bet · GD01UU15 · 1989-12-31 00:00:00 — 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigeskall utträda ur IFC, 5. att riksdagenbegär att regeringen tar initiativ till diskussioner med regeringar ilikasinnade länder och med regeringar i om möjligheten att skapa enFN-bank. 1989/90:U253 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omökat stöd för svenska frivilligorganisationers projekt på plats för återvändandeflyktingar. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Sf610. 1989/90:U306 av tredje vice talman m.fl.(c, m, mp) vari yrkas att beslutar att föreningen ur anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andraenskilda organisationer skall beviljas ett anslag på 2 milj.kr. 1989/90:U422 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationella åtgärder angående bioteknik, 1989/90:U514 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att till Samarbetsprogram med (nyttanslag under tredje huvudtiteln) för /91 anvisar ett reserva tionsanslag på . 1989/90:U519 av m.fl. (mp) vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör satsa på att utveckla till det naturliga samarbetsorganet för miljöfrågor mellan och övriga världen. 1989/90:U538 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en brett förankrad parlamentarisk utredning omen övergripande u-landspolitik i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:U607av () vari yrkas att som sin 1989/90:UU15 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stödjande av projekt, som ledertill bättre utbildning, bättre hälsa och ett stärkande av kvinnornas ställningi . 1989/90:U611 av m.fl. (s) vari yrkas 5. att beslutar att anslå utvecklingsbiståndtill med 100 milj.kr. samt utökat katastrofbistånd med 30 milj.kr. 1989/90:U612 av och (vpk)vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att ett bilateralt bistånd skall utgå till /Polisario, 2. att riksdagenbeslutar anslå . i bilateralt bistånd till VästraSahara/Polisario, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om villkor förfortsatt bistånd till . 1989/90:U628 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om direktbistånd till Polisario, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförutsättningarna för bistånd till . 1989/90:U629 av och () variyrkas 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningenav anslaget Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om humanitärtbistånd, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts under avsnittet"roll", 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökathumanitärt bistånd till afghanska flyktingar, 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om svenska initiativ för eninternationell återupp-byggnadsplan, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av anslagetKatastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m., 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om undanröjande av kvarlämnadkrigsmateriel i , 13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om oskadliggörande av mineringar, 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om återuppbyggnad av det afghanskajordbruket. 1989/90:U634 av m.fl. (m) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av svenska bidrag till det internationellahjälpprogrammet för de svältande i och norra . 1989/90:U635av () vari yrkas 1989/90:UU15 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett avslutande av biståndet till . 1989/90:U637 av m.fl. (mp) vari yrkas 9. att till Bidrag till internationellabiståndsprogram, C 1, för /91 anslår 1 . utövervad regeringen har föreslagit till en europeisk miljöfond och 1 000 000 000 kr.utöver vad regeringen har föreslagit till en utomeuropeisk miljöfond, dvs. 11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en utomeuropeisk miljöfond. 1989/90:U640 av m.fl. (s) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat bistånd till och behovet av att kanalisera det genom andra kanaler än den etiopiska regeringen. 1989/90:U641 av m.fl. (fp) vari yrkas 14. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till ett svenskt rättigheter. 1989/90:U642 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om demokratimålets betydelse för den svenska biståndspolitiken, 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt stöd till FN:s arbete i och om svenskt stöd till demokratiseringsprocessen i landet. 1989/90:U646 av m.fl. (vpk) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall ge katastrofhjälp direkt till biståndsorganisationERA och Tigrays biståndsorganisation , liksom till det . 1989/90:U657 av m.fl. (fp) vari yrkas 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljömålen i biståndet. 1989/90:U658 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attbiståndet till Luandaregimen bör upphöra om strävandena efter vapenvila ochfred inte kröns med framgång, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atthumanitärt bistånd bör komma hela till del, alltså även de av UNITAkontrollerade områdena, genom förmedling av opolitiska organisationer som Rödakorset m.fl., 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att allaansträngningar bör göras från svensk sida att stimulera medling i konfliktenmellan MPLA och UNITA i syfte att uppnå försoning i . T, , , 1989/90:UU15 situation och ekonomiska utveckling (propositionen s. 37 45) I propositionen konstaterar regeringen att skillnadernamellan olika regioner och ländergrupper i u-världen har blivit allt störreunder . Medan framför allt många har gjort betydandeframsteg, har inkomsterna minskat drastiskt för människorna i stora delar avAfrika och . I dessa regioner har den ekonomiska krisen inneburitsvårigheter att upprätthålla verksamheter inom t.ex. undervisning ochhälsovård, vilket ytterligare försvårat situationen för de fattigabefolkningsmajoriteterna. Tunga skuldbördor har utgjort svåröverkomliga hinderför ländernas ansträngningar att åstadkomma ekonomisk återhämtning. För mångaländer har en återupprättad tillväxt kommit att bli ett huvudmål. Samtidigthar insikten vuxit världen över om miljö- och naturresursfrågornas betydelse. Regeringen noterar att avspänningen mellan stormakternahar bidragit till att en utveckling mot fred och demokrati ägt rum i olikadelar av världen. Om den utvecklingen upprätthålls kan resurser i såväl i-somu-länder frigöras för andra ändamål än konflikt och förtryck och ett merkonstruktivt klimat för utvecklingsansträngningar komma till stånd. Den ekonomiska utvecklingen i har under 1980-taletvarit dynamisk. I många länder har inkomster och investeringar ökat snabbt.Samtidigt lever omkring hälften av världens fattiga i . Krisen i de afrikanska ländernas utveckling har inneburitsnabbt sjunkande inkomster under större delen av . BNP per capitaberäknas vara lägre än vid decenniets början. Utvecklingen har inneburit en ännu mer ansträngd situationför redan svårt utsatta människor. De långsiktiga konsekvenserna av detta förAfrikas utveckling hotar att bli djupgående. De flesta har mött den omedelbara krisenmed omfattande ekonomiska återhämtningsprogram. Till stöd för programmen hardet internationella biståndet till ökat. Också i har den ekonomiska krisen varit djupunder . Inkomsterna per invånare är lägre än de var vid decennietsbörjan. Skuldtjänsten till utlandet översteg under år 1988överskottet i handelsbalansen och de nya lån som länderna kunnat få. Denfortsatta skuldkrisen utgör ett stort utvecklingshinder. Inkomstskillnaderna ärmycket stora i de flesta länderna. Trots de ekonomiska svårigheterna harLatinamerika gjort betydande framsteg i demokratisk riktning. Viktigast för är enligt propositionen störrehandelsinkoms ter, men ökad finansiering för utveckling inkluderande direktinve- steringar, kapitalflödenoch bistånd är likaledes nödvändig. Skuld- 1989/90:UU15 krisen är dettydliga uttrycket för bristerna i dessa resursflöden. Åtgärder i både i- ochu-länder krävs för att flödena åter skall kunna öka och för att utvecklingenskall förbättra de fattigas levnadsvillkor. Inte minst krävs ett ökatinternationellt bistånd. Regeringenkonstaterar att de minskade totala resursflödena till har inneburitatt biståndet kommit att utgöra en allt större andel, av de totala flödenaår jämfört . Världens bistånd har stagnerat under1980-talet på en nivå av ca (mätt priser ochväxelkurser). har det totala biståndet t. o. m. minskat någotvarje år. bistånd har dock ökat för att i dagutgöra av det totala biståndet. Biståndets andel av OECD-ländernassamlade BNP är dock ungeSr densamma som tidigare , dvs. DAC-länder totalt (1) (1) DAC(Developtnent Assistance Conmittee) är . Medlemsländerna är de som anges i tabellen. (2)Exklusive biståndtill departement och 1 QSQ/QO*! territorierutanför landets gränser (sk. DOM/TOM). Det iyoy/yU.\J\J iD biståndet ingår dock i totalbeloppet För DAC-länderna. (DAC 1989) antogs i samband med deklarationen om FN:s andrautvecklingsårtionde 0,7-procentsmålet för utbetalningar av offentligt bistånd.Sverige uppnådde detta . Ännu har endast tre länder förutomSverige , och uppnått detta mål. Goda utsikterfinns att kommer att sälla sig till denna skara. Regeringen noterar risken att sammantagetavlägsnar sig än mer från 0,7-procentsmålet . Samtidigthar behovet av biståndsinsatser ökat. Anslagsutveckling, planeringsramar etc. (propositionen s. 6567) Enprocentsmålet för biståndet står fast. Propositionenföreslår att biståndsramen för /91 fastställs till 13 miljarderkronor, vilket motsvarar en procent av den beräknade bruttonationalinkomstenför . Beloppet utgör en ökning med 1 339 milj. kr., ijämförelse med innevarande budgetår. Ökningen av ramen kommer främst att utnyttjas för anslagenC 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA, C 3. Andra biståndsprogram och C 1.Bidrag till internationella biståndsprogram. Vid prövningen av deadministrativa anslagen har sedvanliga rationaliseringskrav ställts påmyndigheterna. Ökad verksamhetsvolym och nya prioriterade områden harsamtidigt motiverat viss uppräkning. Mot bakgrund av den historiska händelseutvecklingen iCentral- och har regeringen tidigare tillkännagivit sin avsikt attskapa ett utrymme om för insatser idessa länder. Av denna miljard redovisas 900 milj. kr. under biståndsbudgeten.100 milj. kr. föreslås bli finansierade från olikadepartementsanslag. Under biståndsbudgeten redovisas medlen förÖsteuropabistånd under anslagen C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram,anslagsposten Världsbanksgruppen, och C 3. Andra biståndsprogram, anslagspostenProjektbistånd till vissa länder. Reformer av budget- och utbetalningsteknikföreslås som innebär att biståndet till kan inrymmas ibiståndsbudgeten som åtaganden gentemot fullföljsoch ökar. /91 beräknas 390 milj.kr. förProjektbistånd till vissa länder, en ökning med 320 milj.kr. jämfört medinnevarande budgetår. Inom anslagsposten har medel beräknats för miljö- ochutbildningsinsatser i och i andra länder i . Samarbetet medUganda förs till anslagsposten och insatser i ett demokratiskt planeras.Inom anslaget beräknas vidare större ökningar för tekniskt samarbete genom BITSoch för forskningsstöd genom SAREC. Anslagsbelopp och anslagsbenämningar framgår av nedanstående 27 Tabell 2.Biståndsanslagen 1987/88-1990/91 (milj.kr.) Anvisat Anvisat Anvisat Förslag Förändring 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 89/90-90/91 Bidrag till internationella biståndsprogram 2 815,0 2 960,0 3333,5 3 566,2 + 232,7 C 2. genomSIDA 5 146,3 5 572,8 6 190,0 6 787,0 + 597,0 C 3.Andra bistånds- (1) program 1 452,1 1 364,2 1 647,3 2117,0 * 469,7 C 4.Styrelsen för internationell utveckling(SIDA) 201,8 212,9 222,0 246,0 * 24,0 C 5. Styrelsen för u-landsutbildning i () 21,1 21,2 21,8 49,9 + 28,1 C 6.Styrelsen för u-lands forskning (SAREC) 9,4 10,3 11,1 15,4 + 4,3 C 7. Nordiska institutet 3,8 3,8 4,4 5,0 + 0,6 C 8. Beredningen för inter nationellt tekniskt- ekonomiskt samarbete (BITS) 4,5 5,6 6,7 10,8 - 4,1 C 9. Information (2) 27,2 28,6 30,4 - - 30,4 Biståndskostnader som finan sieras över andra huvud titlar eller anslag 189,7 171,5 193,6 202,6 * 9,0 SUMMA: 9 870,9 10 350,9 11 661,0 13000,0 +1 339,0 (1) AnslagetC 3. Andra biståndsprogram är ett nytt anslag fr.o.m. /89. Det innehåller delar av det tidigare anslagetC 8. Övriga u-landspo1 i t i ska insatserm.m. samt medel för SAREC:s programverksamhet,tidigare redovisade under anslaget C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC). (2) Medelunder anslaget C 9. Information föreslås anvisas över anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom'SIDA, anslagsposterna Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer samt Information genom SIDA. Samtliga partier delar regeringens uppfattning attländerna i Central-och skall erhålla svenskt stöd i sin ekonomiskaoch demokratiska uppbyggnadsprocess. Samtliga oppositionspartier utom moderatasamlingspartiet motsätter sig att biståndet till Central- och Östeuropafinansieras inom ramen för enprocentsmålet. De anslagna resurserna för biståndinom ramen för enprocentsmålet skall i sin helhet användas för insatser iu-länderna, anser , , kommunisterna ochmiljöpartiet. För att inte behöva utnyttja biståndet inom ramen förenprocentsmålet föreslår en ökning av biståndsramen med 400 milj.kr., bl.a. att användas till insatser i . Folkpartietanser vidare att det samlade biståndet ytterligare bör öka och attmålet bör vara ett bistånd motsvarande av BNI. motsätter sigatt insatserna för finansieras över biståndsanslagen. Istället anser att insatserna skall finansieras i särskildordning. Partiet föreslår inrättande av ett nytt anslag A 10 under tredjehuvudtiteln . Vänsterpartietkommunisterna motsätter sig inte bara att östbiståndet 28 tas inom ramen för enprocentsmålet utan också att det tas från kommunisterna anser i 1989/90:UU15 stället attinsatser i Öst- och skall finansieras under en annan huvudtitel.Vänsterpartiet kommunisterna anser vidare att biståndet skall öka utöverenprocentsmålet. Partiet föreslår att biståndsramen för nästa budgetår ökarmed till och att planeringsramarna sedan successivtvidgas så att biståndet kommer att uppgå till av BNI.Vänsterpartiet kommunisterna anser vidare att en större andel av biståndetskall förmedlas av SIDA. anser att biståndet till Central- ochÖsteuropa huvudsakligen skall bestå av miljövårdsinsatser och finansierasgenom att ytterligare avsätts inom ramen för biståndsbudgetenför en miljöfond för . föreslår därtill att ytterligareen miljard kronor avsätts för miljöförbättringar i utomeuropeiska fattigaländer. I flera motioner har oro framförts över att insatserna iCentral- och Osteuropa skall ske på bekostnad av resursöverföringen tillu-länderna. Så är enligt utskottets uppfattning inte fallet. Vadregeringen föreslår är att en mindre del av ett kraftigt ökande bistånd för enperiod av kommer att avsättas till särskilda insatser som väl fallerinom ramen för de svenska biståndsmålen. Av en total ökning för nästa budgetårom 1 300 milj.kr. finns det enligt utskottets mening både utrymme för enutveckling av det långsiktiga samarbetet med och för samarbete medländerna i under ett utvecklingsskede från diktaturtill demokrati och från miljövanvård till miljömedvetande. Länderna i har i många fall sammaBNP som vissa , och de har under ett övergångsskede behov avutvecklingshjälp. Utskottet vill erinra om att , förutom detöverordnade målet om att höja de fattigas levnadsnivå, även slagit fast attbiståndet skall bidra till en demokratisk samhällsutveckling samt bidra till enframsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön i mottagarländerna.De insatser som planeras inom ramen för det svenska biståndet till Central-och kommer till övervägande del att inriktas på miljövård och på enutveckling av demokratin. Utskottet vill även peka på den betydelse som endemokratisk utveckling i detta område får för hela världen inklusiveu-länderna. Ett stabilt, demokratiskt och ekonomiskt utvecklat börenligt utskottets uppfattning innebära att resurser kommer attkunna frigöras för ett utvidgat internationellt utvecklingssamarbete. Därmed avstyrker utskottet yrkande 4 i motion U204 (fp),yrkande 1 i motion U241 (vpk), yrkande I i motion U242 (vpk) samt yrkande 10 i motion U244 (c). Utskottetkommer i ett separat betänkande att behandla innehållet i de 1989/90:UU15 motionersom väckts rörande användningen av biståndet till Central-och . redan ovan konstaterat föreligger enighet om att skall bistådessa länder. Partierna har emellertid olika uppfattningar om hur och vartbiståndet skall kanaliseras. Skilda åsikter föreligger också vad gälleromfattningen av biståndet och hur detta skall finansieras. Moderata samlingspartiet föreslår under anslaget C 3.Andra biståndsprogram två nya anslagsposter: Utvecklingssamarbete med Central-och samt Samarbetsprogram med . Till den förra anslagspostenföreslås att 300 milj. kr. skall avsättas och till den senare 100 milj. kr.Miljöpartiet föreslår inrättandet av en europeisk miljöfond och att en miljardkronor avsätts till denna fond under anslaget C 1. Utskottet behandlar dessayrkanden under resp. anslag. förslag om användningen av de medel somreserverats för samarbetet med länderna i behandlasunder anslaget C 3. och kommunisternasanslagsyrkanden behandlas under resp. anslag och huvudtitel. Vad avsercenterpartiets yrkande sker behandling under anslaget A inomutrikesdepartementets område (1989/90:UU14). kommunisternasmedelsyrkanden skall hänföras till samma anslag enligt vad som framgår avreservation till betänkande 1989/90:UU14. Vad gäller storleken på det svenska biståndet och dessandel av bruttonationalprodukten får utskottet anföra följande: Biståndet motsvarar1 % av BNI vilket uppfyller det mål som satt upp. Detta mål stårfast. Det är dock inte formulerat som en övre gräns, varför framtida ökningarav det svenska biståndets andel av BNI inte skall uteslutas. Det finnsemellertid enligt utskottets uppfattning inte nu anledning att uppställa nyakvantitativa mål för biståndet. Det gäller i stället att utforma biståndet såatt det än bättre kan möta behoven i , framför allt de fattigasteländerna, och motsvara de krav som i likhet med andra i-länder böruppfylla i det ökade ömsesidiga beroendet världens länder emellan inte minst påmiljö- och naturresursområdet. Vidare bör fortsätta att arbeta för attandra länder uppfyller de mål de själva varit med om att fastställa inom FN. Härmed avstyrks yrkande 3 i motion U204 (fp) och yrkande 3i motion U241 (vpk). Vad gäller nästa års budgetram tar utskottet ställningtill denna sedan de olika biståndsanslagen behandlats. I motion U241 föreslås att det bilateralautvecklingsinriktade bistån dets andel av utvecklingsanslaget, dvs. SIDA:s anslag, skall öka. Utskot tet får med anledning härav konstatera att det bistånd som under anslaget C 2 för nästa budgetår föreslås uppgå till svarar för av biståndsramen. Detta är onekligen en liten sänkning (0,) jämfört med innevarande budgetår men ligger annars väl i nivå med den andel av den totala biståndsramen som anslaget C 2 30 Räknat i fasta priser har dessutom biståndet genom SIDA inte minskatunder den senaste tioårsperioden. Det 1989/90:UUl5 bilaterala biståndets andelhar funnit väl motsvara de krav som ställs på som såvälbilateral som multilateral biståndsgivare. Utskottet vill i detta sammanhangpeka på den utveckling som det bilaterala biståndet genomgår och som innebäratt det omfattar allt fler länder, ändamål och samarbetsformer. Dennautveckling, som innebär att det svenska samarbetet med andra länder änprogramländerna ökar, finner utskottet positiv och nödvändig i synnerhet somdet är en utveckling som styrts av de stora behoven i t.ex. vadgäller miljöinsatser, tekniskt samarbete, u-krediter, liksom stöd till demokratiskuppbyggnad. uppfattning ger nuvarande anslagsfördelning flexibilitet ibiståndsgivningen som svenska resurser kan tas till vara iutvecklingssarbetet. Utskottetnoterar att frågan behandlats av utredningen om organisation och arbetsformeri det bilaterala biståndet, i synnerhet biståndet till länder som inte ärprogramländer. Utredningen som är parlamentariskt sammansatt har haft tilluppgift att överväga och föreslå lämpliga former för styrning och samordningav organisation och arbetsformer för det bilaterala biståndet utanförprogramlandskretsen. Utredningens förslag presenterades . Utskottettorde få anledning återkomma till utredningens förslag i samband med nästa årsbudgetbehandling. Meddet ovan anförda avstyrks yrkande 4 i motion U241 (vpk). Allmänna rikdinjer för utvecklingssamarbetet Regeringenkonstaterar att om de krisdrabbade länderna skall kunna återhämta de mångaårens tillbakagång måste den ekonomiska tillväxten återupprättas. Bara då kande fattigas inkomster åter öka och grunderna för en social utveckling läggas. Imånga länder behövs en bättre utvecklingspolitik, vilket främst innebärekonomisk-politiska reformer för att skapa en mer stabil och gynnsam miljö förproduktion, särskilt för jordbruket. Åtgärderinriktade på en snar återhämtning i tillväxten måste emellertid kompletterasmed andra, långsiktigt orienterade insatser för att de samladeutvecklingsansträngningarna skall vara hållbara och ge framgång i kampen motfattigdom. Regeringenframhåller betydelsen av investeringar i social utveck ling. Investeringar inom undervisning, hälsovård och vattenförsörjning är avgörande för de fattigas levnadsvillkor och framför allt för att de fattiga själva skall kunna driva utvecklingen framåt. Insatser på dessa områden är vidare en förutsättning för att komma till rätta med befolkningsfrågorna. Det är oftast kvinnorna som är nyckeln till fram- -ii steg, liksom deras arbeteär det inom jordbruk och markvård. Regeringenframhåller att ekonomiska och sociala kris 1989/90:UU15 behovet avåterhämtning fortsatt är en huvudfråga i den svenska biståndspolitiken liksomför det internationella givarsamfundet. I förra årets budgetproposition angavsfem huvudelement i en utvecklingsstrategi för : -enutvecklingsfrämjande ekonomisk politik, - bättrehushållning med naturresurserna, - höjd socialstandard, -rehabilitering av infrastrukturen, - institutionellkapacitetsförstärkning och kunskapsutveckling. Till detta kommer behovet av fortsatt stöd till kampen förett fritt från apartheid. ställde sig bakom dessa riktlinjer. De afrikanska länderna har enligt propositionen under1980-talet förstärkt sina ansträngningar ätt möta krisen. Många har inlettekonomiska återhämtningsprogram. Huvuddragen i den ekonomiska politiken har ide allra fiesta fall tillkommit i samarbete med Internationella valutafondenoch . Dessa båda institutioner har snabbt ökat sinlångivning till stöd för ekonomiska återhämtningsprogram. I de internationella organisationerna har enligtregeringen varit pådrivande för ett ökat stöd till de afrikanskaländernas återhämtning, liksom för olika former av skuldlättnad. Bland deinternationella organisationerna har särskilt kommit att öka sinaktivitet i . Utlåningen till från Internationella utvecklingsfonden() har fördubblats , så att hälften av IDA:s resurser i daggår till . har blivit föremål också för olikaskuldlättnadsåt-gärder. har flera genombrott ägt rum pådetta område, där inte minst varit pådrivande. Regeringen framhåller att en strategi för en hållbarutveckling måste vara långsiktigt inriktad.