom flera fristående myndigheter med ett eget striktansvar. Sektoriseringen har enligt hans uppfattning i viss mån skett påbekostnad av regional överblick, samordning och samlad slagkraft. Avslag på propositionen yrkas i motionerna Bo2 (c) yrkande1, Bo21 (c) yrkande 1, de grönas partimotion Bo24 yrkande 1, Bo25(c) yrkande 1, partimotion Bo30 yrkande 1 samt Bo31 (c) yrkande1. I partimotion Bo30 riktas kritik motpropositionen. Motionärerna anför att syftet med reformen inte är klart. Dekonstaterar att propositionen i allt väsentligt går emot centerpartietsförslag om regional förvaltning och att regeringsförslaget inte innebär någonlänsdemokrati i verklig mening. Förslaget banar enligt deras uppfattning inteheller väg för ökat medborgarinflytande. I motionen begärs, förutom attpropositionen skall avslås, att en parlamentarisk utredning skall tillsättasmed direktiv att utarbeta ett nytt förslag om införande av länsdemokrati(yrkande 2). Målsättningen bör enligt motionen vara att länsstyrelsernaavvecklas och att landstingen får vidgade uppgifter och utvecklas tilllänsparlament. Ett motsvarande yrkande framställs i motion 1988/89:K247 (c). båda motionerna lämnas en utförlig redogörelse för hur anseratt länsdemokratin skall kunna vidgas, bl.a. genom att landstingen får utökadebefogenheter, och för de viktigaste utredningsfrågor som den av motionärernaförordade utredningen bör behandla. I motion Bo21 (c) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om att den nuvarande organisationen med länsstyrelser ochlänsnämnder skall bibehållas i avvaktan på att en reformering enligt förslageti partimotionen genomförs (yrkande 2). Imiljöpartiets partimotion Bo24 anges bl.a. följande. Propositionen 1989/90;BoU4 innebär enfortsatt stark statlig reglering på regional nivå. Enligt motionärernaförvärrar förslaget den från demokratisk synpunktotillfredsställande situationen, bl.a. genom att landshövdingens maktförstärks. I stället för den reform som regeringen föreslår bör inrättas enform av direktvalda regionala parlament. Dessa skall överta de uppgifter som denuvarande landstingen och länsstyrelserna har samt väsentliga delar av dencentrala förvaltningens uppgifter. Härigenom skulle det regionala självstyretavsevärt stärkas. 1 motionen begärs, förutom att skall avslåpropositionen (yrkande 1), att frågan om regionalt självstyre i form avdirektvalda regionala parlament skall utredas (yrkande 2). Ett liknande yrkandeframställs i motion 1988/89:K229 (mp). I motionen hemställs således attriksdagen beslutar att regionala parlament skall inrättas och att dessa skall ersättanuvarande landsting och länsstyrelser (yrkande 1). Vidare hemställs attriksdagen beslutar att de föreslagna parlamenten skall väljas i direkta,allmänna val (yrkande 2). bör enligt motionen som sinmening ge regeringen till känna att skall föreläggariksdagen ett förslag om hur regionala parlament skall införas i hela landet(yrkande 3). Propositionen innehåller, som framgått ovan, enredogörelse för bakgrunden och motiven för den föreslagna reformen. De avregeringen nu framförda förslagen bygger på ett omfattande utredningsarbeteoch på erfarenheter av den försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning sombedrivits i . har ovan isammanfattning redovisat detta utredningsarbete. Syftet med försöksverksamheten och denutredningsverksamhet som bedrivits i anslutning härtill har bl.a. varit attsöka finna en bättre samordning av den regionala statliga förvaltningen,särskilt beträffande frågor som berör länens utveckling och framtid. Iförsöksverksamheten har den statliga länsförvaltningens arbetsformer ochorganisation i syfte att söka få klarlagt hur en samordnadlänsförvaltning kan bli effektivare än den nuvarande. inneburit att flertalet statliga uppgifter som rör länets utveckling ochframtid samlats i en myndighet . För att behålla ett starktförtroendemannainflytande har vid sidan av styrelsen särskildafunktionsstyrelser (delegationer) inrättats. har vid flera tillfållen behandlat den pågåendeförsöksverksamheten (se BoU 1985/86:3, BoU 1987/88:1 och BoU 1987/88:17). Efter att ha redovisat det förberedelsearbete som föregåttdet nu behandlade regeringsförslaget anför följande. Utskottet anser för sin del att de överväganden som gjortsi propositionen om behovet av en samordning av den statliga länsförvaltningenefter de huvudlinjer som Norrbottenförsöket baserats på är välgrundade.Utskottet anser således att ett integrerande av vissa statliga länsmyndigheteri bl.a. bör kunna förstärka statens möjligheter att på ettallsidigt och kompetent sätt väga olika sektoriella intressen mot varandra och inom ramen för gällande lagstiftning ta hänsyn till regionala förhållanden. Till detta kommer att en reformering bör medföra positiva rationaliserings- och besparingseffekter.Med hänvis- 1989/90:BoU4 ning till det anförda förordar utskottet attdet pågående arbetet i syfte att åstadkomma en ny regional statlig förvaltningbör fortsätta. Utskottet anser således att de motionsyrkanden vari hemställsom avslag på propositionen skall avslås av . Inte heller kan utskottet ställa sig bakom motionerna1988/89:K229 (mp), 1988/89:K247 (c), Bo21 (c) yrkande 2, miljöpartietspartimotion Bo24 yrkande 2 och partimotion Bo30 yrkande 2 varibl.a. förordats att den regionala demokratin stärks. Med hänvisning till det anförda föreslårkonstitutionsutskottet att avslår motionerna 1988/89:K229 (mp),1988/89:K247 (c), Bo2 (c) yrkande 1, Bo21 (c) yrkandena 1 och 2, miljöpartietspartimotion Bo24, motion Bo25 (c) yrkande 1, partimotion Bo30(c) samt motion Bo31 (c) yrkande 1. En reformering av den statliga regionala administrationen fåranses nödvändig.