bet · GD01FiU32 · 1989-12-31 00:00:00 — Återförvisatärende om tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag(prop. 1989/90:94) Utskottet avstyrker i betänkandet att ett utdelningstakinförs för börsnoterade bolag och OTC-bolag för verksamhetsåren 1989 och 1990. Vänsterpartietkommunisterna tillstyrker förslaget i en reservation. I en gemensam reservation från moderata samlingspartiet,och anförs andra motiv för att avstyrka förslaget. 1 betänkandet 1989/90:FiU31 behandlade finansutskottetproposition /90:94 om tillfålligt förbud mot höjning av vinstutdelning ivissa aktiebolag. Vid kammarbehandlingen av betänkandet den 15 februaribeslutade att återförvisa ärendet till utskottet för ytterligareberedning. 1 föreliggandebetänkande tas ärendet upp till förnyad behandling. l proposition 1989/90:94 har regeringen() efter föredragning av statsrådet föreslagit att anta i propositionen framlagt förslag till lag omtillfålligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag. Propositionens lagförslag återfinns i bilaga tillbetänkandet. 1989/90:Fi24 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1989/90:94. 1989/90;Fi25 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1989/90:94. 1 1989/90. 1989/90:Fi27av m.fl. (m) vari yrkas att avslår 1989/90:FiU32 proposition 1989/90:94. Motion 1989/90:Fi26 av m.fl. (mp) behandlarutskottet i sitt betänkande om riktlinjer för den ekonomiska politiken och förbudgetregleringen m.m. I propositionen föreslås att ett tillfålligt utdelningstakinförs för börsnoterade bolag och OTC-bolag. Det innebär att utdelningar sombeslutas inte får överstiga vad som gällde för och attutdelningar som beslutas inte får överstiga vad som gällde för år1990. Åtgärden är enligt propositionen motiverad av fördelningspolitiska skäl. 1 motioner från moderata samlingspartiet (Fi27),(Fi24) och (Fi25) framhålls beträffande utdelningstakför aktieutdelningar att förslag av denna typ är verkningslösa sett urfördel-ningspolitisk synvinkel. Samtliga här nämnda partier yrkar avslag påförslaget. kommunisterna är positivt till att stoppahöjningarna av aktieutdelningarna, men förslaget anses varafördelningspolitiskt ineffektivt. Man föreslår därför att en särskild skatt tasut på företagens vinster i syfte att stärka kommunerna och hushållen. anser att åtstramningseffekten avutdelningsstoppet är litet, men att den har ett symbolvärde och därför börgenomföras, helst som en del av ett större åtstramningsprogram som motionärernaredovisat i motion 1989/90:A20. Enligt utskottets mening har förslaget om utdelningsstoppett direkt samband med förslaget i proposition 1989/90:95 om ett allmänt lönestopp.Ett lönestopp kräver stora uppoffringar av löntagarna. Mot den bakgrundenframstår det som nödvändigt att även kapitalägarna måste avstå från ökadeinkomster i form av höjda aktieutdelningar. Men eftersom förslaget om lönestoppavvisats av finns det nu enligt utskottets mening inte anledning attreglera aktieutdelningarna på det sätt som föreslås i propositionen. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund att ettutdelningstak införs för börsnoterade bolag och OTC-bolag. Det innebär attutskottet tillstyrker avslagsyrkandena i motionerna Fi24 (fp), Fi25 (c) ochFi27 (m). Hemställan 1989/90:FiU32 att med bifall till motionerna 1989/90:Fi24,1989/90:Fi25 och 1989/90:Fi27 avslår det i proposition 1989/90:94 framlagdaförslaget till lag om tillfålligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissaaktiebolag. 1(vpk) res. 2 (m, fp, c) - motiv. Närvarande: (), (),(), i (s), (), IrisMårtensson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), () och MaggiMikaelsson (vpk). (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "och Fi27 (m)" bortha följande lydelse: Utskottet anser att den tredje vägens politik är i enåtervändsgränd. Den har hållit nere den öppna arbetslösheten men har ensidigtgynnat vinstökningar i företag och medfört löneökningar och skattelättnader förhöginkomsttagarna. Tredje vägens politik har drabbat de lågavlönade genomsänkta reallöner samt drabbat kommun- och landstingssektor genom realtminskade statsbidrag. Regeringen har alltmer valt en politisk väg, därtilltagande inkomst-och klassklyftor blivit resultatet. Regeringen har undvikitatt bekämpa inflationen med åtgärder mot kapitalet; i stället har de arbetandeslöneökningar utmålats som inflationens huvudorsak. I stället för att angripa löneökningarna anser utskottetatt följande sex åtgärder bör vidtas. -Riv upp skatteomläggningen. Genomfören helt ny skattepolitisk reform somi grunden är rättvis för låginkomsttagarna. -Genomför en rättvis lönepolitiksom gynnar de lågavlönade. -Genomför en kraftfull vinst- ochförmögenhetsindragning från företagen. Satsa resurserna på kommunerna och delågavlönade. -Aterinför valutaregleringen och skärp valutakontrollen. -Genomfören demokratisering av arbetslivet. -Som ett led i en rättvis ekonomiskpolitik anser utskottet att åtgärder måste vidtas på miljöområdet. Bl.a.kanåtgärder som t.ex. skärpt skatt på reklam, skatt på engångsförpackningar m.m.ha en avkylande effekt och vara ett led i en mera ekologiskt inriktad politik. Regeringen anser att med hög fart rusar in i enkostnadskris. Den lösning man tillhandahåller är att angripa rådandepris- och lönerelationer. Utskottet delar inte regeringens uppfattning att vi stårinför en akut kostnadskris. Det framlagda åtgärdsprogrammet framstår inteheller som särdeles effektivt eller rättvist. Ett generellt lönestopp slårhårdast mot de lågavlönade. har också avvisat en sådan politik. Utskottet ser däremot positivt på förslaget att stoppahöjningarna av aktieutdelningarna men det är sannolikt alltförfördelningspolitiskt ineffektivt. Kapitalet kan omdisponera sina resurser såatt deras förmögenheter och tillgångar kan växa ändå. Därför anser utskottetatt en särskild vinst- och förmögenhetsskatt på företagen bör tas ut i syfteatt dels stärka kommunerna, dels vara en del i finansieringen av en rättvisskattereform. Utskottet avser att i annat sammanhang återkomma till dennafråga. deb att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med avslag på motionerna 1989/90:Fi24,1989/90:Fi25 och 1989/90:Fi27 antar i proposition 1989/90:94 framlagtlagförslag. (), (), (), (), (), () och MargaretaGärd (m) anser att den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjar med"Enligt utskottets" och slutar med "i propositionen" bortha följande lydelse: Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Propositionen ingick i det panikpaket som regeringen lade fram i början påfebruari, efter det att budgetpropositionen presenterats,och som innehöll en rad förslag om långtgående inskränkningar i den svenskamarknadsekonomin. avvisade några avhuvudförslagen i paketet, nämligen lönestoppet och strejkförbudet. I sambandhärmed återförvisades förslaget om ett aktieutdelningstak av kammaren tillfinansutskottet. Detta förslag tas nu upp till förnyad behandling. Utskottethar sedan den föregående behandlingen tagit intryck av vad som då anfördesreservationsvis från moderata samlingspartiet, och centerpartietoch vill med anledning härav anföra följande. Flera års brister i den ekonomiska politiken har nukulminerat i en akut kris. Enligt utskottets mening står botemedlet dock inte att finna i omfattande regleringar av fria marknader. 1 stället krävs en kombination av tillväxtbefrämjande åtgärder och en genom utgifts- . Förslagetom utdelningsstopp sades vara motiverat av fördelningspo- 1989/90:FiU32 Sett utifrån erfarenheterna från tidigare utdelningstak ter sigemellertid de fördelningspolitiska effekterna som högst diskutabla. Om bolagens utdelningsmöjligheter skulle begränsas kommeren större andel av vinsten att återinvesteras än vad som annars hade varitfallet. Detta leder till att företagens värde ökar. Ökningen kommer aktieägarnatill del genom högre börskurser och därmed större reavinster. Under det förra utdelningsstoppet kompenseradesaktieägarna delvis genom ökade fondemissioner, dvs. man bytteaktieutdelningarna mot nya aktier. Ett förnyat stopp skulle som utskottet serdet sannolikt fungera på liknande sätt. Det är också sannolikt attutdelningarna kompensationshöjs när stoppet upphävs. Paradoxalt nog skulle detför privatpersoner t.o.m. kunna ses som en fördel om utdelningsinkomster skjutspå framtiden, eftersom de efter den kommande skatteomläggningen belastas medendast skatt mot som mest . Det bör uppmärksammas att förhållandena ändrats i någraviktiga hänseenden efter det att den socialdemokratiska majoriteten 1984 drevigenom ett liknande beslut. Då var den svenska aktiebörsen avskärmad från omvärldengenom valutaregleringen. kan emellertid svenskar förvärva utländska aktier,och den möjligheten utnyttjas också i mycket stor utsträckning. Under 1989nettoplacerade svenskar i inhemska aktier, men denettoköpte utländska aktier för . Eftersom lagförslaget intelägger hinder i vägen för utdelningshöjningar från utländska företag, kan densom så vill lätt kringgå det planerade stoppet. Man kan därmed förutse att dettilltänkta ingreppet kommer att påskynda den pågående utflyttningen avriskkapital till utländska aktiebörser. förstärks utländska placerares misstro mot densvenska aktiemarknaden. Utlänningar har rimligtvis svårt att förstå varför deskall åläggas restriktioner av föregivna "fördelningspolitiska"motiv. sålde utlänningar svenska aktier tillbaka till förnära netto. De utländska placerarnas redan påbörjade flyktfrån svenska aktier skulle därmed kunna väntas fortsätta. Därtill kommer att endast av det samladebörsvärdet numera ägs direkt av hushållen. Via aktiefonder innehar hushållenytterligare . Återstående av börsvärdet ägs av institutioner,vilka ofta behöver utdelningsinkomster för att föra dem vidare i form av pensionerm.m. Till saken hör också att av börskapitalet är offentligägt viaIjärde AP-fonden, löntagarfonderna etc. Mot bakgrunden härav skulle således ettutdelningsstopp få en fördel-ningspolitisk effekt motsatt den avsedda. uppgick aktieutdelningarna från börsnoteradeaktie bolag och OTC-bolag till , vilket motsvarade en direktavkastning på . Markna den har räknat med en utdelningshöjning på eller under innevarande år. Härav skulle alltså ca 500 5 milj. kr.gå direkt till hushållen. Efter skatt rör det sig som mest om 250 milj. kr. Denna summa kan jämföras med hushållens totala 1989/90:FiU32 Bortfallet till följd avutdelningsstoppet skulle därmed begränsas till knappt en halv promille, en urfördelningssynpunkt helt försumbar nivå. Utskottet vill avslutningsvis också framhålla att ettutdelningsstopp direkt strider mot syftet med den planerade skattereformen.Avsikten med omläggningen av företagsbeskattningen är nämligen bl.a. att justmotverka inlåsningen av kapital i bestående företag och göra det mer lockandeför företagen att dela ut sina vinster. Ökade utdelningar främjar rörlighetenhos det riskvilliga kapitalet, vilket är en viktig förutsättning förnäringslivets expansionskraft. Mot bakgrunden härav ter sig förslaget om ettutdelningstak som både inkonsekvent och skadligt för kapitalbildningen ochekonomin. Utskottet avstyrker därför propositionen. r, , , ,... , 1989/90:FiU32 Lag omtillfälligt förbud mot höjning av Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om förbud mothöjning av vinstutdelning för verksamhetsåren 1989 och 1990. Bestämmelserna om vinstutdelning för verksamhetsåret 1989gäller svenska aktiebolag som har gett ut aktier, som under verksamhetsåret 1989 elleren del av det året 1. har varitregistrerade vid , eller 2. har varitföremål för handel enligt ett avtal som bolaget har träffat med en svenskfondkommissionär med skyldighet för denne att på begäran av envar ange kurserpå aktierna och att till dessa kurser köpa och sälja sådana aktier. Bestämmelserna om vinstutdelning för verksamhetsåret 1990gäller svenska aktiebolag som har gett ut aktier, som under verksamhetsåret 1990 elleren del av det året har varit registrerade eller föremål för handel på det sätt som anges i andra stycket. Med avses i denna lag deträkenskapsår som har inletts närmast efter . Med verksamhetsåret1990 avses det räkenskapsår som har inletts närmast efter . Omett verksamhetsår har varit kortare än , skall verksamhetsåretanses omfatta även det följande räkenskapsåret. 2 § De aktiebolag som anges i 1 § får inte för något avverksamhets lämna utdelning med större sammanlagt belopp än bolaget lämnade för det närmast föregående räkenskapsåret. Om det har skett en fondemission eller en ändring av aktiers nominella belopp under ett verksamhetsår, får utdelningen på en aktie dock avrundas uppåt till närmast högre tiotal ören. Om något av verksamhetsåren 1989 och 1990 inte är av sammalängd som det närmast föregående räkenskapsåret, skall det belopp som får delasut beräknas med hänsyn till detta. 3 § Utöver vad som anges i 2 § får utdelning lämnas pånyemitterade aktier, om nyemissionen har skett i samband med en ökning av bolagets aktiekapital som har anmälts för registrering under det verk samhetsår som utdelningen avser. Utdelningen på en nyemitterad aktie får dock inte överstiga utdelningen på en likadan aktie under det närmast föregående räkenskapsåret. Om nyemissionen avser ett nytt slag av aktier, får utdelningen på en nyemitterad aktie inte överstiga den genomsnittliga utdelningen på tidigare utgivna aktier. Vad som har sagts om utdelning på nyemitterade aktierfår också tillämpas på aktier som under det verksamhetsår som utdelningen avserhar getts ut vid utbyte av konvertibla skuldebrev eller på grund av skuldebrevmed optionsrätt till nyteckning. 4 § Med utdelning avses vinstutdelning till aktieägareenligt 12 kap. aktiebolagslagen (1975:1385), 9 kap. bankaktiebolagslagen (1987:618) eller 12 kap. försäkringsrörelselagen (1982:713). 5 § Ettaktiebolag som lämnar utdelning i strid mot denna lag skall 1989/90:FiU32 till statsverket betala en avgift motsvarande vad som har delats ut för Bilaua mycket. Avgiften fastställs av bankinspektionen. Avgiften får drivas in i den ordning som gällerför indrivning av skatter enligt uppbördslagen (1953:272). Någon restavgiftskall dock inte tas ut. Avgiften får efterges helt eller delvis, om ett bolag pågrund av ett ursäktligt misstag har kommit att dela ut för högt belopp. Avgiftenär inte avdragsgill vid inkomsttaxering. 6 § Om det finns särskilda skäl, fårbankinspektionen medge att utdelning får ske med högre belopp än som följer avbestämmelserna i 2 och 3 §§. 7 § Bankinspektionens beslut enligt 5§ får överklagas hos kammarrätten. Denna lag träder i kraft dagenefter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling. gotab 96237, 1990