bet · GD01JuU22 · 1989-12-31 00:00:00 — radio ochTV, om det är påkallat för att undvika att bevis undanröjs ellerutredning om brott annars försvåras. Frågor av nu aktuellt slag som avserordning och säkerhet ansvarar häktesföreslåndaren för. Reglerna i ämnet finns i lagen (1976:371) om behandlingenav häktade och anhållna m.fl. Beslut om restriktioner skall omprövas så oftaanledning därtill uppkommer. Åklagares beslut kan överprövas inom ramen förriksåklagarens (RÅ) och statsåklagares tillsyn över lägre åklagares verksamhet. Frågan om att låta domstol överpröva åklagares beslut omrestriktioner har behandlats bl.a. av utredningen angående översyn av häktningsbestämmelserna.Utredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 1977:50) Häktning och anhållandealt det borde införas möjlighet för den som är häktad eller anhållen alt begäradomstolsprövning av en åklagares beslut om begränsningar i hans rätt lillkontakt med omvärlden. Enligt utredningen borde överprövningen förläggas tillallmän domstol och i många fall torde det enligt utredningen vara lämpligt attsådana frågor togs upp i samband med häktningsförhandling. Vid remissbehandlingen av betänkandet fick förslaget ettblandat mottagande. Flera remissinstanser avstyrkte förslaget med motiveringenatt det vid sidan av den nuvarande möjligheten till överprövning av sådanabeslut av statsåklagare och RA inte fanns något behov av en särskildbesvärsordning. Det framhölls också all en sådan ordning är kostsam ochbetungande saml all den i praktiken knappast skulle fylla någon funktion medhänsyn lill att åklagarens beslut ofta kommer att vara ändrat innan rättenhinner ta upp det till prövning. Man ansåg också all den misstänktes tilltrotill rättens opartiskhet minskar ju fler beslut domstolen har att fattabeträffande den misstänkte under förundersökningen. Departementschefen (prop. 1980/81:201 s. 27) delade debetänkligheter som sålunda fördes fram mot förslaget. De gällandemöjligheterna lill överprövning fick anses tillfredsställande. Med hänsynbärtill och till de olägenheter som den föreslagna ordningen skulle innebäraborde förslaget, enligt hans mening, inte genomföras. Vid riksdagsbehandlingen av ovanstående propositionväcktes en motion med önskemål om att häktade och anhållna gavs möjligheter attbegära rättens prövning av åklagarens beslut om restriktioner. Utskottet (JuU1981/82:13 s. 31) delade departementschefens bedömning och avstyrkte bifalllill motionen. Utskottet vill , med anledning av vad som framförs i dennu aktuella motionen, inledningsvis erinra om att åklagaren får fatta beslut om restriktioner endast under förutsättning alt det är påkallat eller medför fara för att bevis undanröjs eller utredning om brott eljest försvåras. Den som är häktad på grund av recidivfara kan således inte meddelas restriktioner om inte nämnda förutsättning är uppfylld. Enligt utskottets mening kan flera av de skäl som åberopades mot en 30 överprövningsrättför domstol i de nu aktuella frågorna också åberopas mot ett överflyttandeav beslutsbefogenheten till domstol. Därtill kom- 1989/90:JuU22 mer attbeslut om restriktioner i regel beslutas i samband med anhållandet, ochsåledes inte först i och med häktningsbeslutet, vilket skulle bli fallet ommotionärens förslag genomförs. Åklagarna har också i och med sinberedskapstjänstgöring möjlighet att, vilket inte sällan förekommer ipraktiken, fatta besluten om restriktioner även utom ordinarie tjänstetid,något som i regel inte torde gälla för domstolarnas vidkommande. Sammanfattningsviskan utskottet inte förorda en sådan ordning som motionären föreslår. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen. 1. beträffande utvärdering avkriminalvårdsreformen attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 37 och 1989/90:Ju804 yrkande1, I(m, fp, c, mp) 2. beträffande kriminalvårdsanstalten iHudiksvall attriksdagen avslår motionerna 1989/90:JuS03 och 1989/90:JuS05, 3. beträffandekriminalvårdsanstalten i alt avslår motion 1989/90:JuS09, 4. beträffandelokalförsörjningen för kriminalvården attriksdagen lämnar utan erinran vad justitieministern anfört omlokalförsörjningen för kriminalvården, 5. beträffandemellananstalt m.m. altriksdagen avslår motion l989/90:JuS14 i denna del, 6. beträffande decentralisering och organbationsförändringar inom kriminalvården attriksdagen med avslag på motion 1989/90:Ju514 i denna del lämnar utan erinranvad justitieministern anfört om decentralisering och organisationsförändringarinom kriminalvården, 7. beträffandekriminalvårdens regionindelning attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ju511 och 1989/90:Ju5l5, 8. beträffandeanslag till kriminalvårdsstyreben altriksdagen med bifall till regeringens förslag till Kriminalvårdsstyreben /91 anvisar ett förslagsanslag på , 9. beträffandeanslag till kriminalvårdsanstalterna attriksdagen med bifall till regeringens förslag lill Kriminal-vårdsanstalternaför /91 anvisar ett förslagsanslag på 2 , 10. beträffandekriminalvårdsanstalten i altriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Ju502 yrkande 1, 1989/90:Ju504,1989/90:Ju508 och 1989/90:Ju513 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört. 11. beträfländenarkotikafria anstalter m.m. 1989/90:JuU22 att avslår motionerna l989/90:Ju607 yrkandena 16 och 39,1989/90:Ju6l7 yrkande 7, 1989/90:Ju802 yrkande 13 och 1989/90:Ju804 yrkandena 3och 4, 2(m, fp, c, mp) 12. beträffande narkotikahundar påkriminalvårdsanstalt att avslår motion l989/90:JuS16, 13. beträffande särbehandling av vbsalångtidsdömda altriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ju802 yrkande 11 och 1989/90:Ju804 yrkande11, 3(m, fp, c) 14. beträffandestramare permbsionsbestämmeber altriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 40, 1989/90:Ju802 yrkande 12och 1989/90:Ju804 yrkande 12, 4(m, fp, c) 15. beträffandeinformation om permbsioner m.m. altriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 29 och 1989/90:Ju626 yrkande2, 16. beträffandebevakning i anstalt attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju802 yrkande 14, 5(m) 17. beträffandekvinnor på lokalanstalt attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju804 yrkande 15, 6(fp, c, mp) 18. beträffandebehandlingen av våldsmän m.m. altriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 36, 1989/90:Ju627 yrkande 1och 1989/90:Ju829 yrkande 3, 7(fp, c, vpk, mp) 19. beträffandeyrkesutbildning i anstalt m.m. attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ju506 och 1989/90:Ju802 yrkande 15, 8(m) 20. beträffandevillkorlig frigivning m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ju80S yrkande 9, 1988/89:Ju808 yrkande 28,1989/90:Ju502 yrkande 2, 1989/90:Ju607 yrkande 41, 1989/90:Ju802 yrkande 10 och1989/90:Ju804 yrkande 8, 9(fp, c) 10(m) 21. beträffandekrav på villkorligt frigivna altriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ju501 yrkande 7 och 1989/90:Ju804 yrkande9, 11(fp) 22. beträffandeplatser för eftervård attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju607 yrkande 38, 12(c) 23. beträffande försöksverksamhet med övergångshem aU avslår motion 1989/90:JuSOl, 24. beträffandefrivårdens situation aU avslår motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 42 i 32 denna deloch 1989/90:Ju809 yrkande 15 i denna del. 13(fp, c, mp) 1989/90:JuU22 25. beträffandefrivårdens arbetsuppgifter att riksdagenavslår motion 1989/90:JuS14 i denna del, 26. beträffandeersättning till övervakare attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 42 i denna del och1989/90:Ju809 yrkande 15 i denna del, 14(fp, c, vpk) 27. beträffandeanslag till frivården attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 43 och l989/90:Ju822yrkandena 2 och 3 samt med bifall till regeringens förslag lill Frivården /91 anvisar ett förslagsanslag på , 15(c) - villk. 16(vpk) 28. beträffandesamhälbtjänst i hela landet attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju607 yrkande 44 i denna del, 17(m,fp, c) 29. beträffandearbetsuppgifter vid samhälbtjänst attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju607 yrkande 44 i denna del, 18(c) 30. beträffandesamhälbtjänst för ungdomar attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 44 i denna del och1989/90:Ju8lO yrkande 5, 19(fp, c) 31. beträffandekontraktsvård för våldsmän attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju627 yrkande 2, 20(vpk) 32. beträffande anslag till maskin- ochverktygsutrustning m.m. att med bifall lill regeringens förslag till Maskin- och verktygsutrustning m.m. för /91 anvisar ett reser vationsanslag på , 33. beträffande anslag till engångsanskaffningav inventarier m.m. altriksdagen med bifall till regeringens förslag till Engångsanskaffning avinventarier m.m. för /91 anvisar ett reservationsanslag på , 34. beträffandeutbildning av personal m.fi. attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Utbildning av personal m.fl.för /91 anvisar ett reservationsanslag på , 35. beträffandevillkorligt fängebe i stället för villkorlig dom attriksdagen avslår motionerna l989/90:Ju802 yrkande 7 och 1989/90:Ju804 yrkande10, 21(m,fp) 36. beträffandevillkorligt fängebe vid kontraktsvård attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 47 och 1989/90:Ju804yrkande 2, 22(fp, c) 33 3 1989/90. 37. beträffande straffskärpning vid återfall 1989/90:JuU22 all avslår motionerna 1989/90:Ju802 yrkande 9, 1989/90:Ju804yrkande 5 och 1989/90:Ju810 yrkande 2, 23(m, fp, c) 38. beträffandestramare skyddstilbyn attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju802 yrkande 8, 24(m) 39. beträffande utredning om kortarehäktningstider alt avslår motion 1989/90:Ju408, 40 beträffande häktesförhållanden att avslårmotion 1989/90:JuS07, 41. beträffande restriktioner för häktade alt riksdagenavslår motion 1989/90:Ju712. Närvarande: (), (),(), (), (), IngbrittIrhammar (c), (), (), (), EvaJohansson (s), (), (), (), AndersSvärd (c), (vpk), () och (). Utvärdering av kriminalvårdsreformen (mom. 1) (), (), (), (), (), (), ()och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjarmed "När frågan" och slutar med "behandlade delar" bort haföljande lydelse: Det har i huvudsak rått politisk enighet om att Sverigeskall slå vakt om den humana kriminalpolitik som kriminalvårdsreformen var ett uttryck för. Detta innebär emellertid inte all reformen är utan brister. I likhet med motionärerna kan utskottet konstatera att utvecklingen i samhället har varit en annan än vad det fanns anledning att planera för vid mitten och slutet av när kriminalvårdsreformen utformades. Inte minst narkotikabrottsligheten och narkotikamissbru ket på anstalterna har kommit alt försvåra genomförandet av en del av ambitionerna i reformen. De ursprungliga målen kan enligt -' utskottets uppfattning inte ses som realistiska. En genomgripande 1989/90:JuU22 utvärderingav kriminalvårdsreformen bör därför, som framförs i motionerna Ju607 ochJu804, äga rum. Det översynsarbete av kriminalvårdens innehåll ochverksamhetsformer som pågår inom och utredningsväsendet ärmot denna utveckling av värde och likaså den aviserade översynen av detframtida anslallsbyggandet. Emellertid har de aktuella frågorna påkriminalvårdens område sådan dignitet att en parlamentariskt utsedd utredningbör tillsättas med uppgift att överväga om de hittillsvarande målen förkriminalvården fortfarande i alla avseenden skall gälla och om de medel somstår till förfogande i så fall är de riktiga. Vidare bör övervägas om den s.k.närhetsprincipen skall ha samma styrande effekt vid placeringen i anstalt som . Denna princip har visat sig ha mindre önskvärda sidoeffekter, såsom att deintagna berövas möjligheterna till att ta sig ur ett destruktivt socialtumgänge. Vidare bör utredningen överväga formerna för att i större utsträckningän differentiera de intagna med hänsyn framför allt tillmissbrukssituationen. Här bör då särskilt belysas huruvida anstalternasnuvarande utformning och byggnadssätt kan vara ett hinder för elt utpräglatsådant differenlieringssystem, och om så befinns vara fallet bör förslag lämnastill en framtida anstaltsorganisation där elt sådant differentieringssystemkan fungera. Utredningen bör vara oförhindrad att även i övrigt la upp ochbelysa de frågor rörande kriminalvårdens innehåll och utformning som kanaktualiseras under arbetets gång. Vad utskottet nu uttalat med anledning avmotionerna Ju607 och Ju804 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb all utskottets hemställan undermoment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande utvärdering avkriminalvårdsreformen alt med anledning av motionerna 1989/90:Ju607yrkande 37 och 1989/90:804 yrkande I som sin mening ger regeringen lill kännavad utskottet anfört. Narkotikafria anstalter m.m. (mom. 11) (), (), (), (), (), (), ()och () anser deb att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 12med "Utskottet kan" och slutar på s. 13 med "behandladedelar" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening måste arbetet med att fåkriminalvårdsan- stallerna fria från narkotika intensifieras. Ett grundläggande krav mås te vara att intagna som vill bli narkotikafritt placerade skall ha den möjligheten. En förutsättning för att detta skall kunna förverkligas är emellertid att anstalterna görs narkotikafria. Ytterligare åtgärder för att stoppa narkolikainflödet lill anstalterna måste vidtas. Angelägenheten av att så sker är enligt utskottets mening uppenbarligen så framträdan- -. de attintresset av att de intagna helt garanteras personlig integritet måste gevika för att detta resultat skall uppnås. Således bör kontrollen 1989/90:JuL!22 av deintagna och även besökande i anstalt skärpas. Vid missbruk av den intagne börsanktioner inträda i form av indragna permissioner och disciplinärabestraffningar i vidare omfattning än . Utskottet vill vidare erinra om sina senast förra åretgjorda uttalanden att självklara riktmärken för narkotikabekämpningen påkriminal-vårdsanslalterna är att intagna utan narkotikaproblem inte skall behövakomma i kontakt med narkotika, att missbrukare avskärs från tillförsel avdroger och att intagna förhindras att bedriva narkotikahandel inom anstalternaoch ute i samhället. Utskottet nödgas återigen konstalera att hittillsföretagna åtgärder är långt ifrån tillräckliga. De narkoiikafria avdelningarnapå landets riksanstalter är för få, och även om sådana avdelningar nu är underuppbyggnad på ett flertal lokalanstaller, motsvarar de inte på långt närbehovet. Ökade satsningar på en differentiering av de olikakategorierna intagna på olika avdelningar resp. anstalter i kombination medinrättande av mindre avdelningar måste göras. Utskottet har tidigare konstaterat att lokalanstalternasutformning med småbostadsavdelningar och för hela anstalten gemensamma utrymmenför arbete och frilid ger små möjligheter till differentiering beroende påsvårigheterna att effektivt isolera olika grupper av intagna från varandra.Differentiering på lokalanstalterna torde därför komma att medföra att vissaanstalter helt inrättas för vissa kategorier intagna. Det är givet att en sådanåtgärd i vissa fall kan komma att medföra placeringar av intagna i strid medden s.k. närhetsprincipen. Utskottet anser dock att intresset att hindra spridningenav narkotikamissbruket och att kunna erbjuda möjligheter till rehabiliteringäven på lokalan-stallerna väger så tungt alt den här påvisade möjligheten intebör uteslutas. Utskottet vill också framhålla alt det inom storstadsregionerna,där narkotikaproblemen är som störst, också finns flera lokalanstaller inomresp. Möjligheterna till differentiering av den här skisserade modellenutan konflikt med närhetsprincipen är således också störst här, och utskottetnoterar att ett sådant system nu prövas inom . Detta äremellertid inte tillräckligt, och även inom andra storstadsregioner bör sådanaarrangemang vidtas. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärderså att ovan av utskottet skisserat differenlieringssystem och skärpt kontrollinom anstalterna kommer till stånd. Vad utskottet nu med anledning avmotionerna Ju607, Ju617, Ju802 och Ju804 uttalat bör som sin meningge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 11 bort ha följande 11. beträffande narkoiikafria anstalter m.m. alt riksdagenmed anledning av motionerna 1989/90:Ju607 yrkandena 16 och 39, 1989/90:Ju617 yrkande 7, 1989/90:Ju802 yrkande 13 och 1989/90:Ju804 yrkandena 3 och 4 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Särbehandlingav vissa långtidsdömda (mom. 13) i989/90:JuU22 (), (), (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "Utskottet saknar" och slutar med "nu behandlade delar"borl ha följande lydelse: Mot bakgrund av klientutvecklingen med ett ökat antallångtidsdömda i anstalt kan utskottet nu instämma i det som framförs imotionerna Ju802 och Ju804, nämligen att den lagändring som senast vidtogs i nuaktuellt hänseende var otillräcklig. I likhet med motionärerna anser utskottetsåledes att särbehandling enligt 7 § tredje stycket KvaL skall gälla allaintagna som har dömts till fångelse i lägst oavsett brottslighetenskaraktär. Som motionärerna påpekar, och vilket utskottet vill framhålla, har enperson som har dömts lill elt så långt fångelsestraff som normalt settgjort sig skyldig till mycket svår brottslighet, inte sällan allvarligavåldsbrott. Här måste enligt utskottets uppfattning allmänhetens skyddsintressesättas i första rummet. Bestämmelsen bör därför ändras i enlighet medönskemålen i motionerna. Lagändringen bör vidtas utan dröjsmål. Det börankomma på regeringen att utarbeta förslag till denna lagändring och skyndsamtåterkomma lill därmed. Vad utskottet nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 13 bort ha följande 13. beträffande särbehandling av vbsa långtidsdömda attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Ju802 yrkande 11 och l989/90:Ju804 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Stramare permissionsbestämmelser (mom. 14) (), (), (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "Enligt utskottels" och slutar med "här behandladedelar" bort ha följande lydelse: föreskrifter om permission syftartill alt uppnå ett syslem som är enkelt att tillämpa och där intresset av enhetlighet, fasthet och konsekvens tillgodoses. Föreskrifterna, som varit gällande , innebär dock för det stora flertalet intagna i praktiken inte någon större ändring i förhållande lill tidigare permissionsbestämmelser. Såsom förespråkas i motionerna Ju607, Ju802 och Ju804 bör reglerna om permissioner ytterligare stramas upp på olika sätt. Bl.a. bör kvalifikationstiderna för ny permission efter ,.. misskötsamhetav olika slag göras längre. Vidare bör obevakade per- missionerstarkt begränsas för intagna som gång på gång återfaller i 1989/90:JuU22 Närdel gäller intagna som begått allvarliga våldsbrott och narkotikabrott bör,enligt utskottets mening, permission få förekomma endast rent undanlagsvis.Regeringen bör la initiativ lill de författningsändringar och andra åtgärdersom påkallas av denna bedömning. Vad utskottet nu med anledning av motionernaJu607, Ju802 och Ju804 i berörda delar anfört bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 14 bort ha följande 14. beträffande stramare permbsionsbestämmeber attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 40,1989/90:Ju802 yrkande 12 och 1989/90:Ju804 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad ulskoltet anfört. Bevakning i anstalt (mom. 16) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "Utskottet saknar" och slutar med "motion Ju802" bortha följande lydelse: Som framgått tidigare vidtas och planeras olika åtgärderför att höja säkerheten vid kriminalvårdsanstalterna. Utskottet noteraremellertid att rymningarna fortsätter trots dessa ansträngningar;förra budgetåret rymde över 200 intagna från de slutna anstalterna. I likhet medmotionärerna anser utskottet all del från såväl principiella somsamhällsekonomiska utgångspunkter är oacceptabelt att en intagen kan avvikafrån en anstalt. Enligt utskottets uppfattning måste en målsättning såvittgäller bevakningen på anstalterna vara att rymningar förhindras. Regeringenbör därför initiera ytterligare åtgärder och sätta in särskilda resurser så attbevakningsnivån motsvarar denna målsättning. Vad utskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen lill känna. deb att utskottets hemställan under moment 16 bort ha följande 16. beträffande bevakning i anstalt att medanledning av motion 1989/90:Ju802 yrkande 14 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Kvinnor på lokalanstalt (mom. 17) (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med "Utskottetkan" och slutar med "kvinnliga intagna" bort ha följande 38 Somframgått ovan finns numera en lokalanstalt i Stockholmsregio- 1989/90:JuU22 nenreserverad enbart för kvinnliga intagna. Utskottet välkomnar detta eftersomerfarenheterna av de gemensamma placeringarna varit negativa inom denna regionpå så sätt att kvinnliga intagna i vissa fall blivit utnyttjade av de manligaintagna och det visat sig svårt alt tillgodose kvinnornas särskilda vårdbehov.Även inom andra storstadsregioner kan en sådan lösning bli nödvändig. uppfattning får det emellertid även anses vara ett grundläggandekrav att intagna kvinnor på blandade lokalanstalter skall kunna tillbringa sinanstaltsvistelse isolerade från de manliga intagna om de så önskar. Arrangemangbör därför vidtas på de blandade lokalanstalterna så att möjlighet till ensådan anstaltsvistelse för de kvinnliga intagna kan skapas. En utvärdering avde gemensamma placeringarna måste enligt utskottets uppfattning skyndsamtgenomföras. Det får ankomma på regeringen alt initiera de åtgärder somutskottet förordar. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 17 bort ha följande 17. beträffande kvinnor på lokalanstalt att medanledning av motion 1989/90:Ju804 yrkande 15 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Behandlingen av våldsmän m.m. (mom. 18) (), (), (), (), (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "berört hänseende" bortha följande lydelse: Utskottet anser det värdefullt att den försöksverksamhetsom bedrivs på området inom kriminalvården har utvidgats. Vikten av attverkstäl-ligheisliden utnyttjas för att rehabilitera personer som dömts förvålds-och sexualbrott kan dock, enligt utskottets uppfattning, inte nog understrykas.Den försöksverksamhet med behandling av personer, dömda för sexualbrott ochvåldsbrott, som bedrivs inom kriminalvården bör därför ytterligare utökas ochintensifieras. Målet måste vara att de intagna som vill och har behov av detskall kunna erhålla sådan behandling. De erfarenheter som redan vunnits underförsöksverksamheten bör också tillvaratas i det ordinarie behandlingsarbetetmed de intagna. Det får ankomma på regeringen av vidta erforderliga åtgärderhärför. Vad utskottet nu uttalat bör som sin mening ge regeringentill känna. deb att utskottets hemställan under moment 18 borl haföljande lydelse: 18. beträffande behandlingen av våldsmän m.m. 1989/90:JuU22 alt med anledning av motionerna 1989/90:Ju607 yr kande 36, 1989/90:Ju627 yrkande 1 och 1989/90:Ju829 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Yrkesutbildning i anstalt m.m. (mom. 19) , och (alla m)anser deb alt den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjarmed "Då samarbetet" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: Som framhålls i motion Ju802 har många av dem som intas ianstalt sociala, utbildningsmässiga, psykiska och medicinska problem. Kriminalvårdenssträvan är också att på olika sätt underlätta den intagnes återanpassning isamhället. Emellertid räcker, enligt utskottets uppfattning, inte deansträngningar som görs inom kriminalvårdens ram i detta hänseende.Ytterligare insatser måste göras för att förbättra den intagnes möjligheter attklara sig ute i samhället. En bättre utbyggd yrkesutbildning i anstalt borde idessa sammanhang, som anförs i motionerna JuS06 och Ju805, vara av betydandevärde.