bet · GD01UbU25 · 1989-12-31 00:00:00 — FRN har också som en viktig uppgift att stödjafrämst mot allmänheten riktad forskningsinformation. Regeringen konstaterar vidare atl forskningsrådensverksamhet har en strategisk betydelse i den svenska forskningsorganisationen.Rådsanslagens andel av de totala resurserna för forskning på eget programansvarär dock fortfarande för låg inom vissa fakultetsområden. För framför allt deltekniska, men också det samhällsvetenskapliga fakultetsområdet, är andelenrådsmedel av de totala resurserna för forskning på eget programansvar betydligtlägre än för t.ex. del naturvetenskapliga fakultetsområdet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det vid sidanav de befintliga forskningsråden inrättas två nya forskningsråd, nämligen ettteknikvetenskapligt och ett socialvetenskapligt. De föreslås, liksom skogs- ochjordbrukets forskningsråd, en sammansättning där forskare är i majoritet. En nytt teknikvetenskapligt forskningsråd Forskningsrådsfunktionen för teknisk grundforskning liggerför närvarande inom styrelsen för teknisk utveckling (STU). Rådsfunklioneninom STU inrättades på försök inom ramen för STU:skunskapsulvecklingsprogram. Denna funktion har funnits . Den harsedan tillkomsten mött ett mycket starkt gensvar hos landets tekniska forskare.Anslagsmedlen har dock varit blygsamma i förhållande till verksamhetsområdetsstorlek och kostnaderna för teknisk forskning. STU har endast i mycketbegränsad omfattning omfördelat medel för att öka stödet till den tekniskagrundforskningen. Regeringen föreslår i forskningspropositionen att ett nyttfristående teknikvetenskapligt forskningsråd inrättas under indu stridepartementet för att stärka den tekniska grundforskningen och därmed avsluta den försöksverksamhet som har bedrivits inom STU. Det teknikvetenskapliga forskningsrådet bör enligt regeringen utgå från - denhittills bedrivna försöksverksamheten och byggas upp under en 1989/90:UbU25 periodfram till mitten av då rådet planeras få en omfattning som bättresvarar mot behoven. Näringsutskoltet har berells tillfålle att yttra sig överinrättandet av ett teknikvetenskapligt forskningsråd. Yttrandet är fogat sombilaga 1 till detta betänkande. I motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 27 delvis anförs aU detteknik-vetenskapliga forskningsrådets autonomi bör markeras genom att det förstill verksamhetsområde. Rådets uppgjft skall enligtmotionärerna i första hand vara att bevilja medel för grundläggande tekniskforskning. Den svenska industrins omedelbara behov av forskningsstöd börtillgodoses genom insatser i annan form. I motion 1989/90:Ubl23 (fp) yrkande 4delvis anför motionärerna att de kan acceptera att forskningsråd kan inrättasunder andra departement än . Men, menar motionärerna,det ställningstagandet är ingalunda självklart. Del vore därför värdefullt omregeringen inför nästa forskningsproposition gjorde en seriös analys avalternativet att samla alla råd av grundforskningskaraktär under . Inget yrkande rörande frågan om ett nyttteknikvetenskapligt råd från har hänvisats tillutbildningsutskottet. Dess yrkanden har av kammaren remitterats tillnäringsutskoltet. Motiveringen för partiels ståndpunkt återfinns emellertid imotion 1989/90:Ubl43. Av denna framgår att rådet enligt börinrättas som ett miljö-och teknikvetenskapligt forskningsråd. bör tillhöra verksamhetsområde. Inte heller kommunisterna har framställtnågot särskilt yrkande som hänvisats till utbildningsutskottet. I motion1989/90:N42, som av kammaren remitterats till näringsutskottet och till vilkenmotiveringen återfinns i motion 1989/90:Ubl39 (vpk), tillstyrks regeringensförslag om inrättande av detta forskningsråd. Partiet ställer sig emellertidtveksamt till att rådet, såsom regeringen föreslår, skall ligga inomindustridepartementets verksamhetsområde. Rimligare vore, anförs det, atlgrundforskningen samlas under . Man förklarar sig dockberedd att acceptera den föreslagna lösningen som en övergångsform under förutsättning att verksamheten utvärderas. I näringsutskoltets yttrande konstateras att detteknikvetenskapliga forskningsrådet enligt regeringens förslag blir enmyndighet lydande under regeringen och utan direkt organisatorisksamordning med något annat statligt organ. Det kan, anför utskottet, undersådana omständigheter diskuteras huruvida bör uttala någon mening områdets departementstillhörighet. Enligt näringsutskottet måste det främstankomma på regeringen att ta ställning till hur arbetet inom regeringens kansliskall organiseras. finner därför inga skäl till attriksdagen skulle göra ett uttalande i fråga om forskningsrådensdepartementstillhörighet. Näringsutskottethar avslutningsvis ingenting atl erinra mot att kon- 1989/90:UbU25 sekvensernaav det teknikvetenskapliga forskningsrådels departementstillhörighetutvärderas i samband med arbetet på nästa flerårsprogram förforskningspolitiken. vill först notera att någrainvändningar mot inrättandet av ett fristående teknikvetenskapligtforskningsråd inte rests. När det gäller departementstillhörigheten villutskottet redovisa att det inte har något att erinra mot att rådet, i enlighetmed regeringens förslag, förs till industridepartementets verksamhetsområdeden . utgår från att departementstillhörighetenutvärderas och att regeringen i endera av de två nästkommande propositionernaom forskning redovisar vilka konsekvenser för grundforskningen som följer avanknytningen till ett annat departement än . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1989/90:Ubl23 yrkande 4 och 1989/90:Ubl25 yrkande 27, båda delvis. Ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd Delegationen för social forskning är ett sektorsorganknutet till . Delegationen har under de senaste årenutvecklat sitt arbetssätt så att det blivit alltmer likt forskningsrådens.Delegationen för social forskning kan enligt regeringens bedömning utan störreförändringar uppfylla de krav som bör ställas på ett grundforskningsråd. Undersökningar har visat att det samhällsvetenskapligaområdet är dåligt försett med rådsmedel. En betydande källa är det humanistisksamhällsvetenskapligaforskningsrådet. Detta råd skall emellertid tillgodose ett mycket brett fållav discipliner. Enbart en kraftig ökning av dess resurser är därför enligtregeringens mening inte till fyllest för att tillgodose de behov avgrundläggande forskning som finns inom det socialvetenskapliga området. Som ett led i strategin att stärka och vidgaforskningsrådssystemel föreslår regeringen att ett nytt socialvetenskapligtforskningsråd inrättas under för att ersätta bådedelegationen för social forskning och delegationen för invandrarforskning.Regeringen anför också atl det är angeläget att det socialvetenskapliga forskningsrådetsinsatsområde avgränsas i förhållande till de humanistisk-samhällsveten-skapligaoch medicinska forskningsråden. Det socialvetenskapliga forskningsrådet bördärför i första hand inrikta sin verksamhet på grundforskning och tillämpadforskning inom de social- och invand-rarpolitiska områdena. Det nya rådetföreslås också få ett samordningsansvar för såväl äldreforskning sominvandrarforskning, handikappforskning samt icke-medicinsk hälso- ochsjukvårdsforskning inriktad mot bl.a. folkhälsa, hälsoekonomi ochvårdorganisation. har beretts tillfålle att yttra sig överinrättandet av ett socialvetenskapligt forskningsråd. Utskottet har avståttfrån denna möj- lighet och i stället behandlat hithörande frågor i betänkandet 1989/90: UbU25 1989/90:SoU19Forskning inom verksamhetsområde. I motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 27 delvis tarmotionärerna i första hand avstånd från förslaget att ett särskiltsocialvetenskapligt forskningsråd inrättas. Den vetenskapliga kompetensen attbedöma forskningens relevans, menar motionärerna, är väl representerad i såväldet humanistisk-samhällsvelenskapliga som det medicinska forskningsrådet. Iandra hand yrkar motionärerna, för det fall beslutar inrätta ellsocialvetenskapligt forskningsråd, att det inordnas bland övriga forskningsrådinom verksamhetsområde. I motion 1989/90:Ubl23 (fp)yrkande 4 delvis anförs, som tidigare redovisats, att moiionärerna kanacceptera att forskningsråd inrättas under andra departement änutbildningsdepartementet, men att en seriös utvärdering bör göras inför nästaforskningsproposition. Inget yrkande rörande det socialvetenskapligaforskningsrådet från har hänvisats till utbildningsutskottet.Partiets yrkande har av kammaren remitterats till socialutskottet. Motiveringenför partiets ståndpunkt återfinns emellertid i motion 1989/90:Ubl43. Av dennaframgår att partiet tillstyrker Inrättandet av ett socialvetenskapligtforskningsråd men att det bör tillhöra utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Inte heller kommunisterna har framställtnågot särskilt yrkande som hänvisats till utbildningsutskottet. Partietsyrkande har av kammaren remitterats till socialutskottet. Motivering för partietsståndpunkt återfinns emellertid i motion 1989/90:Ubl39. Av denna framgår attpartiet tar avstånd från regeringens förslag. Något särskiltsocialvetenskapligt forskningsråd bör inte inrättas och de medel som rådetföreslås disponera bör enligt motionärerna i stället föras över till dethumanistlsk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. har i siu betänkande om forskning(1989/90:SoU19) anfört att det finns starka skäl som talar för atl det inrättasett särskilt socialvetenskapligt forskningsråd. Vilket departement som detföreslagna rådet bör sortera under ser socialutskottet närmast som en praktiskfråga. En fördel med den av regeringen föreslagna knytningen tillsocialdepartementet är enligt socialutskottet att forskningens behov på ettnaturligt sätt kommer att beaktas i anslutning till prövningen avsocialhuvudtitelns övriga anslag. har inte heller något att erinra motatt det inrättas ett fristående socialvetenskapligt forskningsråd, som ersätter både delegationen för social forskning och delegationen för invandrar forskning. Utskottet ansluter sig likaså till regeringens förslag att det nya rådet förs till verksamhetsområde . Utskottet utgår från atl även det socialvetenskapliga forskningsrå dets departementstillhörighet utvärderas i anslutning till endera av de två nästkommande propositionerna om forskning med avseende på effekterna på grundforskningen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1989/90:Ubl23 yrkande 4 och 1989/90:Ubl25 yrkande 27, 55 Nysammansättning för skogs- och jordbrukets forskningsråd l989/90:UbU25 1 propositionen konstateras att skogs- och jordbruketsforskningsråd arbetar på i stort sett samma sätt som grundforskningsråden. har detta råd också utvecklat en disciplinär inre organisa tion, vilket innebär att rådet i fortsättningen i ökad utsträckning får underlag för att göra insatser där de ger bäst resultat oavsett inom vilken fakultet eller högskola detta sker. Regeringen anser atl skogs- och jordbrukets forskningsråd nu också bör ges en tydligare karaktär av grundforskningsråd. avses därför i fortsättningen få en majoritet av representanter från vetenskapssamhället. Dessa bör vara valda genom elektorsförsamlingar i likhet med vad som gäller för övriga grundforskningsråd. har beretts tillfålle atl yttra sigöver frågor kring skogs- och jordbrukets forskningsråd. Yttrandet är fogat sombilaga 2 tilldetta betänkande. I motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 27 delvis anförs atlskogs- och jordbrukets forskningsråd i likhet med andra grundforskningsråd börsamlas till verksamhetsområde. I motion 1989/90:Ubl23(fp) yrkande 4 delvis anför motionärerna alt de nu kan acceptera forskningsrådunder andra departement än , men att en seriösutvärdering avseende departementstillhörigheten bör görEis inför nästaforskningsproposition. I jordbruksutskottets yttrande konstateras inledningsvisatt skogs-och jordbrukets forskningsråd enligt sin instruktion skall undersökabehovet av forskning som gagnar de areella näringarna och angränsade områdensamt främja och stödja sådan forskning. Den största mottagaren av anslag frånrådet är . Enligt utskottet talar flera faktorersom rör forskningens inriktning för atl rådet även i fortsättningen tillhörjordbruksdepartementets verksamhetsområde. tillstyrker regeringens förslag attskogs- och jordbrukets forskningsråd får den ändrade sammansättning som föreslåsi propositionen. I och med att rådets styrelse får en majoritet avrepresentanter för vetenskapssamhället får rådet en klar karaktär avgrundforskningsråd. Utskottet anser att rådet tills vidare skall tillhörajordbruksdepartementets verksamhetsområde. Utskottet förutsätter emellertid altden i det föregående aviserade utvärderingen av forskningsrådensdepartementstillhörighet också omfattar skogs- och jordbrukets forskningsråd. Med det anförda avstyrks motionerna 1989/90:Ubl23 yrkande4 och 1989/90:Ubl25 yrkande 27, båda delvis. Övriga frågor rörande forskningsråden I motion 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 18 efterlyses enstarkare sam verkan mellan de olika forskningsråden, bl.a. i syfte att underlätta tvärvetenskapliga satsningar. Enligt motionärerna skulle detta kunna åstadkommas genom att varje forskningsråd innehåller en expert från c vart ochett av de övriga större forskningsråden. Utskottetfinner att den sammansättning råden har med ledamöter /90:UbU25 utsedda avregeringen och en bred representation från vetenskapssamhället är väl awägdför all fullgöra de uppgifter som ankommer på råden. Ett särskilt ansvar förstörre projekt, ofta av tvärvetenskaplig karaktär, åvilar ocksåforskningsrådsnämnden där forskningsråden är representerade. Utskottet föreslårdärför atl motion 1989/90:Ubl41 yrkande 18 avslås. 1 två motionsyrkanden berörs val till och representation idet socialvetenskapliga forskningsrådet. Motionärerna bakom motionerna1989/90: Ub53 (s) och 1989/90:Ub72 (fp) anser att lärare vid de medelstorahögskolorna och högskolan i bör bli representerade i elektorsförsamlingenför val av forskarrepresentanterna i rådet och att lärarna vid dessa högskolorbör få möjlighet att kandidera till platser i rådet. Utskottet vill erinra om att de elektorsförsamlingar somutser företrädare för vetenskapssamhället i forskningsråden utses avfakultetskollegierna. För att tillhöra ell fakultetskollegjum ställerhögskoleförordningen vissa krav på vetenskaplig bakgrund. Lärare vid demedelstora och mindre högskolorna som uppfyller dessa krav tillhör ettfakultetskollegium på någon universitetsort. Sådana lärare/forskare kan ocksåkandidera till en plats i råden. Motionärernas yrkanden torde därmed vara tillgodosedda,varför motionerna 1989/90:Ub53 och 1989/90:Ub72 avstyrks. Det samhällsstyrda forsknings- och utvecklingsarbetet I stöds den områdesorienterade forskningen, dens.k. sektorsforskningen, av en stor mängd forskningsfinansierande organ ochmyndigheter under de olika departementen. Varje samhällssektor har därmedansvar för att bedöma, formulera, initiera och finansiera sina egna forsknings-och utvecklingsbehov. forskningspolitik utgår vidare från attforskningen i huvudsak skall utföras inom universitet och högskolor. Därför harmed vissa undantag inga speciella forskningsinstitut tillskapats, såsom sketti vår omvärld. Den svenska modellen innebär således ofta altsektorsforskningen beställs och finansieras från ett organ medan den utförs avett annat, i många fall universitet och högskolor. Seklorsforskningen, liksomannan externt finansierad forskning, påverkar därmed i hög grad högskolansresurs- och arbetssituation. Regeringen föreslår i forskningspropositionen dels attmedel över förs från vissa sektorsorgan för att tillskapa ett teknikvetenskapligt forskningsråd, dels alt delegationen för social forskning och delegatio nen för invandrarforskning ombildas till ett socialvetenskapligt forsk ningsråd. Enligt regeringens bedömning kommer den grundläggande forskningen inom dessa områden att stärkas i betydande omfattning. 1 propositionen föreslås även vissa andra överföringar från sektorsorga- 57 nen till fakulletsanslag och råd. I syfte att kvalitativt stärka den /90:UbU25 sektoriellaforskningen och förbättra samspelet mellan sektorsorganen ochhögskolan lämnar regeringen vidare förslag om -ökadlångsiktighet och bredd i medelstilldelningen, -översynav sektorsorganens besluts- och beredningsprocesser, Det sektorsfinansierade forsknings- och utvecklingsarbetetutgår i första hand från problem som är identifierade av och relevanta för denberörda samhällssektorn. Sektorsforskningen innebär därför inte sällansatsningar på nya områden av tvärvetenskaplig karaktär. Även om det ligger iden tillämpade forskningens natur att samhällsrelevansen är ett avgörandekriterium får, hävdar regeringen, avkall inte göras på kraven på en godvetenskaplig kvalitet. Regeringen har i de senaste forskningspropositionernabetonat behovet av långsiktigt forskningsstöd med sektoriella medel. Denkarlläggning av svensk sektorsforskning som gjorts (Ds 1989:3) visar attknappt av de totala sektorsforskningsresurserna utgick som långsiktigt /88. Långsiktigt stöd definieras då som särskilt inrättadetjänster vid universitet och högskolor, olika typer av s.k. basstöd, dvs. medelsom mer ospecificerat tilldelas institutioner eller högskolor och slutligenprojektmedel som ges en varaktighet av . Långsiktigheten varierarmellan olika forskningsorgan, men del finns uppgifter som tyder på atl dessasatsningar ökat över tiden. I syfte att bygga upp stabila forskarmiljöer ochstimulera fri och kreativ forskning anser regeringen det mycket angeläget attdenna utveckling fortsätter och att de resurser som avsätts till långsiktigtstöd kan öka. Regeringen anser vidare alt åtminstone de stora seklorsorganenbör stödja vissa större och bredare projekt där stor frihet lämnas åtforskarna. I två motionsyrkanden begärs förslag om att medel från densektoriella forskningen skall överföras till grundforskningen. I motion 1989/90:Ubl23 (fp) yrkande 3 konstaterarmotionärerna att visserligen har flera åtgärder redan vidtagits för att stärkaden långsiktigt inriktade grundforskningen men att ytterligare överföringarfrån sektorsforskningen måste göras. Förutom ett nödvändigt tillskott tillgrundforskningen kan det enligt motionärerna också gagna den humanistisktinriktade forskningen, eftersom denna haft svårt att hävda sig i en utvecklingdär kortsiktiga nyttoaspekter fått en alltför dominerande plats i forskningsplaneringen.I motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 5 framhålls att kvaliteten på forskningen imånga fall skulle vinna på att medel överförs från sektorsorganen tillhögskoleorganisationen. Som en första etapp föreslår motionärerna att avdepartementens medel för sektoriell forskning förs över till fakulteterna ochforskningsråden. Huvuddelen av överföringen bör komma till stånd . Utskottet konstaterar att sektoriellt motiverad ochfinansierad forsk ning, som i betydande utsträckning utförs vid universitet och högsko lor, är väsentlig för att vidareutveckla viktiga samhällssektorer. Utskot- 58 tet delar regeringens syn att utförandet av forskning även fortsättnings- vis börkoncentreras till universitet och högskolor. Finansieringen av l989/90:UbU25 forskningenbör däremot kunna ske från skilda håll. Det centrala är att forskarsamhällethar tillräckligt med medel för forskning på eget programansvar och därigenomkan trygga den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden i högskolan. Utskottet delarvidare regeringens bedömning atl vissa medel bör överföras från sektoriellforskning till forskning på eget programansvar och därvid kanaliseras viaforskningsråden. har goda möjligheter att väga olikainsatser mot varandra. Förstärkta forskningsrådsanslag bör framför allt, somockså regeringen föreslår, komma de forskningsområden till del som haralltför begränsade resurser för forskning på eget programansvar. Utskotteterinrar om att regeringen i propositionen föreslagit atl ca 200 milj.kr. skallöverföras från sektorsorgan till den långsiktiga kunskapsutvecklingen i ettutvidgat forskningsrådssyslem. Vissa överföringar görs också till den fastaforskningsorganisationen inom högskolan. Några ytterligare överföringar tillgrundforskningen under den nu aktuella treårsperioden anser utskottet inte varamöjliga. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1989/90:Ubl23 yrkande 3och 1989/90:Ubl25 yrkande 5. I motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 6 berörs det antalsektorsorgan som disponerar medel för forsknings- och utvecklingsarbete.Motionärernas förslag att föra över resurser från sektorsorganen till högskolanoch forskningsråden gör del enligt dem möjligt alt överväga avveckling av vissasektorsforskningsorgan. De medel som fördelas av sådana organ bör enligtmoiionärerna i stället efter strikt vetenskapliga kriterier fördelas avforskningsråden. Därutöver bör forskning som finansieras av andra statligaorgan i ökad grad föras över till högskolans institutioner. Motionärernaefterlyser en inventering av vilka styrgrupper och programråd som finns.Därefter bör regeringen inför redovisa vilka organ som kan avvecklas. Medanledning av motionsyrkandet vill utskottet anföra följande. Antalet organ som finansierar eller utför sektorsforskningär mycket stort. Utskottet anser i likhet med regeringen att de sektoriellaintressena i första hand bör tillgodoses genom ett samspel mellan forskare ochsektorsintressen utan regeringens närmare inblandning. Regeringen eller organsom är knutna till departementen bör därför inte ha till uppgift att fördelamedel till forskare. Utskottet erinrar om all det i detta betänkande tillstyrktregeringens förslag att avveckla delegationerna för social forskning resp.invandrarforskning och i stället inrätta ett nytt socialvetenskapligtforskningsråd. Även för vissa andra forskningsområden, som exempelvisarbetsmarknadspolitisk forskning och aids-forskning, föreslår regeringenförändringar som innebär ett ökat ansvar för forskningsrådsorganisationen ochhögskolan. Några förändringar därutöver för den sektoriella forskningensorganisation finner utskottet inte nu bor göras. Utskottet vill slutligenhänvisa till att regeringen i propositionen aviserat en översyn avsektorsorganens besluts- och beredningsformer. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1989/90:Ubl25 yrkande 6. I motion 1989/90:Ubl25(m) yrkande 7 föreslås atl forskare vid hög- 1989/90:UbU25 skolan i ökadutsträckning skall kunna medverka i offentliga utredningar. Utskottetanser att det är viktigt att forskare medverkar i offentliga utredningar. Redantidigare har forskare i betydande utsträckning deltagit i det offentligautredningsarbetet. Sådant deltagande är fortfarande vanligt. Enligt utskottelsmening bör emellertid inte göra något särskilt uttalande härom,varför motionsyrkandel avstyrks. Ipropositionen framhålls alt forskaren är den viktigaste resursen i allforskning. Tillgången på goda forskare är därför av avgörande betydelse.Regeringen finner att flera faktorer talar för att behovet av forskarutbildadekommer att öka. har UHÄ i rapporten (UHÄ-rapport1989:7 s. 109) visat atl antalet forskarutbildade inom flera fakultetsområdenkan komma all minska på . Föratt främja en god tillgång på goda forskare i framliden föreslås ipropositionen att de forskarstuderandes villkor förbättras. Främst avses dettaske genom att doktorandtjänst blir den normala studiefinansieringsformen istället för nuvarande utbildningsbidrag. Därför föreslås i propositionen (s.181) ett medelstillskott om sammanlagt 100 milj.kr. för att omvandlautbildningsbidrag till doktorandljänsler under den närmaste treårsperioden.Inom de tekniska fakulteterna föreslås sådana tillskott att omvandling av allautbildningsbidrag skall kunna göras /91. Regeringen anseratt återstående utbildningsbidrag bör omvandlas till doktorandtjänster underpåföljande treårsperiod (1993/94-1995/96). Från och med /94 börenligt propositionen studiemedel inte utgå för forskarutbildning. Närdel gäller rekryteringen till forskarutbildningen pekar regeringen påfakultetsnämndernas och UHÄ:s ansvar. Ett mål bör vara atl studerande oavsettutbildningsort söker sig till forskarutbildning. Detta skall gälla både kvinnoroch män.