bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Industriministern är inte beredd att tillstyrka detta förslagmot bakgrund av grundprincipen om att föroreningarna skall begränsas vidkällan. I stället aviserar han ett forskningsuppdrag till ERU om sambandenmellan miljöförhållanden och regional utveckling. Utskottet erinrar vidare omatt utskottet behandlat regeringens förslag om avfallshantering (prop.1989/90:100 bil.16, JoU16). Utskottet har därvid tillstyrkt ett förslag omutvidgning av det kommunala ansvaret för avfallshanteringen. I övrigtinnefattar förslaget en rad åtgärder för att begränsa användningen avmiljöfarliga ämnen. Avfallets mängd och miljöfarlighet skall begränsas, bl.a.genom ökad källsortering, återanvändning och återvinning. Vad särskiltbeträffar slam från kommunala reningsverk innefattar propositionen ett programför att senast få bort de farligaste ämnena i slammet. Målet äratt slam fortlöpande skall kunna utnyttjas inom bl.a. jordbruket utan riskerför miljö och hälsa. Utskottet finner ingen anledning att föreslå någonsärskild åtgiird med anledning av motion A106 yrkande 21. I motion A55 (s) yrkande 1 begärs statligt stöd till enfiskevårdsanläggning i . Utskottet har i olika sammanhang uttrycktsin oro över de utrotningshotade fiskstammarna Gullspångslaxens ochGullspångsöringens framtid. Senast i årets av godkända budgetbetänkande(1989/90:JoU14, rskr. 194) har utskottet framhållit att haransvar för erforderliga åtgärder för att bevara naturreproducerandefiskstammar. I betänkandet redovisas vilka åtgärder som vidtagits föratt förbättra lekbottnarna i . Enligt vad utskottet sedermeraerfarit har frågan om finansieringen av en fiskevårdsanläggning även tagitsupp av berörda länsorgan med regeringen. Något särskilt uttalande av riksdagenmed anledning av motionsyrkandet synes mot den bakgrunden knappast påkallat. I motion A64 (m) yrkande 6 yrkas attrådgivningsverksamheten inom jordbruket och skogsbruket bör knytas till berördaskolor. Frågan om rådgivningsverksamheten har utförligt behandlats avjordbruksutskottet (1989/90:JoU12). Utskottet har därvid framhållit attrådgivningsverksamheten behöver ses över, och utskottet har utgått från attregeringen kommer att låta verkställa en översyn sedan beslut fattats om dennya inriktningen av jordbrukspolitiken. Med hänvisning till det anförda bör detaktuella yrkandet lämnas utan ytterligare åtgärd. Propositionenföranleder i övrigt inget särskilt uttalande av jord- 423 . . j,. Närvarande; (), (), HåkanStrömberg (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), KajLarsson (s), () och /Vnders (). Stöd till lantbruksföretag m.m. /Vnders () anför Enligt min mening borde utskottet ha realbehandlat motionA106 yrkande 18 om stöd till lantbruksföretag. I detta yrkande som är direktregionalpolitiskt inriktat framhåller motionärerna att utveckling avkombinationsföretag bör främjas, eftersom dessa ger större trygghet iförsörjningen. Det kan även innebära högre livskvalitet att ha omväxlandearbetsuppgifter. Det är emellertid fel att styra denna satsning från centralnivå. I stället bör man, som förordas i motionen, på regional nivå kunna väljavilka typer av företag man skall satsa på. Utskottet borde även ha tillstyrkt motion A106 yrkande 21.Som framhålls i motionen bör man på den kommunala och regionala nivån ges ökadebefogenheter att driva en radikalare miljöpolitik än på riksplanet./bör således förorda att gör uttalanden ienlighet med yrkandena 18 och 21 i motion A106. /Vnnika (vpk) och /Vnders () anför. Vi delar den mening som framförs i motion A106 omALA-gruppens stora värde för FoU om landsbygdens näringsliv, jordbruk, skog,turism, miljö, energi, informationssystem, teknikspridning m.m. Det ärnödvändigt att ALA-gruppen får en långsiktig finansiering och ett utvecklatsamarbete med glesbygdsdelegationen vad gäller projektfinansiering. Mot denbakgrunden bör bifalla yrkande 15 i motionen och ge till känna att/VLA-gruppen tilldelas 2 milj. kr. för sin organisation ur anslaget D 7Glesbygdsdelegationen. T j, , , , 1989/90:AU13 Jordbruksutskottetsyttrande bi, 7 Regionala utvecklingsinsatser till jordbruk och företag ikombination med jordbruk har beslutat att medeget yttrande överlämna proposition 1989/90:146 om livsmedelspolitiken vadavser förslag till anslaget D2. Regionala utvecklingsinsatser under tiondehuvudtiteln samt motionerna 1989/90:Jo62 yrkande 3, 1989/90;Jo68 yrkande 34,1989/90;Jo73 yrl(.ande 3, 1989/90:Jo77 yrkande 31, 1989/90;Jo84 yrkande 3,1989/90;Jo89 yrkande 4, 1989/90;Jo94 yrkande 4, 1989/90;Jo97 yrkande 4 och1989/90;Jo270 yrkande 18, till arbetsmarknadsutskottet för beredning underförutsättning av detta utskotts medgivande. I sambanddärmed får jordbruksutskottet anföra följande. I propositionen läggs fram förslag till en ny livsmedelspolitik.Förslaget innebär att prisstödets roll sonii livsmedelspolitiskt medel tonasned, medan direkta medel för att nå målen angående miljö, landskapsvård,regional fördelning och beredskap förstärks. Nuvarande jordbruksprisregleringbestående av ett gränsskydd och en intern reglering upphör den 1 juli 1991.Därefter skall priserna på de jordbruksprisregle-rade produkterna endastskyddas med hjälp av ett gränsskydd. För vissa produktionsgrenar föreslås attde interna regleringarna avvecklas stegvis med början , medanandra regleringar förenklas men behålls i avvaktan på resultatet avinternationella förhandlingar. Den framtida nivån på gränsskyddet görs avhängjgresultatet av de pågående GATT-förhandligarna. För att underlätta anpEissningentill de nya förutsättningarna lämnas förslag till övergångsåtgärder. Förslag läggs också fram om åtgärder för att stärkalivsmedelspolitikens regionalpolitiska profil, bl.a. om ett utökatglesbygdsstöd med 100 milj. kr. som särskilt går till kombinationsföretag därjordbruket ingår som en del, och om ett fortsatt prisstöd till jordbruket inorra . Prisstödet föreslås öka /91. Jordbruksministern anför i propositionen bl.a. följande omgles bygdsstöd och regional projektverksamhet. Det s.k. åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra inleddes och har pågått under en planerad treårig programperiod 1987/881989/90. bruksstyrelsen har disponerat 245 milj. kr. för genomförandet av programmet, vilket i huvudsak skett vid lantbruks nämnderna i de sju nordligaste länen. Medlenhar använts för investeringsstöd till jordbruk och kombina- 1989/90:AU13tionsverksamheter, utvecklingsprojekt, forskning och utveckling samt Bilaga 7utbildning och rådgivning. Erfarenheterna av programmet är goda och harinneburit en värdefull stimulans för fortsatt verksamhet och sysselsättning ijord- och skogsbruk samt i s.k. kombinationsföretag. Ett av syftena medåtgärdsprogrammet har varit att upprätthålla produktionsnivån i norra . Föregen del anser jordbruksministern att det är mycket viktigt att dels göra enutvärdering av åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra , dels ta tillvara de erfarenheter som har gjorts vid myndigheter, organisationer och hosföretagare i samband med programmets genomförande. Det utvecklingsarbete somäven i fortsättningen måste bedrivas för att bevara jordbrukets livskraft inorra bör gå vidare med väsentliga delar av åtgärdsprogrammet förjordbruket i norra . Jordbruksministernanser att jordbruket i glesbygden bör kunna få stöd till såväl investeringar ijordbruket som s.k. kombinationsverksamhet, t.ex. småskalig förädling. Genomden föreslagna höjningen av medlen för regionala utvecklingsinsatser skapasförutsättningar för utökad projektverksamhet med inriktning på jordbruks- ochkombina-tionsfo retag. Samtidigtsom det treåriga programmet för särskilt stöd till jordbruket i norra bör en ytterligare förstärkning av tionde huvudtitelns anslag D2.Regionala utvecklingsinsatser göras. Eftersom detta anslag inte ärtidsbegränsat förstärks härigenom möjligheterna att stödja jordbruksföretag medkombinationsverksamheter. I samråd med industriministern föreslårjordbruksministern en utökning med 100 milj. kr. För /91 böremellertid av detta belopp 28 milj. kr. anvisas som stöd till sockerbruken påÖland och under ett särskilt anslag. Medhänvisning till det anförda föreslås i propositionen att anvisar 72milj. under anslaget D2. Regionala utvecklingsinsatser för de ändamål somhär redovisats, utöver vad som föreslagits i proposition 1989/90:75. Inågra motioner föreslås en höjning av det regionålpolitiska stödet. Enligtmotion Jo68 (vpk) yrkande 34 bör anvisa 193 milj. kr. tilllantbruksstyrelsen för att fortsätta det särskilda åtgärdsprogrammet för norraSverige samt utvidga detta till södra och mellerstaSverige. Ett motsvarande yrkande, om 200 milj. kr., framlade motionärerna i denfristående motionen Jo270 yrkande 18. Enligtmotion Jo77 (c) yrkande 31 bör det speciella regionalpolitis ka bidrag som föreslås i propositionen till kombinationsverksamhet för jordbruksföretagen höjas från 100 milj. kr. till 200 milj. kr. Motionä rerna anser att bidragen skall kunna utnyttjas i hela landet, eftersom skogs- och mellanbygder har stora behov. yrkanden framställs imotionerna Jo62 (c) yrkande 3 och Jo94 (c) Enligtmotionerna Jo73 (c) yrkande 3, Jo84 (c) yrkande 3 1989/90:AU13 och Jo89 yrkande anvisa 200 milj. kr. Bilaga 7 varav 100 milj.kr. bör gå till skogs- och mellanbygderna i södra och . Även imotion Jo97 (c) yrkande 4 föreslås att stöd kan ges i södra och mellerstaSverige. Utskottetdelar jordbruksministerns mening att det treåriga programmet för särskilt stödtill jordbruket i norra , vilket nu upphör, inneburit en värdefullstimulans för fortsatt verksamhet och sysselsättning i jord- och skogsbruksamt i s.k. kombinationsföretag. Utskottet har ingen erinran mot regeringensförslag till ytterligare förstärkning av anslaget till regionala insatser undertionde huvudtiteln. Eftersom detta anslag inte är tidsbegränsat och inte hellerär begränsat till användning i norra förstärks härigenom möjligheternaatt stödja jordbruksföretag med kombinationsverksamheter. Beslut omfördelningen av dessa medel på de olika länen bör ankomma på regeringen. De nyalänsstyrelserna i vilka de nuvarande lantbruksnämnderna kommer att ingå som enintegrerad del bör sedan fördela anvisade medel. Utskottet fäster stortavseende vid att medlen används för att stärka jordbruksnäringen och tillverksamheter som drivs i kombination med jordbruksföretag. Närdet gäller stödets omfattning förordar utskottet att anslår medel ienlighet med regeringens förslag. Regionala utvecklingsinsatserunder tionde huvudtiteln bör således utökas med 100 milj. kr. för att stödjajordbruk med kombinationsinsatser. För /91 bör av detta belopp28 milj. kr. anvisas som stöd till sockerbruken på och under ettsärskilt anslag. Som jordbruksministern anför kan även jordbrukutanför glesbygdsområdet ha behov av utvecklingsinsatser. Utskottetär icke berett att biträda de förslag om ytterligare höjning av anslaget m.m.som framförs i motionerna resp. om annan anslagskonstruktion. Som framgår avdet anförda är anslaget inte begränsat till användning i norra får således i den delen anses tillgodosedda. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande;(), Hans Gustafeson (s), (), (), (fp, (), (),(), /Vke Selberg (s), (), BengtRosén (fp), (), /Vnni- 1989/90:AU13 ka (vpk), (), () och 7 (). Avvikande mening Höjning av anslaget och (båda c) samt /Vnnika (vpk)anför; Enligtvår mening bör bifalla motionerna Jo77 yrkande 31 och Jo270 yrkande18 samt anvisa 200 milj. kr. Det speciella regionalpolitiskabidraget till kombinationsverksamhet för jordbruksföretag bör alltså höjas från100 till 200 milj. kr. Bidraget skall utnyttjas i hela landet och bör fungeraefter samma regler som det särskilda stödet till norra . I södraSveriges skogs- och mellanbygder föreligger stora behov. Därmed tillgodoses iväsentlig mån även motionerna Jo62 yrkande 3, Jo68 yrkande 34, Jo73 yrkande 3,Jo84 yrkande 3, Jo89 yrkande 4 och Jo94 yrkande 4. M" .1 .. . .. j 1989/90:AU13 har berett näringsutskottettillfålle att yttra sig över proposition 1989/90:76 om regionalpolitik för90-talet jämte motioner i anslutning därtill som har samband mednäringsutskottets beredningsområde. berör inte andra avsnitt i propositionenän sådana som har föranlett motionsyrkanden. Propositionen kommenteras i dessafall med utgångspunkt i motionerna. Med detta yttrande överlämnar näringsutskottet, av skälsom redovisas i det följande, till arbetsmarknadsutskottet underförutsättning av dess medgivande - två motioner, 1989/90:N438 och 1989/90;N439,om omfördelning av vinster från vattenkraftsproduktionen. Regeringen föreslår i propositionen attglesbygdsdelegationen skall ombildas till myndighet med utökad och delvis nyverksamhet och lokaliseras till . Detta förslag kritiseras avcenterpartiet i motion 1989/90;A118. I denna sägs att en utflyttning av enbartglesbygdsdelegationen inte kan tillmätas någon avgörande regionalpolitiskbetydelse. I stället borde statens industriverk (SIND) utlokaliseras tillÖstersund. Verket skulle därmed, anförs det, få en större närhet till deregionala problem som det är isatt att hantera. skulle i Östersundskapas ökade sysselsättningstillfållen i en omfattning som skulle kunna fåpositiv betydelse för regionen. SIND har som en av sina hu\Tiduppgifter att vara centralförvaltningsmyndighet för det regionålpolitiska stödet till näringslivet.Därutöver är verket central förvaltningämyndighet för frågor som rör industrioch hantverk, och det kan även ta upp frågor som inte direkt hänför sig tilldessa näringar men ändå är av betydelse från näringspolitisk synpunkt. Tilldess uppgifter i detta sammanhang hör att främja industrins omvandling ochtillväxt genom utredningsverksamhet, indu-stripolitiskt stöd ochföretagsutveckJande insatser. konstaterar att det inte föreligger någonutredning av förutsättningarna för och konsekvenserna av en sådanutlokalisering som motionärerna förordar. vill vidare understryka att SIND:sverksamhet inte huvudsakligen är inriktad på regionalpolitik. Verket har omfattande 429 uppgifterav allmänt näringspolitisk natur, och det spelar en viktig roll 29 1989/90. somutredningsorgan i industriella frågor. Dess verksamhet har nära 1989/90:AU13 anknytning till den som bedrivs av styrelsen för tekniskutveckling Bilaga 8 (STU); det synes välmotiverat att verket, såsom nuär fallet, är lokaliserat i nära anslutning till STU och även till statensenergiverk. Med det anförda avstyrker näringsutskottet det berördayrkandet i motion 1989/90;A118 (c). Frågan om glesbygdsnämndens lokaliseringhar näringsutskottet inte anledning att ta ställning till. Åtgärderför att främja kvinnors företagande Åtgärder för att främja och stödja kvinnors företagandehar varit aktuella i den näringspolitiska debatten under en följd av år. Såsompåpekas i propositionen (s. 102) uttalade sig pånäringsutskottets initiativ för att varje regional utvecklingsfond skulle utseen jämställdhetsansvarig. I proposition 1989/90:88 om vissa näringspolitiskafrågor (s. 77) upplyses om att flertalet utvecklingsfonder har utsett sådanahandläggare och att inriktningen av dessas arbete har koncentrerats påaktiviteter som främjar kvinnors företagande. Inom ramen för ett treårigtprojekt har, meddelas det vidare, SIND tagit fram ett handlingsprogramsom syftar till fler lönsamma företag i kvinnlig regi. 1 detta sammanhang börnoteras att utvecklingsfondernas målgrupp enligt vad som föreslås i densistnämnda propositionen skall utvidgas till att omfatta små och medelstoraföretag i samtliga näringsgrenar. Detta innebär att olika slagstjänsteföretag, vilka inte sällan drivs av kvinnor, kommer att ingå imålgruppen. Flera motionsyrkanden som särskilt rör kvinnors företagande skallbehandlas av näringsutskottet i anslutning till den näringspolitiskapropositionen. I två av de motioner som har väckts med anledning av denregionalpolitiska propositionen förekommer yrkanden om åtgärder ägnade attförbättra förutsättningarna för kvinnors företagande. I motion 1989/90;A118förespråkar i detta syfte en förändrad organisation vidlänsstyrelserna. Vid dessas regionalpolitiska enheter och även vidutvecklingsfonderna skulle inrättas särskilda "besöks- ochutvecklingsenheter", där kvinnor skulle fungera som rådgivare åt kvinnor,så att redan uppbyggda erfarenheter skulle tas till vara förkompetensutbyggnad. Ett liknande förslag, dock avseende endast län,framläggs i motion 1989/90;A103 (c). hänvisar till sin kommande behandling avfrågor inom detta ämnesområde. Utskottet är inte berett att i detta yttrande taställning för den särskilda organisatoriska anordning som föreslås i motion1989/90:A118 (c). Att på det sätt som föreslås i motion 1989/90;A103(c) skulle uttala sig för särskilda åtgärder på detta område avseende endastKalmar län finner näringsutskottet uteslutet. Småföretagsutveckling /90: AU 13 De generella åtgärderna för att utveckla infrastrukturenmåste kompletteras med åtgärder för att främja nyetablering och utveckling avbefintlig företagsamhet i utsatta regioner, anförs det i motion1989/90;A118. Det är särskilt viktigt, tillägger man, att gynnsamma villkor idessa hänseenden skapas för de små företagen. Partiet hänvisar till sin motion1989/90;N57 om näringspolitiken, där yrkanden framförs om finansiellasatsningar på småföretagsutveckling utöver vad regeringen har föreslagit. Ett relativt omfattande avsnitt i den näringspolitiskapropositionen ägnas åt ämnet småföretagsutveckling. Småföretagspolitikens målär, anförs där sammanfattningsvis, att få till stånd effektiva småföretag somkan lämna avgörande bidrag till den ekonomiska tillväxten. Genom stöd tillnyföretagande och stimulans till vidareutveckling i småföretag främjas, sägsdet vidare, ett konkurrenskraftigt näringsliv med hög produktivitet. Ingetparti har anmält avvikande mening härvidlag. kommer att behandla nunämnda konkreta förslag liksom andra förslag på samma område i sitt betänkandemed anledning av den näringspolitiska propositionen. Ett allmänt uttalande avden art som det hiär aktuella yrkandet avser finner näringsutskottet intemeningsfullt. Ett sådant uttalande synes, mot bakgrund av regeringens nyssåberopade deklaration beträfliande småföretagsutveckling och den politiskaenighet som råder om småföretagens betydelse, inte kunna bli riktningsgivandepå något särskilt sätt. Det nu berörda yrkandet i motion 1989/90:A118 (c)avstyrks alltså av näringsutskottet. De statligt ägda företagen svarar för avindustrisysselsättningen i landet. I vissa regioner har de emellertid,framhålls det i propositionen (s. 111), en avgörande betydelsis. Flera avföretagen har enheter på orter med ensidig näringslivsstruktur och inom deregionalpolitiska stödområdena. Staten har, heter det vidare, liksom andraägare ett ansvar för att verksamheter som drivs på sådana platser utvecklas såpositivt som möjligt inom de ramar som konkurrensförhållandena medger. Tre yrkanden i motioner som har väckts med anledning avpropositionen gäller de statliga företagens roll. kommunisternabegär i motion 1989/90;A107 att skall göra ett uttalande tillregeringen av innebörd att statliga företag och även andra samhällsägdaföretag samt löntagarfonderna skall bli aktiva verktyg för uppnående av deregionalpolitiska målen. Ett annat yrkande i samma motion tar särskilt sikte påförhållandena i . föreslås uttala att de statligaföretagen på ett mer effektivt sätt än skall medverka till att stärkautvecklingen inom länet. Samma yrkande finns i motion 1989/90:A110 (vpk). Statligtföretagande är ett av huvudämnena i den näringspolitiska 431 propositionen.Inom kort tar näringsutskottet i ett särskilt betänkande. 1989/90:NU35,..ställning till propositionens avsnitt härom, till den /90:AU13 samtidigtföreliggande propositionen 1989/90:109, som gäller den till Bilaga 8övervägande delen statsägda Procordiakoncernens framtid, och motioner rörandede statliga företagen från alla riksdagspartiers sida. Näringsutskottethänvisar till ämnets behandling i detta sammanhang och avstår från att uttalasig beträffande de nu aktuella yrkandena i motionerna 1989/90:A107 (vpk) och1989/90;A110 (vpk). Löntagarfondstyrelsernas insatser blir det tillfålle attberöra i anslutning till regeringens snart föreliggande redovisning av allmännapensionsfondens verksamhet under det senaste kalenderåret. De båda motioner som har nämnts i föregående avsnittinnehåller också yrkanden rörande träindustrin. Det finns, anförs det i motion1989/90;A107 (vpk), en mycket stor utvecklingspotential för denna bransch omvidareförädlingen av sågade trävaror drivs längre. uppmanasunderstryka vikten av att SIND;s utvecklingsprogram för sågverks- ochträmanufakturindustrin drivs med kraft. Vidare betonas domänverkets roll bådesom ägare av sågverk och råvaruleverantör till sågverk i annan ägo. För dedelar av stödområdet som inte faller inom de fyra nordligaste länen bör enligtmotionärerna SIND få i uppdrag att utarbeta ett utvecklingsprogram; riksdagenföreslås rikta en anmodan härom till regeringen. Ett annat yrkande i sammamotion, om ökad inhemsk förädling av landets råvaror, avser delvis träområdet.Åtgärder för ökad förädling av trävaror i och särskilda medel fördetta ändamål begärs i motion 1989/90;A110 (vpk). Frågan om fortsatta statliga åtgärder till förmån för denträbearbetande industrin behandlas i den näringspolitiska propositionen (s. 65f.). Regeringen föreslår där att SIND;s program för sågverks- ochsnickeriindustrierna skall fortsätta under ännu en treårsperiod. Näringsutskottetkommer således att ta upp ämnet i sitt betänkande 1989/90:30; utskottet anseratt ställningstagande beträffande åtgärder på detta område bör ske idet sammanhanget. Ett uttalande av beträffande malmprospekteringm.m. föreslås i motion 1989/90:A110 (vpk), vilken som nämnts tar sikte pååtgärder till förmån för . I detta län finns, sägs det imotionen, de största möjligheterna i landet till nyfynd av malm. Motionärenhänvisar till kommunisternas partimotion 1989/90;N278 om ökadmineralprospektering, m.m. Det begärda uttalandet skulle bl.a. gå ut på attregeringen bör fullfölja aktiviteter för utveckling av bioteknikensanvändning inom gruvnäringen och redovisa deras resultat för . Den berörda partimotionen har behandlats inäringsutskottets be tänkande 1989/90;NU31, som har tagit ställning till. hänvisar härtill och till vad som i den regionalpolitis- 432 kapropositionen (s. 112) sägs om ett kommande förslag från regering- en om riktlinjer förframtida prospekteringsverksamhet, baserat på 1989/90:AU13mineralråvarukommitténs förslag (SOU 1989:92). Att mineralpolitiska Bilaga 8 frågor tas upp till närmare behandling i anslutning till den nuföreliggande propositionen finner näringsutskottet inte lämpligt. Deti föregående avsnitt berörda yrliande i motion 1989/90;A107 (vpk) som går ut påökad inhemsk förädling av landets råvaror avser även metallurgi.Näringsutskottet kommer att behandla motionsyrkanden angåendestålindustrin. Frågor om eventuella initiativ från sida när detgäller utnyttjandet av den svenska malmbasen bör lämpligen tas upp i detsammanhanget. Betydelsenför regionalpolitiken av näringspolitikens inriktning, teknik,teknikspridning, spridning av företag inom framtidsinriktade branscher,tekniskt kunnande och teknisk utveckling bör enligt ett delyrkande i motion1989/90:A118 (c) understrykas av i ett uttalande till regeringen. Frågorinom det angivna ämnesområdet har fått stor plats i den näringspolitiskapropositionen; därtill kommer de förslag rörande teknisk forskning somframläggs i proposition 1989/90:90 om forskning. kommer attbehandla de nämnda avsnitten i dessa propositioner och ett stort antalmotionsyrkanden med anknytning därtill i sina betänkanden /90;NU30 och1989/90;NU40. Att åtgärder för ökad teknisk utveckling har storregionalpolitisk betydelse kommer givetvis att uppmärksammsis i dettasammanhang. Näringsutskottethar från här angiven utgångspunkt inte anledning att förorda ett särskiltuttalande av på grundval av det nu aktuella delyrkandet i motion1989/90;A118 (c). Enkonkret åtgärd på teknikspridningens område föreslås i motion 1989/90:62 (vpk).Riksdagen bör enligt denna anslå 5 milj. kr. för försöksverksamhet medframtidsverkstäder.