bet · GD01JoU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Eftersomhybrid-DNA-tekniken är en viktig del av gentekniken har termen något oegentligtkommit att användeis som en synonym till genteknik över huvud taget. Utskottethar i det föregående (s. 7 f.) redovisat och definierat olika former avgenteknik m.m. och beskrivit dessas huvudsakliga användningsområden. Utskottet kan konstatera att biotekniken under senare århar tillmätts en allt större betydelse inom olika samhällssektorer. De störstatillämpningsmöjligheterna av den nya tekniken förväntas inom växt-ochdjurförädling, med stora konsekvenser för foderproduktion, livsmedelsproduktionoch annan fytokemisk produktion. Växter och djur kan utnyttjas för produktionav humanmedicinska och veterinärmedicinska produkter. Tillämpningar avspeciellt intresse för miljövården är biotekniskt utvecklade bekämpningsmedel,bioteknisk sanerings-och reningsteknik samt råvaruutvinning. En del av biotekniken som har debatterats livligt undersenare år är gentekniken. Debatten har främst återgett en oro för vadgentekniken kan användas till när det gäller djur och växter samt vilkakonsekvenser en användning av tekniken får för både miljö och produktion. Deetiska problemställningarna liksom de ekologiska riskerna av olikatillämpningar har alltmer kommit i fokus. Den användning som går ut på attt.ex. husdjuren skall öka sin produktion eller växa fortare har särskiltifrågasatts från bl.a. etiska synpunkter. Inom växtförädlingen pågår ett arbeteför att ta fram sorter som är resistenta mot vissa sjukdomar eller skadegörareeller mot vissa kemiska bekämpningsmedel. Risken för att detta skulle ledatill en ökad användning av sådana bekämpningsmedel eller andra negativakonsekvenser har påtalats. Från många håll har man också velat fåstauppmärksamheten på att gentekniken kan leda till en genetisk utarmning av djur-och växtarter. De potentiella ekologiska riskerna i samband med planeradspridning av gentekniskt modifierade organismer i naturen har varit föremål fören omfattande debatt både i och internationellt. Utskottet vill framhålla att den biotekniska forskningenunder genomgått en utveckling som resulterat i en helt annan förståelse av livsprocesserna än vad som varit möjlig. En allmän uppfattning är att framför allt gentekniken har gett forsk ningen en ny dimension. Det har bl.a. blivit möjligt att studera celler och biologiska processer med en precision som inte var möjlig. Med genteknik kan växter och djur ges egenskaper som med traditionell förädling ej kan uppnäs. Stora förväntningar knyts till gentekniken när det gäller att diagnostisera och finna botemedel för olika sjukdomar. Enligt utskottets mening kan biotekniken bidra till 19 att förautvecklingen framåt inom det medicinska och veterinärmedi- cinska området, liksom inom växtförädling och husdjursförädling. Biotekniskaprocesser har också, som nämnts, en stor betydelse och en storutvecklingspotential inom den farmaceutiska industrin och livsmedelsindustrin,liksom på miljövårdsområdet. På det rättsmedicinska området är gentekniken ettvärdefullt hjälpmedel i analysarbetet. Möjligheterna att med bioteknikenshjälp utveckla olika fytokemis-ka produkter inom de areella näringarna böruppmärksammas både från närings-, energi- och jordbrukspolitiska utgångspunkter. har utskottet förståelse för den oro somföreligger beträf fande framför allt de ekologiska risker och etiska problem som är förenade med den nya tekniken. Möjligheterna att med allt större precision modifiera djur, växter och mikroorganismer så att de erhål ler nya eller förändrade egenskaper måste enligt utskottets mening hanteras med ansvar och varsamhet. En ovarsam hantering av den kunskap som kan vinnas med gentekniken kan ge upphov till negativa effekter på flera områden. Det är därför viktigt att frågorna om ansvarsfördelningen mellan staten, forskningen och den industriella tillämpningenägnas stor uppmärksamhet. Allteftersom forskningen tillför nya kunskaper ochtillämpningar kan det dessutom förväntas att nya frågor och problem aktualiseras.Det måste enligt utskottets mening finnas en beredskap att möta de nyafrågeställningar och problem som kan uppstå. Framför allt de etiska frågornakräver en omfattande diskussion både inom och utanför forskarsamhället.Utskottet vill härvidlag knyta an till de uttalanden som görs iforskningspropositionen om forskningsetiken och utvecklingen av den etiskagranskningen av forskningen (prop. 1989/90:90 s. 44). Det är viktigt attforskningen följer samma etiska och rättsliga regler som gäller för samhälleligverksamhet i övrigt. Nya kunskaper om grundläggande livsprocesser innebär ävenett ansvar för forskningen. Utskottet går i detta betänkande inte närmare in på deetiska frågeställningarna i den meningen att viss, närmare angiven forskning ochtillämpning kan definieras som acceptabel eller ej acceptabel från etisksynpunkt. I rapporten 1990:9 görs en översiktlig redovisning av vilkariktlinjer som bör gälla för den etiska bedömningen av viss gentekniskforskning och tillämpning på djur. Dessa överväganden är väl ägnade att liggatill grund för den fortsatta beredningen av kon-trollfrågorna. Vid sidan av de etiska frågeställningarna bör särskilduppmärksamhet ägnas åt den ekologiska riskvärderingen. Detta gäller bl.a.användningen av gentekniskt förändrade växter och mikroorganismer. Riskvärderingenav biologiska bekämpningsmedel bör också framhållas som en viktig faktor. Ensäkrare bedömning av de potentiella riskerna från ekologisk synpunkt varmedavses även riskerna för genetisk utarmning kräver ökade kunskaper. Det är viktigt att den fortsatta utvecklingen på dettaområde kan följas och redovisas med största möjliga öppenhet. För forskningens del innebär detta bl.a. att medborgarna kontinuerligt bör informeras om forskningsresultat och forskningsprocesser. hybrid-DNA-delegationen och skogs- och jordbrukets forskningsråd() bedriver har i detta hänseende en viktig funk- 1989/90:JoU9 närmare anger i det följande är det också angeläget med en levandeoch öppen samhällsdebatt i dessa frågor. Det anförda innebär att utskottet i stor utsträckninginstämmer i de allmänna synpunkter på bioteknikens möjligheter och risker somframförts i oppositionspartiernas motioner och som också framförts i ettflertal utredningar och i de framlagda direktiven till denparlamentariska beredningen angående vissa frågor om genteknik. I folkpartietsoch vpk:s motioner Jo607 yrkande 1 resp. J06I6 yrkande 1 utmynnar dessasynpunkter i yrkanden om allmänna riktlinjer för politiken på bioteknikområdetresp. om bioteknikens risker och möjligheter. Vad utskottet ovan anfört bör som sin mening geregeringen till känna. I de övriga motionerna (m, c, mp) framläggs synpunkterliknande dem som utskottet anfört till grund för mer preciserade yrkandenom utredning, lagstiftning, miljökonsekvensbedömningar m.fl. åtgärder. Dessabehandlas närmare i det följande. Enligt utskottets mening torde det råda allmän enighet omatt samhället i större utsträckning än som sker måstekontrollera utvecklingen på bioteknikens område. Från de synpunkter utskottethar att företräda föreligger ett behov av ökad samhällskontroll framför alltnär det gäller den praktiska tillämpningen på djur och växter för olika ändamålsamt i fråga om spridning av transgena mikroorganismer i naturen. Vad beträffarforskningen anser utskottet att det vetenskapliga sökandet efter nya kunskaperi största möjliga utsträckning bör stå fritt från statlig styrning ochkontroll. Som utskottet anfört ovan bör ansvaret i stor utsträckningbäras av forskarna själva. I den mån det finns ett behov av ökad kontroll avforskningen bör denna i första hand inriktas på en etisk granskning. Utskottetgår här inte närmare in på frågan hur en sådan kontroll skall organiseras.Utskottet utgår från att de förslag om etisk granskning av forskningen somframlagts i forskningspropositionen och i rapporten växter och djur(se nedan) kommer att ligga till grund för den fortsatta beredningen av dennafråga. Utskottet erinrar i detta sammanhang om attkontrollfrågorna och övriga med biotekniken sammanhängande frågor i vissutsträckning redan blivit föremål för överväganden resp. konkreta beslut genomolika initiativ från regeringens och berörda myndigheters sida. Sammanfattningsvisinnebär dessa insatser bl.a. följande: Som framgår av utskottets redovisning i det föregående harinom framlagts en rapport med titeln växter och djur (Ds 1990:9). Rapporten innehåller bl.a. en beskrivning av forskning och tillämpning både nationellt och interna tionellt inom områdena genteknik på djur, växter och mikroorganis mer. Utredningens förslag innebär i korthet att samhället bör skärpa kontrollen av genteknisk forskning och tillämpning inom angivna områden och att kontrollen kan upprätthållas med en anmälnings- 21 Några generella förbud föreslås ej. nämnd förhybrid-DNA-frågor föreslås inrättad med uppgift att pröva 1989/90:JoU9 Delegationen för hybrid-DNA-frågor föreslås få förstärkningar och enändrad sammansättning. Bl.a. innebär förslaget att den politiskarepresentationen i delegationen förstärks. På uppdrag av har en forskargrupp inovember 1989 avgett en rapport med förslag till forskningsprogram rörandeekologiska risker med spridning av transgena organismer. Utskottet har erfarit att beslutat att frågor om miljökonsekvenser avbioteknik i jordbruket skall ingå i forskningsprogrammet. I beslut har regeringen med stöd avbemyndigandet i växtskyddslagen infört krav på tillstånd för att odla genteknisktförändrade växter. Tillståndet skall ges av lantbruksstyrelsen efter samråd meddelegationen för hybrid-DNA-frågor och . Innanlantbruksstyrelsen meddelar tillstånd skall en riskbedömning göras. Tillståndfår inte ges om odlingen innebär risker för omgivningen eller för miljön.Odlingen får heller inte innebära risker för att naturens genetiska mångfaldutarmas. Regeringen har beslutat bemyndigajustitieministern att tillkalla en parlamentarisk beredning för att belysafrågor om användning av gentekniken. I direktiven konstateras att utvecklingeninom gentekniken nu går mycket snabbt. Det ställer krav på en löpande bedömningav vilka åtgärder som erfordras. En samlad översyn bör därför göras. Översynenbör omfatta följande huvudområden: Kunskapslägetom de ekologiska risker som är förbundna med ett frisläppande av genetisktförändrade organismer, principer för ekologisk riskvärdering samt behovet avforskning kring de ekologiska riskerna. Etiskaprinciper för vad som bör vara tillåtet och otillåtet vid användning avgenteknik. Principer föranmälningsplikt och prövning av genteknisk verksamhet och organisationen avdenna kontroll . Övergripandeimmaterialrättsliga frågor (patent och växtförädlar-rätt). Beredningen bör arbeta snabbt. Arbetet bör slutföras föreutgången av . Det framhålls som angeläget att arbetet bedrivs med ettbrett deltagande från riksdagspartierna. Tillsättandet av beredningen får inteutgöra något hinder för regeringen att fatta de beslut och vidta de åtgärderinom bioteknikens område som kan visa sig påkallade under arbetets gång. Några motioner innehåller krav på att en övergripandeutredning med parlamentarisk sammansättning tillsätts om biotekniken (c, fip,mp). Förslag om en heltäckande,biotekniklagstiftning framförs i motioner fråntre partier (c, vpk, mp). Utskottet konstaterar att det i remissyttrandena uttrycktsen viss tveksamhet angående behovet av ytterligare omfattande utredningar i 22 Beträffande möjligheten och behovet av en heltäckande lagstiftninganför flera remissinstanser att en sådan lagstiftning knap- 1989/90:JoU'9 pastskulle vara ändamålsenlig och att det skulle vara en i det närmaste omöjliguppgift att i en sammanhållen lagstiftning täcka det mångskiftande ochomfattande ämnesområde som biotekniken utgör. Utskottet anser för sin del atten parlamentarisk beredning bör ha bättre förutsättningar än en utredning avtraditionellt slag att med erforderlig snabbhet skaffa sig en överblick övergenteknikens tillämpningar och föreslå lämpliga åtgärder efter hand som behovetav kontrollinsatser aktualiseras. Det får förutsättas att rapporten växter och djur och remissyttrandena över denna kommer att ingå i underlagsmaterialetför beredningens ställningstaganden. Enligt utskottets mening har regeringensbeslut om tillsättande av en parlamentarisk beredning och direktiven till dennaberedning utformats på ett sådant sätt att motionärernas önskemål omutredningsinsatser m.m. i huvudsak är tillgodosedda. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1988/89:Jo601 yrkandena 1 och 3, 1988/89:J06II, 1988/89:Jo614 yrkande 1, J06I6yrkande 5, Jo617 yrkandena 1 och 2 samt Jo622 yrkande 1. Frågan om den organisatoriska utformningen av en ökadkontroll av genteknisk verksamhet tas upp i motionerna J06I6 yrkande 2 ochJ06I7 yrkande 3, båda med förslag om inrättande av en bioteknisk inspektion.Utskottet erinrar härvidlag om att förslag framlagts om inrättande av ensärskild vid delegationen för hybrid-DNA-frågor.Nämnden skall fungera som första prövningsinstans i enskilda ärenden omanvändning av genteknik och som tillsynsmyndighet. Utskottet anser att myckettalar för att det bör finnas en myndighet eller annat statsrättsligt organ somhar huvudansvaret för kontrollen av den gentekniska verksamheten. Som framgårav de ovan redovisade direktiven är det en av beredningens huvuduppgifter attöverväga hithörande organisationsfrågor. I detta sammanhang skallhybrid-DNA-delegationens arbetsuppgifter och organisatoriska ställningövervägas. Det finns därför ej anledning för att nu ta ställning tillförmån för en viss lösning av frågan om den organisatoriska utformningen avkontrollverksamheten. Utskottet avstyrker de angivna motionsyrkandena. Den omständigheten att utskottet avstyrker motionerna omen sam lad eller heltäckande lagstiftning på detta område innebär givetvis inte att utskottet avvisar tanken på lagstiftning som ett medel att kontrolle ra viss forskning och tillämpning av genteknik m.m. Tvärtom bör det understrykas att lagstiftningen på detta område ger en något splittrad bild och att det t.o.m. saknas bestämmelser som direkt kan tillämpas på viss verksamhet, såsom t.ex. spridning av transgena mikroorganis mer för annat ändamål än växtodling. Som framgår av lantbruksstyrel sens remissvar finns det i gällande regelsystem ej heller något uttryck ligt bemyndigande för styrelsen att meddela föreskrifter eller förbud rörande användningen av gentekniskt förändrade djur. Ett annat exem pel där rättsläget förefaller oklart är frågan om kontrollmöjligheter och tillämplig lagstiftning från t.ex. fäunavårdssynpunkt om gentekniskt 23 förändradedjur sätts ut i frihet (jfr 41 § jaktförordningen). vill meddet anförda endast peka på några exempel där lagstiftningen 1989/90:JoU9 bör sesöver och förutsätter att dessa frågor beaktas i den fortsatta beredningen avdepartementsförslaget Ds 1990:9 och i samband med den parlamentariskaberedningens verksamhet. Det anförda innebär att kraven på lagstiftning om utsläppav gentekniskt modifierade organismer resp. förbud mot sådan verksamhet förnärvarande inte påkallar någon särskild åtgärd från sida. Somframgår av redovisningen ovan är motionerna delvis tillgodosedda genomregeringens beslut om tillståndsprövning vid odling av gentekniskt modifieradeväxter. Utskottet avstyrker således motionerna Jo607 yrkande 3, Jo616 yrkande6, Jo270 yrkande 16, Jo617 yrkande 8, Jo622 yrkande 4 samt från riksmötet1988/89 motionerna Jo601 yrkande 4 och Jo610. Som utskottet anfört inledningsvis är det viktigt att demed gentekniken förknippade ekologiska riskerna beaktas och att kunskapslägeti detta ämne förbättras. Med hänsyn till att denna fråga är en av beredningenshuvuduppgifter bör motion Jo883 yrkande 6 om miljökonsekvensanalyser nu inteföranleda någon särskild åtgärd från sida. Utskottet kan i stor utsträckning ansluta sig till desynpunkter som framförs i motion Jo616 (yrkande 4) om behovet av ökadoffentligfinansierad forskning rörande biotekniken. Som anförs i motionenfinns det en risk för att den företagsfinansierade och tillämpade forskningenalltför mycket inriktas på utveckling av produkter och processer och attgrundforskningen upptar en alltför liten del av den totala forskningen. Deuppgifter som framkommit under remissbehandlingen och vid utfrågningenunderstryker ytterligare det angelägna i att samhället stödjer en långsiktigkunskaps- och kompetensuppbyggande forskning på detta'område. Iforskningspropositionen (s. 12 f.) anförs bl.a. att den totala FoU-verksamhetsom omfattas av SCB:s statistik i första hand utförs inom företagssektorn ochuniversitets- och högskolesektorn. Företagens verksamhet är främst inriktad påutveckling av produkter och processer, . Insatserna för forskning, ochdå i första hand tillämpad forskning, motsvarar således inom företagen endastca . Inom universitets- och högskolesektorn kan enligt propositionenrelationerna antas vara ungefår de omvända. Till bilden hör emellertid också attuniversitets- och högskolesektorn i har en stark ställning jämfört medandra länder (prop. s. 31). När utgifterna för denna sektor sätts i förhållande.till de totala nationella resurserna motsvarar andelen i avbruttonationalprodukten, vilket enligt propositionen är högst i världen. Vadsärskilt gäller den biotekniska forskningen tillhör denna de forskningsområdensom särskilt uppmärksammas i forskningspropositionen (s. 461). Utskottets bedömning av motion Jo616 yrkande 4 blir sammanfattningsvisatt motionärerna tar upp viktiga frågor som förtjänar stor uppmärksamhet menatt motionsyrkandet i övrigt ej påkallar någon särskild åtgärd från riksdagenssida. Utskottet utgår härvid också från att desatsningar som föreslås i forskningspropositionen på bioteknisk 1989/90:JoU9 forskningoch grundforskning över huvud taget i viss mån tillgodoser syftet med motioneni denna del. Med delvis samma motivering avstyrker utskottet yrkandenaom en särskild enhet för biotekniskt arbete vid (J06I6yrkandena 8 och 9). Det framhålls i forskningspropositionen att projektetmiljövärdering av den moderna biotekniken bör sättas i gång . Denverksamhet som motionärerna åsyftar bör således kunna påbörjas så snartriksdagen godkänt motsvarande förslag i propositionen. Några organisatoriskaförändringar vid torde inte krävas för att detta syfte skall kunnauppnås. Om det på något skulle uppstå behov av att inrätta ensärskild enhet vid får det givetvis förutsättas att verket isin anslagsframställning eller i annat lämpligt sammanhang redovisar behovenav organisatoriska förändringar och därmed sammanhängande medelsbehov. Dennafråga är också i hög grad beroende av tillgången på experter med lämpligutbildning och kvalifikationer i övrigt. Utskottet har för sin del ingetsakligt underlag för att nu tillstyrka motionärernas förslag i detta avseende. Det anförda innebär att även yrkandet i motion Jo607(yrkande 2) om särskilda medel till för miljövärdering avbioteknik avstyrks av utskottet. I anslutning till förslaget i motion J06I6 yrkande 3 omforskningsetiska nämnder vill utskottet hänvisa dels till utskottetsuttalanden ovan om behovet av en etisk prövning i allmänhet, dels till vad somanförs i rapporten 1990:9 om en utökad prövning från etisk synpunkt. Vidarevill utskottet erinra om vad som sägs i forskningspropositionen om ett systemför etisk granskning av forskningen. Enligt propositionen måste det för helahögskolan finnas genomtänkta former för behandling av etiska frågor iforskningsarbetet. Det finns inom forskarsamhället en stor medvetenhet omforskningsetiska problem och om det ansvar dessa för med sig. De förslag somframlagts om forskningsetisk prövning ger enligt propositionen ett värdefulltunderlag för den fortsatta utbyggnaden av en forskningsetisk granskningsorganisationinom högskolan. En sådan utbyggnad är viktig för att ytterligare bygga upp detnödvändiga förtroendet mellan forskningen och medborgarna. Utskottet anser inteatt bör föregripa den fortsatta beredningen genom att redan nu slåfast att den etiska prövningen skall organiseras på det sätt som föreslås imotion J06I6 yrkande 3. Enligt yrkande 7 i motion J06I6 bör verka för attheltäckan de genbanker upprättas både inom landet och i tredje världen. Utskot tet har erfarit att det pågår ett omfattande internationellt samarbete för att bevara växt- och djurarter i genbanker och genom andra bevaran deåtgärder. Insatserna samordnas till stor del genom FAO, men frågor na har också behandlats i . På svenskt initiativ har frågorna skrivits in i program för jordbruk, skogsbruk och fiske. De nordiska länderna samarbetar om ett omfat- 25 tändeprojekt för bevarande av växtarter bland de södra randstaterna på denafrikanska kontinenten. Enligt uppgift omfattar detta projekt 1989/90:JoU9 en budgetom 100 milj. kr. planerasen särskild arbetsgrupp som skall utreda resursbehovet för allaglobala genresurser och överväga hur de nordiska länderna skall kunnaförstärka dels insatserna i det internationella samarbetet med hänsyn till behov, dels egen förädling och produktion.1 nordiska genbankens verksamhet bevaras även exotiska Vad beträffar inhemska åtgärder har utskottet vid flera tillfållen understrukit behovet av kraftfulla åtgärder för att bevara utrotningshotadedjur- och växtarter och redovisat pågående arbete för att bl.a,bygga upp artdatabanker för flora- och faunavård (se t.ex. 1988/89:JoU8). Det anförda innebär att syftet med motion Jo616 yrkande 7torde komma att tillgodoses utan någon särskild åtgärd från sida. Utskottet instämmer vidare till stor del i de önskemål somframförs i motionerna 1988/89:Jo601 och Jo617 om en bred debatt och informationsspridningangående bioteknikens roll i samhället. Några remissinstanser har anslutit sigtill dessa önskemål men påpekat att det knappast finns något somhindrar t.ex. de politiska partierna att ta upp en fri och öppen debatt idessa frågor. Utskottet konstaterar för sin del att biotekniken på senare tidblivit föremål för en allt större uppmärksamhet och att såväl högskolorna somforskningsråden och hybrid-DNA-delegationen bidragit till att på olika sättinformera om forskning och tillämpning och att ge underlag för en omfattandesamhällsdebatt i dessa frågor. Som exempel kan nämnas att en omfattandeinternationell konferens anordnades av ochhybrid-DNA-delegationen. Ytterligare exempel på informations- ochutbildningsinsatser från bl.a. forskningens sida torde kunna anföras. Utskottetvill i detta sammanhang också hänvisa till de uttalanden som görs iforskningspropositionen i avsnittet om utveckling av den etiska granskningen(s. 46 f.). Möjligheterna att alls bedriva forskning hör intimt samman med attmedborgarna kontinuerligt informeras om forskningsresultat ochforskningsprocesser. Allmänhetens frågor kan också leda till att forskarna fårmöjlighet att ifrågasätta problem och metoder i forskningsverksamheten. 1 denforskningsetiska granskningsorganisationen bör förutsättningar för ett utvidgatsamspel mellan forskare och allmänhet finnas. Med det anförda bör enligt utskottets mening motionernal988/89;Jo601 yrkande 2 och Jo617 yrkande 4 anses tillgodosedda. Utskottet övergår härefter till att behandlamotionsyrkandena om uttryckliga förbud mot vissa verksamheter inom biotekniskforskning och tillämpning. Förslaget i motion 1988/89:Jo614 om ett moratorium förgenteknisk forskning och utveckling av eukaryota organismer har starkt kritiserats av flertalet remissinstanser. Bl.a. har framhållits att ett moratorium skulle innebära ett mycket allvarligt avbräck för den långsiktiga kun skapsuppbyggande forskning som bedrivs i vårt land och som är särskilt väsentlig i det skede av snabb och intensiv utveckling som 26 bioteknikennu befinner sig i. Utskottet delar remissinstansernas upp- fattning idenna fråga. Det bör understrykas att den svenska forskning- 1989/90:JoU9 en ingår iett omfattande intellektuellt kontaktnät som spänner över de Ett generellt förbud, låt vara tidsbegränsat, mot viss forskning är enligt utskottets mening helt främmande för de traditionersom råder i förhållandet mellan forskningen och samhället i övrigt.