bet · GD01FiU20 · 1989-12-31 00:00:00 — ningen.Utgångspunkten för utredningsarbetet är att skapa ett skattesystem därbeskattningen av alkoholdrycker och därmed också priset i högre grad än förnärvarande bestäms av dryckens alkoholhalt. Utredarens strävanden bör enligt direktivenvara att åstadkomma ett enhetligt skattesystem för samtliga alkoholdrycker somär neutralt i förhållande till konsumentens val mellan olika produkter medlikvärdig alkoholstyrka. Utredningen skall slutföra sitt arbete före utgångenav . anser för egen del att man bör ta störrehänsyn till dryckernas olika alkoholhalt. Eftersom frågan om alkoholbeskattningens utformning förnärvarande är föremål för överväganden, och de synpunkter som motionärerna förfram om beskattning efter alkoholhalt kommer att prövas i detta sammanhang, ärdet inte påkallat med något särskilt initiativ från sida.Finansutskottet avstyrker därför motionerna Sk617 av m.fl. (m)yrkande 1, Sk648 av och i (c) samtSk659 av och () yrkande 1. I fyra motioner begärs att man inför en ny skatteklass försvagare starköl. Utskottet vill med anledning härav framhålla att det ankommerpå den nämnda utredningen att även pröva om den nuvarandeklassindelningen av maltdrycker är ändamålsenlig och går att inordna i ettenhetligt skattesystem. Det finns som utskottet ser det ingen anledning attföregripa utredningens resultat genom att nu införa en ny skatteklass för öl. Ilikhet med skatteutskottet avstyrker finansutskottet motionerna Fi45 yrkande 3och Skäl 7 yrkande 2 av m.fl. (m) samt Sk649 av . (s) och Sk659 av och () yrkande 2. har inte heller någon annan uppfattning änden skatteutskottet redovisat beträffande en motion med krav på sänkning avalkoholpriserna till EG-nivå. Utskottet avstyrker därför motion Fi42 av StenAndersson i och (m). Vad beträffar den föreslagna höjningen av tobaksskattenerinrar skatteutskottet i sitt yttrande om att tobaksutredningen harlagt fram sitt förslag (SOU 1990:29), vilket bl.a. innebär att tobaksskatten iett inledningsskede skall höjas motsvarande en prisökning på och attpriserna därefter åtminstone skall följa den allmänna prisutvecklingen.Skatteutskottet påpekar att man med regeringens nu aktuella förslag får enprisutveckling på samtliga tobaksvaror som kommer att ligga något över denallmänna prisutvecklingen, vilket överensstämmer med de åtgärder som hargenomförts . För egen del tillstyrker skatteutskottetpropositionens förslag till tobaksskattehöjning och avstyrker demotionsyrkanden som berör denna fråga. Enligt finansutskottets mening bör även tobaksskattenhöjas. Den av regeringen föreslagna höjningen leder till att prisökningen på samtliga tobaksvaror blir något högre än den allmänna prisutvecklingen. hänsyn härtillfinner finansutskottet i likhet med skatteutskottet att höjningen är väl avvägd. Utskottet biträder således propositionen i 1989/90:FiU20 denna deloch avstyrker motionerna Fi48 yrkande 6 samt Sk392 yrkande 19 båda av IngerSchörling m.fl. (mp) och båda i berörd del, Sk620 av m.fl. (mp)yrkande 1, Sk638 av m.fl. (fp) och Sk682 av ochKersti (). Liksom fallet är med den föreslagna höjningen av dryckesskattentillgodoser den av utskottet här förordade lösningen i allt väsentligt de kravsom förs fram i motion Sk444 av m.fl. (vpk) yrkande 8 i berörd del.Något ytterligare initiativ med anledning av denna motion är därför intepåkallat. avstyrker också tre motioner med förslagom en särskild sjukvårdsavgift på alkohol och tobak, liksom två motioner ivilka föreslås att en särskild avgift på per cigarett skall tas ut förupplysning om tobakens skadeverkningar. har tidigare vid sin behandling avsnarlika motionsyrkanden (FiU 1985/86:10) avvisat krav på en särskildsjukvårdsavgift på alkohol och tobak med hänvisning till att detta skulle varaen form av specialdestinering av skatten. En bärande tanke i statsbudgetensuppbyggnad är att specialdestination av statliga inkomster till bestämt ändamålinte bör förekomma. Enligt utskottets mening är denna princip alltjämt giltig.Utskottet avstyrker därför motionerna Fi43 av och (), Sk624 av och () och Sk650 avRoland och (). Förslaget om en avgift till information om tobakensskadeverkningar berör samma grundläggande principer och bör av denna anledningavvisas. Dessutom bör man, såsom skatteutskottet framhåller i sitt yttrande,betrakta avgifter av detta slag som en skatt och någon anledning att dela uppbeskattningen på det sätt som motionärerna föreslagit föreligger inte.Finansutskottet avstyrker med hänvisning härtill motionerna Sk620 av ClaesRoxbergh m.fl. (mp) yrkande 3 och Sk695 av m.fl. (m, s, fp,c, vpk, mp). Restaurangnäringens förhållanden tas upp i fyra motionermed en snarlik innebörd. De förslag som förs fram går ut på att man genom avgifteroch skatter på restaurangverksamhet skall främja tillkomsten av alkoholfriamiljöer och få bort vinstintresset i alkoholhanteringen. harsom fackutskott i dessa frågor avstyrkt motionerna. gör för sindel ingen annan bedömning utan föreslår att avslår motionerna Sk634av och (), Sk647 av och (), Sk651 av och (fp, c) och Sk690av och (). Den skattefria försäljningen och införseln avalkoholdrycker och tobak i utlandstrafiken tas upp i fyra motioner.Motionärerna anser att bör ta initiativ till att dessa skattelättnaderslopas. uttalar i sitt yttrande viss förståelse för önskemåletatt ingripa mot utlandsresenärernasskattefria införsel men avstyrker förslagen med 1989/90:FiU20hänvisning till svårigheterna att nå fram till internationella överenskommelseri denna fråga. anser det inte heller aktuellt att sökaspeciella lösningar för personer som är bosatta i och avstyrker därförmotionerna. Finansutskottethar inte heller i frågan om försäljning och införsel av tax-free-varor någonannan uppfattning än den skatteutskottet givit uttryck åt. Finansutskottetavstyrker därför motionerna Sk620 av m.fl. (mp) yrkande 2, Sk652av (), Sk678 av () och Sk684 avAnita m.fl. (mp) yrkande 1. Isamband med tidigare höjningar av skatterna på alkoholdrycker ochtobaksprodukter har en motsvarande höjning gjorts av den s.k. schablontullensom tas ut för dessa varor vid bl.a. resandes införsel. Utskottet biträderföredragandens uppfattning att schablontullen på alkoholdrycker och tobak ävendenna gång anpassas till övriga höjningar. Avvecklingav löntagarfonderna samt inrättande av närfonder m.m. Kravpå avveckling av löntagarfonderna förs fram i motionerna Fi603 av . (m), Fi706 av i Vårgår-da m.fl. (c, m, fp), Fi709 avInger Schörling m.fl. (mp), Fi710 av och (båda m)och Fi7l2 av m.fl. (m, fp, c). motion Fi712 (m, fjp, c) föreslagna lösningen innebär dels attlöntagarfonderna skall avvecklas enligt en i motionen redovisad plan, dels attvinstdelningsskatten för inte skall tas ut och att den särskildalöneskatten på försvinner. Imotion Fi710 begärs dels att löntagarfonderna skall avvecklas, dels attriksdagen skall uttala sig mot nya kollektiva fonder enligt ett av LO framlagtförslag. Imotion Fi709 (mp) förordas att de tillgångar som frigörs vid en fondawecklingskall användas som finansiell bas i ett nytt fondsystem, kallat närfonder, sommiljöpartiet vill införa. Utskottetvill med anledning av de här återgivna motionerna anföra följande. Riksdagenhar alltsedan löntagarfonderna inrättades prövat motioner med krav påderas avveckling. Motiven för ett avskaffande har varit desamma,och motionskraven har på förslag av finansutskottet avvisats avriksdagen. Senast skedde detta (1988/89:FiU20, rskr. Bortsettfrån , som med löntagarfondernas tillgångar vill bygga upp s.k.närfonder, framförs i motionerna inga nya argument för en avveckling. I likhetmed andra, tidigare upprepade motiv har förslag inte den bärkraftatt det föranleder utskottet att ompröva sin tidigare redovisade uppfattning ifrågan. De i motionerna framförda yrkandena om en avveckling avlöntagarfonderna avstyrks Detsamma gäller de härmed avhängjga yrkandena /90:FiU20 om enalternativ användning av fondernas tillgångar och avkastning. Utskottet kan avsamma skäl inte heller biträda kraven på att vinstdelningsskatten skallavvecklas eller utnyttjas för annat ändamål, liksom kravet på atttilläggspensionsavgiften skall sänkas. Vad utskottet här anfört innebär alltsåatt utskottet avstyrker bifall till motionerna Fi603 yrkande 9, Fi706, Fi709,Fi710 yrkande 1 och Fi712. I Fi710 (m) framförs ett yrkande om att som sinmening skall ge regeringen till känna att man med bestämdhet avvisar inrättandetav nya kollektiva fonder i enlighet med förslag. Såvitt utskottet kan förstå vänder sig motionärerna mot deförslag som förs fram i och sparandet. Denna rapporthar utarbetats av en arbetsgrupp inom och är avsedd atttjäna som underlag för en diskussion inom arbetarrörelsen årsLO-kongress. Den har inte tillställts regeringen, än mindre överlämnats tillriksdagen för prövning. Enligt utskottets mening ankommer det inte på riksdagenatt med uttalanden försöka styra den fria debatt som förs internt i enfristående arbetstagarorganisation. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion Fi710 yrkande 2. I två motioner väckta under allmänna motionstiden begärsatt arbetsmiljöavgiften skall avskaffas. Moderata samlingspartiet föreslår imotion Fi704 att avgiften skall upphöra fr.o.m. , medanfolkpartiet i motion Fi211 förordar att den avskaffas per . kommunisterna begär i motion Fi47 attriksdagen genom ett tillkännagivande skall uttala sig för kraftfulla åtgärderpå arbetsmiljöområdet avsedda att minska utslagningen från arbetslivet och ökautbudet av arbetskraft. På förslag av finansutskottet beslöt vid förrariksmötet (1988/89:FiU30, rskr. 327) att införa en särskild arbetsmiljöavgiftom av lönesumman. Avgiften, som tas ut september1989december 1990, väntas uppgå till sammanlagt ochskall tillföras en från statsbudgeten fristående fond, som kallasarbetslivsfonden. Fondens tillgångar skall utgöra bidrag till arbetsgivare förutgifter som avser dels rehabiliteringsinsatser för anställda med långvarigtnedsatt hälsa, dels åtgärder för att nedbringa anställdas sjukfrånvaro ochdels investeringar för bättre arbetsmiljö i den mån det inte enligt lag ellerannan författning åligger arbetsgivaren att göra sådan investering. Fondensmedel skall också kunna utnyttjas för åtgärder som kan bli aktuella genomarbetsmiljökommissionens (A 1988:03) arbete. I proposition 1989/90:62 har regeringen lämnat förslagtill riktlinjer 1989/90:FiU20 för hur arbetslivsfondens medel böranvändas. Propositionen innehåller också förslag till organisation förbidragsprövning och utbetalning av fondens medel. Arbetslivsfonden tillskapades i syfte att dämpaöverhettningen i ekonomin samt att öka utbudet av arbetskraft. Fonden skulleenligt utskottet också verksamt kunna bidra till att minska antalet förtidspensionäreroch långtidssjukskrivna. Såsom föredragande statsrådet framhåller i den nuaktuella propositionen ger fonden möjligheter till en kraftsamling över helalandet och en samlad offensiv för att bl.a. skapa "det goda arbetet".Det är som föredraganden ser det viktigt att de medel som tillförs fondenkommer att utnyttjas så att utslagningen i arbetslivet kan motverkas på ettlångsiktigt sätt. Enligt finansutskottets mening tillgodoserarbetslivsfonden ett mycket angeläget ändamål, och utskottet ser därför ingenanledning att ompröva sitt tidigare ställningstagande i frågan. I likhet medarbets-itiarknadsutskottet (1989/90:AU2y) och socialförsäkringsutskottet(1989/90.SfU12) som tidigare behandlat snarlika motionsyrkanden,anser finansutskottet således att förslaget om ett avskaffande avarbetsmiljöavgiften bör avslås. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi211(fp) yrkande 4 och Fi704 (m) yrkande 3. Såsom utskottet framhållit har arbetslivsfondentillskapats inte bara för att förbättra rehabiliteringen utan också för attgenom en bättre arbetsmiljö förebygga utslagningen i arbetslivet. Det i motionFi47 framförda kravet på kraftfulla åtgärder på arbetsmiljöområdet är som utskottetser det därmed väl tillgodosett. Frågor av detta slag prövas dessutom förnärvarande i arbetsmiljökommissionen som avser att lägga fram sinaförslag. Något särskilt initiativ från sida är som utskottet ser detdärför inte påkallat i denna fråga. Utskottet avstyrker med det anförda motionFi47 yrkande 8. beslutade på finansutskottetsförslag (1989/90:FiU30) att införa ett tillSlligt obligatoriskt sparande underperioden september 1989december 1990. Syftet var att minska utrymmet förkonsumtion och dämpa tendenserna till ökad inflation. 1 motionerna Fi201 (m), Fi203 av förste vice talmanIngegerd och (), Fi603 (m) och Fi605 av AnneWibble m.fl. (fp) begärs att det obligatoriska sparandet skall upphöra och attde inbetalade medlen skall återbetalas. De skäl som anfördes för ett obligatoriskt sparande äralltjämt giltiga och utskottet anser inte att vunna erfarenheter motiverarnågon genomgripande förändring av sparandet. Utskottet avstyrker därför motionernaFi20l, Fi203 yrkande 1, Fi603 yrkande 4 och Fi605 yrkande 9. Imotion Fi203 (m) yrkas i andra hand att ålderspensionärer skall undantasfrån tvångssparandet fr.o.m. och att deras _ , 74 inbetalade medel skall återbetalas. beslutade att personer med ett lågtsparande, 1989/90:FiU20 högst . för , skall undantasfrån sparkravet. Detta innebär att mer än hälften av antaletålderspensionärer slipper att spara. Utskottet anser inte att ytterligare undantag bör göras utan avstyrker även yrkande 2 i motion Fi203. I motion Fi212 av m.fl. (vpk) anförs att en demokratiseringav ekonomin är grundläggande för att motverka storfinansens maktkoncentrationoch dess avgörande inflytande över samhällets utveckling. Demokratisk kontrollav banker och finansinstitut är nödvändig i en sådan politik. Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Demokratiseringen av svenskt näringsliv är en fortlöpande process som pågåttlänge och som inneburit reformer genom successiv lagstiftning. Här kan somexempel nämnas lagen om styrelserepresentation för de anställda, MBL ochinförandet av löntagarfonder. antog också ett förslagtill en utvidning av lagen om styrelserepresentation (1987/88:AU10). Mot dennabakgrund anser inte utskottet att ett uttalande med den innebörd som anges imotion Fi212 (vpk) tjänar något reellt syfte. Utskottetavstyrker med det anförda motion Fi212 yrkande 6. Sammanfattning av utskottets ställningstagande tillallmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken Prognosen för den svenska ekonomins utveckling under1990-talets två första år har många negativa inslag. bedömning kommer skillnaderna i pris- ochlöneökningstakten mellan och våra viktigaste handelspartners att vidgasoch den tidigare positiva utvecklingen av industriinvesteringarna att brytas.Produktionstillväxten blir låg och kommer i större utsträckning att användasför konsumtion och i mindre utsträckning för investeringar och export. Kan intedenna utveckling hejdas ökar ofrånkomligen arbetslösheten och bytesbalansensunderskott blir allt större. Enligt utskottets mening innebär den nuvarande situationenatt stora krav måste ställas på utformningen av den ekonomiska politiken menockså på hur arbetsmarknadens parter agerar. Utskottet är av samma mening somregeringen att det är angeläget att avtal för träffas i mycket god tidoch att de leder till en radikal dämpning av de totala löneökningarna under år1991. En viktig förutsättning för att det skall kunna ske är att ett andra stegi skattereformen genomförs . En dämpad löne- och prisutveckling är enförutsättning för att arbetslösheten skall kunna undvikas men också enförutsättning för att reallöneökningarna inte skall utebli eller t.o.m. blinegativa. Om inte alla parter på arbetsmarknaden kan bortse från kortsiktigaegenintressen och ett stabiliseringsavtai därför inte kan komma till ståndförutsätter utskottetatt regeringen i anslutning till kompletteringspropositionen 1989/90:FiU20 kommer attvidta de åtgärder som är nödvändiga för att stabilisera Den inriktning den ekonomiska politiken måste ha kansammanfattas på följande sätt: -skapa förutsättningar förlöneavtal för som gör det möjligt att hävda reallöner ochkonkurrenskraft, -bryta inflationsförväntningarnaoch få till stånd en lugnare prisutveckling, -genomföra en skatteomläggning föratt stimulera till arbete och sparande, -fullfölja planerna på ettkommunalskattestopp i syfte att värna om skattereformen och attdämpa den kommunala expansionen, -säkerställa samhällsekonomiskbalans genom att öka utbudet av arbetskraft och dämpa efterfrågan, -förstärka insatserna för enförbättrad produktivitet både i den privata och i den offentliga sektorn, -säkerställa full sysselsättninggenom en utveckling av arbetsmarknadspolitiken i riktning motutbudsstimulerande och tillväxtbefräm-jande åtgärder. Vad utskottet anfört om riktlinjer för den ekonomiskapolitiken med anledning av propositionerna 100 och 114 bör som sin meningge regeringen till känna. redovisas i budgetpropositionen ettbalanserat budgetförslag. Det uppvisar för /91 ett underskott påendast . Budgetförslaget är så utformat att det leder real minskning av såväl statens inkomster som statens utgifter. Mätt i nominella termer minskar inkomsterna med 4,2miljarder kronor. Denna nedgång har bl.a. sin grund i att folkpensionsavgiftensänkts vid ingången av 1990, vilket får fullt genomslagförst /91. Då väntas inkomsterna på denna inkomsttitel minskamed . Därtill kommer de snabbt stigande utgifterna försjuk- och föräldraförsäkringen, vilka redovisas som en negativ post direkt motinkomsterna från sjukförsäkringsavgiften. Eftersom utgifterna överstigerinkomsterna väntas underskottet på denna inkomsttitel öka med 2,3 miljarderkronor. Slutligen bortfaller under /91 vissa inkomster avengångskaraktär. Tabell 3.Budgetsaldo För budgetåren 1982/83 och 1988/89-1990/91 1989/90FiU20 Miljarderkronor resp. procentandel av BNP Inkomster Andel av BNP (%) 191,2 28,6, statsskuldräntor Andel av BNP (%) Andel av BNP (%) -86,6 -13,1 -0,4 -0,0 Underliggande budgetsaldo Andel av BNP (%) -2,5 -0,2 har budgetutfalletvarje år blivit väsentligt bättre än man från början räknat med. Sålunda harunder de tre senast avslutade budgetåren skillnaden mellan första prognosen ibudgetpropositionen och redovisat utfall uppgått till 30,0 miljarder kronoreller mer. Detta är framför allt en följd av att pris- och löneökningar blivithögre än väntat. Höga pris- och löneökningar får snabbt genomslag påstatsbudgetens inkomster genom ökade inkomstskatter, arbetsgivaravgifter ochmervärdeskatt. Kortsiktigt förbättras på så sätt statens finanser. Dennautveckling bidrar emellertid också till att pressa upp skattetrycket. Med viss fördröjning får pris- och löneökningarnagenomslag även på statsutgifterna där framför allt transfereringarna tillhushållen ökat mycket snabbt . Även under nästa budgetår väntastransfereringarna öka, bl.a. som en följd av den utgiftsautomatik som inryms itransfereringssystemen. Trots den starka utgiftspressen har man emellertid ifinansplanen räknat med att statsutgifterna exkl. statsskuldräntor skall minskanågot i reala termer under nästa budgetår. Preliminärt har man, vid då rådanderäntenivå, räknat med att även räntorna på statsskulden skulle minska med drygt4 miljarder kronor . de samlade skatterna och avgifternamätt som andel av BNP väntas enligt den preliminära nationalbudgeten för 1990sjunka från till i det s.k. högalternativet. I budgetförslaget har lönesumman antagits öka med 9,3 %under 1990 och . 1 finansplanen har man räknat med att konsumentpriserna stiger med 7,9 resp. . I rådande läge är det svårt att bedöma i vilken utsträckning dessa beräkningar kan komma att påverkas av det beslutade pris- och hyresstoppet och vad som kan komma att inträffa . ten kommer även att påverkas av vissa andra ekonomisk-politiska Mest påtagligtgäller detta den i proposition 114 aviserade 1989/90:FiU20 förändringen isjukförsäkringen som innebär att arbetsgivarna skall övertaansvaret för sjuklön av varje ny sjukdomsperiod.Eftersom arbetsgivarna endast delvis kommer att kompenseras för omläggningenger den upphov till en finanspolitisk åtstramning motsvarande ca 10 miljarderkronor . blir nettoeffekten betydligt mindre eftersom en särskildinfrastrukturfond skall finansieras av dessa medel. Utskottet får emellertidanledning att återkomma till denna fråga i samband med behandlingen avkompletteringspropositionen då utskottet avser att redovisa en förnyad beräkningav statsbudgetens inkomster och utgifter. Regeringenframhåller i finansplanen att det höga skattetrycket skapar problem och att detdärför är väsentligt att skatteuttaget begränsas. Detta ställer krav på enmycket stram budgetpolitik där den eftersträvade stramheten kommer till ståndgenom åtgärder på utgiftssidan. En noggrann utgiftsprövning är nödvändig. Enligtpropositionen måste man granska och pröva befintliga transfereringssystem föratt klarlägga vilken trä&äkerhet de har och i vilken utsträckning detillgodoser uppställda mål. I en sådan prövning skall även ingå att bedöma hursystemen påverkar viljan till arbete samt förmögenhetsfördelningen. Påliknande sätt måste man granska den offentliga sektorns produktivitet ochmåluppfyllelse. 1 propositionen påpekas att en sådan utgiftsgranskning ocksåmåste innebära en förutsättningslös prövning av statens engagemang i ellerbidrag till olika privata verksamheter. Detframlagda förslaget till statsbudget är, enligt vad som uppges i finansplanen,mycket återhållsamt. Utgiftsprövningen har varit sträng och budgeten innehållerfå nya utgiftsåtaganden. Åtgärder som främjar tillväxt i ekonomin harprioriterats. I enlighet härmed avser regeringen att lägga framförslag om ett andra steg i den omfattande skattereformen. Den syftar bl.a.till att stimulera arbetsutbudet genom en rättvisare beskattning avlöneförmåner och kapital. Kravet på stramhet i den ekonomiska politiken harmotiverat att skattereformen ges en ansvarsfull finansiering. För att dämpaefterfrågan föreslås vidare i proposition 114 att sprit- ochtobaksbeskattningen höjs. Regeringensbudgetförslag inrymmer också en fortsatt utbyggnad av föräldraförsäkringen.Detta förslag innebär att föräldraförsäkringen i enlighet med tidigare planerförlängs . I årets budgetförslag har äveninsatser för prioriterats liksom olika forskningspolitiskasatsningar. Moderatasamlingspartiet vidhåller i motion Fi204 sitt tidigare framför da krav på att skattetrycket skall minskas. Partiet har som mål att begränsa skattetrycket med i genomsnitt . I enlighet härmed lägger man fram förslag till såväl skattesänkningar som utgiftsbegränsningar. Inriktningen på skattepolitiken för 78 sägs vara sådan attskattetrycket sänks . vill moderata samlingspartiet finansiera sina 1989/90:FiU20 skattesänkningsförslaggenom långtgående indragningar från kommunerna. Med moderata samlingspartietsförslag till skattereform är det, anser motionärerna, möjligt att minskastatens överföringar till kommunerna med under 1991.Motionärerna hävdar nämligen att de moderata skattesänkningsförslagen gör detmöjligt att hålla löneökningarna på en låg nominell nivå, vilket är av särskildbetydelse för kommunerna vars i särklass största utgiftspost är lönekostnader. Moderata samlingspartiet återkommer också till sina tidigareförslag om att ersättningsnivån inom sjukpenningsystemet skall sänkas till 80 %under de första 89 dagarna samt att arbetsgivaren, med i princip fullkompensation från staten, skall betala ut sjuklön under de . Liksom tidigare föreslår man att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen generellt skall sänkas till av inkomsten.Arbetslöshetsförsäkringen bör, enligt motionärerna, knytas till sjukpenningsystemetsprinciper och således utgå med ett belopp motsvarande av lönen under de89 första dagarna av en arbetslöshetsperiod. Därefter skall ersättningen stigatill . Eftersom utgiftsminskningarna inom socialförsäkringssektorn inteautomatiskt kommer att tillföras statsbudgeten föreslår motionärerna att vissabokföringsmässiga dispositioner vidtas för att detta skall bli möjligt. Ett annat viktigt budgettillskott skall enligtmotionärernas förslag komma från statliga företag, vilka skall säljas ut tillett sammanlagt värde av .