bet · GD01UbU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkan(de 1989/90:UbU4 Regeringen har i proposition 1988/89:4 om skolansutveckling och styrning bl.a. föreslagit att godkänner vad som haranförts i propositionen under punkten 3.5.2 om betygsättning i engelska resp.matematik. Motioner med anledning av proposition 1988/89:4 19SS/89:Ub4 av m.fl. (m) vari såvitt nu är i fråga 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nyttbetygssystem, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om preciseradekrav för tillträde till de olika gymnasielinjerna, 11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter till kompletteringsutbildning, 23. att avslår regeringens förslag att ge betygi endast en referensgrupp för elever som valt allmän och särskild kurs. l988/89:UbS av m.fl. (fj)) vari såvittnu är i fråga 7. att riksdagenavslår propositionens förslag vad gäller betygsättningen i engelska resp.matematik, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enbetygsutredning. 1988/89:Ub8 av m.fl. (m, fp, c) vari såvittnu är i fråga 2. att avslår proposition 1988/89:4 i vad gällerbetygsättning i engelska resp. matematik samt därvid som sin mening gerregeringen till känna att nuvarande förhållanden bör råda tills resultatet avdet fortsatta utvecklingsarbetet med olika grupperingar av eleverna imatematik och engelska föreligger. 1 1989/90. 1989/90 UbU4 19SS/89:Ub9av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga 1989/90;UbU4 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att tillsätta en parlamentarisk betygsutredning. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:Ub212 av och () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkomplementyalternativ till betygen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s.k. viktadebetyg vid intagning till gymnasieskolan, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffandeav betyget i barnkunskap. l9S7/88:Ub22S av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförandeav betyg i ordning och uppförande inom grund- och gymnasieskolan. 1987/88:Ub230 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny betygsutredning. 1987/88:Ub246 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga yrkas 18. att riksdagenhos regeringen begär förslag till nytt betygssystem enligt de riktlinjer somangetts i motionen, 19. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkompletterande antagningsmodeller vid ansökan till gymnasieskolan, 21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter för skolor att pröva både fler och fårrebetygstillfållen liksom helt andra betygsformer. 1987/88:Ub271 av m.fl. (fp) vari såvittnu är i fråga 3. att beslutar att, med ändring av sitttidigare beslut, återinföra en femgradig betygsskala för grundskolekurserna inom (grundvux). 1987/88:Ub292 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utredaen betygsfri ungdomsskolas möjligheter och behov. 1987/88:Ub309 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i återinföra ordning, disciplin, tolerans och respekt. i987/88:Ub333av m.fl. (s) vari yrkas I989/90:UbU4 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avförsöksverksamhet med betygsfri intagning till gymnasieskolan, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studierbeträffande alternativa betygssystem som bättre än dagens främjar läroplanensmål. 1987/88:Ub378 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåterinförande av den femgradiga betygsskalan för grundskolekurser inom denkommunala och statliga vuxenutbildningen. 1987/SS:UbS01 av m.fl. (c) vari såvitt nuär i fråga 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk betygsutredning. 1987/8S:Ub806 av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett nytt betygssystem i enlighet med vad somi motionen anförts, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetertill kompletterande studier och omprövning av betyg, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförkunskapskrav för gymnasieskolans linjer. Motioner från allmänna motionstiden 1988/S9:Ub233 av m.fl. (fp) vari såvittnu är i fråga 3. att beslutar att med ändring av sitt tidigarebeslut återinföra en femgradig betygsskala för grundskolekurserna inom (grundvux). 198S/89:Ub269 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ändrade bestämmelser beträffande musikbetygensbetydelse vid ansökan till gymnasieskolan. l98S/S9:Ub276 av m.fl. (c) vari såvitt nuär i fråga 16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentariskt sammansatt betygsutredning. 1988/S9:Ub292 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåterinförande av den femgradiga betygsskalan för grundskolekurser inom denkommunala och statliga vuxenutbildningen. 1988/89:Ub304av (fjj) vari yrkas att som 1989/90:UbU4 sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om prövning av frågan om ettbetyg i undervisningsämnet svenska på gymnasieskolans yrkesförberedande linjer. 1988/89:Ub332 av m.fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven betygsfri grund- och gymnasieskola, 4. att riksdagenbeslutar om en försöksverksamhet med betygsfri antagning till gymnasieskolan ienlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89:Ub806 av m.fl. (m) vari såvitt nu är i fråga 9. att hos regeringen begär förslag till ettnytt betygssystem i enlighet med vad som i motionen anförts, 11. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetertill kompletterande studier och omprövning av betyg, 12. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförkunskapskrav för gymnasieskolans linjer. 1988/S9:Ub810 av m.fl. (m) vari såvitt nuär i fråga 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt yrkeslivserfarenhet bör meritvärderas vid antagning till gymnasiesko lans omvårdnadslinje, 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt någon form av lämplighetsprövning bör utredas vad gäller gymnasieskolans vårdlinje och onivårdnadslinje, t.ex. yrkespraktik. 1988/89:Ub817 av m.fl. (fp) vari såvittnu är i fråga yrkas 15. att riksdagenhos regeringen begär förslag till nytt betygssystem enligt de riktlinjer somangetts i motionen, 16. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkompletterande antagningsmodeller vid ansökan till gymnasieskolan, 17. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s.k. viktadebetyg, 18. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt attkomplettera betyg. 198S/89:Ub824 av m.fl. (mp) vari såvittnu är i fråga yrkas 19. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om betyg i , i gymnasiet och i vuxenut bildningen. Utskottet 1989/90:UbU4 En enhetlig betygsskala för den obligatoriska folkskolanfastställdes . Den som hade de kunskaper som behövdes för att bligodkänd fick betyget B. Blev man underkänd, fick man BC eller C. Den som kundemer än vad som krävdes för B kunde få Ba, AB, a eller A. Läroverken fick enlikartad betygsskala . gjordes ett grundläggandeutredningsarbete på betygsområdet. skolutredning framhöll i sittbetänkande om skolans betygsättning (SOU 1945:45) att det är betydelsefullt attbetygen är likvärdiga mellan skolor och klasser. Därjämte måste enligtutredningen fordras bl. a. att betygen ställer en någorlundatillförlitligprognos beträffande den enskildes möjligheter ochförutsättningar. Utredningen föreslog dock inte någon ändring i betygssystemet.1957 års skolbered-ning föreslog i betänkandet (SOU 1961:30) attden s.k. relativa betygsskalan skulle införas i denna skolform. På grundval avförslag i proposition 1962:54 om reformering av den obligatoriska skolan m. m.ersattes dåvarande bokslavsbetyg med relativa sifferbetyg (SäU:l, rskr. 328).Avsikten med ändringen var bl.a. att komma bort från det hävdvunna sättet attse betygen som absoluta mått på kunskaper och fårdigheter när det gäller iförsta hand godkänd och underkänd. Sedan den finns i sifferbetygen1-5, varvid 5 är högsta betyg. Enligt riksdagsbeslut skullefördelningen på olika betygsgrader för samtliga elever i riket i kurser avsamma slag vara följande: Belyg 12 3 4 5 Procenl 7 24 38 24 7 När en ny läroplan för infördes togsbetygen i ordning och uppförande bort. Man hade blivit alltmerförsiktig när det gällde att uttala sig om sådana egenskaper som skulle liggatill grund för dessa betyg. Utvecklingen hade vidare lett till att högstabetygen blivit normalbetygen. Detta innebar att endast fel och inte förtjänsterkom till uttryck i dessa betyg, vilket inte ansågs förenligt med grundskolansidé. () lade fram förslag tillbetygsättning i grundskola och gymnasieskola (SÖ:s betygsutredning ). Vi dare utredde parlamentariker betygsfrågan vilket resulterade i betänkandet (SOU 1977:9) Betygen i skolan. gjordes vissa ändringar i betygssystemet för (prop. 1978/79:180, UbU 45, rskr. Betyg ges numera till eleverna i årskurserna 8 och 9 i slutet av varje termin. När betyg ges för en elev i årskurs 9 skall även elevens prestationer i årskurserna 7 och 8 beaktas. Betyg skall ges i en femgradig skala. Som bakgrund för bedömningen av vilket betyg som bäst svarar mot en elevs kunskaper och fårdigheter - skall, heter det i grundskoleförordningen, beaktas att betygen i en 1989/90:UbU4 årskurs ilandet som helhet bör fördela sig så att betyget 3 är normalbetyget ochbetygen 2 och 4 är vanligare än betygen 1 och 5. Till detta skall läggasföljande. Det synsätt på undervisningens uppläggning som är grundskolansledmotiv utgår ifrån att undervisningen utformas efter den enskilde elevensförutsättningar och att han bedöms därefter. 1 detta syfte infördes i Lgr 80skyldighet för skolan att anordna kontaktträffar med hemmen två gånger perläsår. I skall vidare användas standardprov i ämnenaengelska, matematik och svenska som underlag för en anpassning av betygsnivånvid den enskilda skolan efter förhållandena i landet som helhet (jfr prop.1986/87:100, bil. 10, UbU 12 s. 27, rskr. När standardprov konstruerasför har man som grund läroplanens krav. Grunden för betygssystemetär sålunda kursplanerelaterad. När det gäller gymnasial utbildning gjorde 1960 årsgymnasieutredning (SOU 1963:42, s. 565) en ingående analys av betygensuppgifter och olika betygssystems effekter. Principen om relativ betygsättningkom att tillämpas i gymnasiet och fr.o.m. /67 (prop.1964:171, SäU:l, rskr. I gymnasieskolan används relativa betyg fr. o. /72. Skalan är också här femgradig. En procentuell fördelning påolika betygsgrader för samtliga elever i riket skall tillämpas i kurser avsamma slag (jfr SÖ-FS 1989:18). För att göra betygen jämförbara tillhandahållerSÖ centrala prov i vissa ämnen och årskurser till ledning för betygsättningen.Regeringen har uppdragit åt SÖ att utveckla olikakompletterande urvalsgrunder, andra än betyg, vid intagning tillgymnasieskolans yrkesinriktade och estetisk-praktiska studievägar. Uppdragetskall vara redovisat . Det bör i sammanhanget noteras att 1976 årsgymnasieutredning lade fram vissa förslag när det gäller betygen i gymnasieskolan i sitt betänkande (SOU 1981:96) En reformerad gymnasieskola. Utredning en föreslog bl.a. att det nuvarande relativa betygssystemet skulle avskaf fas, att ett kursrelaterat betygssystem skulle införas, att det för varje kurs skulle finnas en gräns vid betygsättningen mellan godkänd/icke godkänd, att andelen olika betygssteg inte skulle anges med exakta procenttal utan avgöras av hur många elever som hade uppnått resp. betygsstegs kompetenskrav och att antalet betygsgrader skulle vara tre eller fyra. Regeringen uppdrog till universitets- och högsko leämbetet (UHÄ) att belysa konsekvenserna för tillträde till grundläg gande högskoleutbildning av utredningens förslag. UHÄ konstaterade efter ett omfattande utredningsarbete (UHÄ:19S2-11-15, nr 601-700/82) bl.a. följande. Redan det urval som skulle behöva göras på grundval av det betygssystem som utredningens majoritet föreslår (tre- eller fyrgiadig skala) erbjuder avsevärda svårigheter, om inte betydande utvecklingsinsatser görs i riktning mot ett system där betygen är jämförbara. Därvid måste kursbeskrivningar och prov styras stramt genom centrala åtgärder som i sin tur motverkar den flexibilitet samt den lokala och individuella anpassning som är centrala värden enligt 6 Om å andra sidan betygssystemet får en "friare" utformning kan urval inte göras efter betyg, utan betygen måste l989/90:UbU4 ersättas med ett eller flera instrument, i praktiken medhögskoleprovet. Det alternativa minoritetsförslaget, som endast har de tvåbelygsgrader-na godkänd och icke godkänd, är över huvud taget inte lämpat förurval och kan inte utvecklas i denna riktning. har beslutat om ett nytt urvalssystemför högskoleutbildning fr.o.m. . Det nya systemet för urvalbland sökande till utbildningslinjer skall bygga på bl.a. betyg i en femgradigskala från gymnasieskolan och motsvarande utbildningar inom vuxenutbildningeller på ett studiefårdighetsprov. I varje ämne som krävs för behörighet tillviss utbildningslinje kommer att fordras betyget 3 (prop. 1987/88:109, UbU:32,rskr. 1 regeringsförklaring har statsministern uttalatatt en expertgrupp skall tillsättas för att analysera betygens betydelse. Ett stort antal motioner i betygsfrågor har väckts underallmänna motionstiden samt med anledning av proposition1988/89:4 om skolans utveckling och styrning. Enligt motionerna 1987/8S:Ub806 (m) yrkandena 5, 6 och 7,l988/89:Ub4 (m) yrkandena 5, 6 och 11 samt 1988/89:Ub806 (m) yrkandena 9, 11och 12 ger betyg eleven information om hur arbetet i skolan går. Förekomsten avläroplansrelaterade betyg ger eleven uppfattningen att kunskap är något mankan öka med eget arbete. De bör ges tidigare än , och antaletbetygssteg bör vara fler än fem. Betyg måste dock enligt motionärernakombineras med samtal mellan elever, föräldrar och lärare. Möjlighet bör ocksåfinnas att efter kompletterande studier få ett betyg omprövat. Ett sådant betygskall vid ansökan till högre studier räknas till sitt fulla värde. Vissa kunskaperoch fårdigheter anses vidare nödvändiga för fortsatta studier. Därför börförkunskapskrav uppställas för tillträde till de olika gymnasielinjerna (t.ex.lägsta betyg i vissa ämnen). I motionerna 19S7/SS:Ub246 (fp) yrkandena 18, 19och 21 samt 1988/89:Ub817 (fp) yrkandena 15, 16, 17 och 18 anförs bl.a. attbetyg bör informera om vilka kunskaper eleven har. Ett målrelateratbetygssystem har betydelse för utvärdering av undervisningen, för att motiveraeleven och för att ge information till eleven och föräldrarna. Betyg bör gesfrån årskurs 6 och skalan bör omfatta sju steg. Prov och tester bör kunnaförekomma vid antagning. Möjlighet bör finnas att efter kompletterande studierfå ett betyg omprövat och ett sådant betyg bör vid ansökan till högre studierräknas till sitt fulla värde. 1 motionen 1988/89:Ub824 (mp) yrkande 19 föreslåsbetygen i avskaffade. Antagning till gymnasieskolan bör ske medtest till den önskade linjen och när det gäller yrkeslinjer i kombination medpraktiska anlagstest. Det nuvarande betygssystemet i gymnasieskolan börersättas av ett system med betygen godkänt/icke godkänt på baskurser ochfördjupningskurser. 1 motionerna 1987/88:Ub292 (vpk), 1987/88:Ub333 (s) yrkande1 och 198S/89:Ub332 (vpk) yrkandena 3 och 4 efterlyses en betygsfri grund- ochgymnasieskola samt en betygsfri antagning till gymnasieskolan. I 1989/90:UbU4 motionerna1987/88:Ub230 (c) yrkande 2, l987/S8:Ub801 (c) yrkande 8. 1988/89:UbS (fp)yrkande 8, l988/89:Ub9 (c) yrkande 12 och 1988/89:Ub276 (c) yrkande 16 föreslåsen parlamentariskt sammansatt betygsutredning. I proposition 1988/89:4 harföreslagits att betyg i engelska resp. matematik i såväl allmän som särskildkurs på högstadium sätts utifrån att eleverna utgör en gemensamreferensgrupp. I motionerna l9SS/S9:Ub4 (m) yrkande 23, 1988/89:Ub5 (fp)yrkande 7 och 1988/89:Ub8 (m, fp, c) yrkande 2 yrkas avslag på detta förslag. Imotionerna l9S7/88:Ub22S (c) och 1987/88:Ub309 (m) efterlyses någon form avvitsord för flit, förmåga att skapa trivsel i skolan, ordning m.m. Ytterligareförslag i betygsfrågor framförs t motionerna l987/8S:Ub212 (fp), 1987/88:Ub333(s) yrkande 2, 1988/89:Ub269 (m), 1988/89:Ub304 (fp) och 1988/89:Ub810 (m)yrkandena 2 och 3. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena ochproposition 1988/89:4 i vad gäller betygsättning i engelska och matematik pågrundskolans högstadium anföra följande. Det relativa betygssystemet har som utgångspunkt attprestationerna varierar mellan olika individer på ett sådant sätt attprestationsfördelningen för hela elevgruppen i riket låter sig uttryckas i ennormalfördelning. Kritikerna till detta sätt att definiera de olikabetygsgraderna ' hävdar att ett sådant system ofta resulterar i en jämförelseeleverna emellan. Systemet anses också vara stelt och sakna detmotivationsska-pande moment som kommer till uttryck i vad som förr kallades denglidande betygsskalan, dvs. möjlighet att successivt höja sina betyg årskursför årskurs. Det framhålls vidare i kritiken att sådana väsentliga egenskaperför framgång i studierna som bl.a. flit, noggrannhet m.m. inte kan komma tillsin rätt i nuvarande system. När beslut om nuvarande betygssystem fattades år 1978ansågs betygens huvuduppgift vara att tjäna som urvalsinstrument. Det kan nukonstateras att det finns vissa brister i betygens sätt att fungera som sådantinstrument. Del skulle vara av värde att få prövat om det relativabetygssystemet bör ersättas med ett annat system. Utskottet vill i sammanhangeterinra om att SÖ enligt proposition 1984/85:100 bil. 10 (s. 12-13) skallutarbeta underlag för preciseringar av grundläggande kunskaper och fårdigheteri centrala ämnen i . Arbetet med detta regeringsuppdrag pågår.Vidare har utbildningsutskottet uttalat sig för en ökad precisering avkursplanernas innehåll (jfr 1988/S9:UbU 7 s. 15). Som redovisats skall en expertgrupp för betygsfrågor inomkort tillkallas inom . Enligt utskottets mening är det vä sentligt att arbetet leder fram till en sådan syn på betygen att eleverna i största möjliga utsträckning kommer bort från ett föga gagneligt jämfö- relsetänkande sig emellan. Av gällande grundskoleförordning framgår att lärarna i inte slaviskt skall följa normalfördelningen vid sin betygsättning. Utskottet utgår från att expertgruppen vid sin analys av betygens betydelse väger betygens olika funktioner mot 8 att utgöra grund för urval samt tillgodose behovet av Expertgruppen bör vidare överväga när 1989/90:UbU4 betygskall ges och om möjlighet bör finnas att efter kompletterande studier fåett betyg från eller gymnasieskolan omprövat och få detta nya betyg räknat till sitt fulla värde. undervisningeni engelska och matematik på högstadium börexpertgruppen överväga om det bör finnas alternativkurser med tvåkursplaner och i anslutning därtill två standardprov eller en kurs, enkursplan och ett standardprov samt hur betygsättningen bör gå till. Det skulledessutom vara av intresse att få belyst hur skolan på ett konstruktivtsätt kan redovisa de egenskaper som är av betydelse för studieroch yrkesliv (t.ex. samarbetsförmåga, flit, noggrannhet m.m.) och sominte låter sig uttryckas i siffror eller bokstäver. Utskottet förutsätter att resultatet av expertgruppensarbete kommer att resultera i ett underlag för politiskt ställningstagande ochatt de politiska partierna kommer in i det fortsatta beredningsarbetet närunderlaget föreligger. Med hänvisning till vad utskottet anfört föreslårutskottet att med bifall till motionerna I988/89:Ub4 yrkande 23,1988/89:UbS yrkande 7 och 1988/89:Ub8 yrkande 2 avslår proposition 1988/89:4såvitt nu är i fråga samt motionerna 1987/88:Ub212, 19S7/88:Ub230 yrkande 2,1987/88:Ub246 yrkandena 18, 19 och 21, l987/SS:Ub292, 19S7/88:Ub333,l987/8S:Ub801 yrkande 8, 1987/8S:Ub806 yrkandena 5, 6 och 7, 1988/89:Ub4yrkandena 5, 6 och 11, 1988/89:Ub5 yrkande 8, 1988/89:Ub9 yrkande 12,1988/89:Ub269, 1988/89:Ub276 yrkande 16, 1988/89:Ub304, 1988/89:Ub332 yrkandena3 och 4, 1988/89:Ub806 yrkandena 9, 11 och 12, 198S/89:Ub810 yrkandena 2 och 3,I988/89:UbS17 yrkandena 15, 16, 17 och 18 samt 1988/89:Ub824 yrkande 19. Likaledes avstyrker utskottet motionerna 19S7/88:Ub228 och19S7/88:Ub309. I motionerna 1987/88;Ub271 (fp) yrkande 3, 1987/88:Ub378(m), 1988/89:Ub233 (fp) yrkande 3 och 1988/89:Ub292 (m) föreslås att denfemgradiga betygsskalan för grundskolekurser inom den kommunala och statligavuxenutbildningen skall återinföras. Utskottet erinrar om att det nya betygssystemet förgrundskolekurser i den kommunala och statliga vuxenutbildningen infördes såsent som den . När erfarenheter från än föreligger får övervägas om det finns skäl att utvärdera betygssystemet.Härmed avstyrker utskottet ifrågavarande motioner. 1. beträffande vbsa förslag i fråga om betyg i grundskolaoch gymnasieskola attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:Ub4 yrkande 23, 1988/89:Ub5 yrkande 7 och 1988/89:Ub8 yrkande 2 avslår proposition 1988/89:4 (punkten 3.5.2) samt motionerna 1987/88:Ub212, 1987/SS:Ub230 yrkande 2, 1987/8S:Ub246 yrkan- dena 18, 19 och 21, 1987/88:Ub292, 1987/88:Ub333. 1987/88:Ub801yrkande 8, 1987/88:UbS06 yrkandena 5, 6 och 7, l989/90:UbU4 1988/89:Ub4yrkandena 5, 6 och 11, 19SS/89:UbS yrkande 8, 1988/89:Ub9 yrkande 12, 1988/89:Ub269,1988/89:Ub276 yrkande 16, 1988/89:Ub304, 1988/S9:Ub332 yrkandena 3 och 4,1988/89:Ub806 yrkandena 9, 11 och 12, 19S8/89:Ub810 yrkandena 2 och 3,19S8/89:UbS17 yrkandena 15, 16, 17 och 18 samt 1988/S9:Ub824 yrkande 19, I(m) 2. beträffandevbsa förslag i fråga om betyg i ordning m.m. attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub228 och 1987/88:Ub309, 2(I m) 3. beträffande vbsa betyg i och statligvuxenutbild ning attriksdagen avslår motionerna 1987/88:Ub271 yrkande 3, 1987/88:Ub378,I988/89:Ub233 yrkande 3 och 1988/89:Ub292. 3(m. fp) Närvarande: (), (), HelgeHagberg (s), (), (), (), (), (), (), MargaretaHemmingsson (s), (m), (), (), (), (), (vpk) och (). Vissa förslag i fråga om betyg i grundskola ochgymnasieskola (mom. 1) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "När beslut" och på s. 9 slutar med "yrkande 19" bortha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att det är en viktig uppgiftför skolan att ge eleverna goda arbetsvanor. Inlärning är arbete. Med lämpligaoch väl avvägda uppgifter bör eleverna tränas att själva planera och ulförasitt skolarbete. Nuvarande betygssystem är konstruerat med tanke på dessbetydelse som urvalsinstrument. Betyg har emellertid också andra viktiga funk- ig Betyg gereleven information om hur arbetet i skolan går. Genom 1989/90:UbU4 betygvisar skolan sin respekt för kunskap och kompetens. Betyg skapar motivation ochlär eleven att kunskaper och fårdigheter är något man kan öka med eget arbete. Elevernas rättssäkerhet främjas också bäst av att de fårbetyg. Betyg skall inte sättas efter enstaka observationer utan vara resultatav en kontinuerlig bedömning. Betyg kan på ett tydligare sätt än samtal ochomdömen "kvitteras" av mottagaren. Enbart samtal kan i praktiken ledatill en inofficiell och icke-kontrollerbar betygsältning. Betygsättningen bördock alltid kombineras med samtal mellan elever, föräldrar och lärare.