bet · GD01UbU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra somfullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beaktaallas likhet inför lagen samt iakttaga saklighet och opartiskhet. Paragrafen ger uttryck för den objektivitetsprincip somskall gälla all förvaltning och sålunda även den kommunala i dess helhet. Närdel gäller speciellt tjänstetillsättningsbeslut bör det särskilt uppmärksammasatt kommunala arbetsgivare liksom statliga omfattas av lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet, vilken bl.a. innefattar föreskrifter omkollektivavtal (2331 §§) saml om medbestämmanderätt (32 §). I dettasammanhang bör nämnas att med lagen (1974:371) om rättegången i arbetslvisterhar arbetsdomstolen gjorts behörig att i princip pröva alla arbetslvister. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning altläroplanens mål för undervisning och annan verksamhet i skolan måste görastydligare. De måste formuleras på ett sådant sätt att de framstår som möjligaatt genomföra Qfr bet. 1988/89:UbU7 s. 1416). Inom pågår nuett arbete som berör utformning av både läroplaner och statsbidragför skolans verksamhet. Det omfattar förenkling av regelsy- l989/90:UbU9 slem förskolan och metoder för uppföljning och utvärdering av verksamheten. Det fårkonsekvenser för utformningen av den statliga skoladministrationen. Förslagtill förändringar i olika frågor kommer att successivt behandlas av . Utskottet vill slutligen framhålla att lärarnas kunskaperoch deras erfarenheter av utbildningen i skolan ger dem de bästaförutsättningarna för att förändra och förbättra verksamheten. Utskottet villi sammanhanget också peka på att uppgiften att välja undervisningsmetod m.m.är förbehållen lärarna och eleverna. Skolstyrelsen skall inte direkt gripa in imetodiska eller pedagogiska frågor av professionell karaktär, även om den nogabör följa och låta utvärdera undervisningens resultat och vid behov krävaförändringar och förbättringar. När det gäller relationen mellan lärare,skolledare och skolstyrelse erinrar utskottet om vad utbildningsutskottet år1983 anfört om bl.a. det pedagogiska arbetet vid en skolenhet (UbU 1983/84:3)och om vad som i (SOU 1986:11) Enklare skolförfattningar redovisats omgränsdragningen mellan förtroendevaldas och tjänstemäns funktioner. Som tidigarenämnts i detta betänkande (s. 3) berördes också dessa frågor i samband medriksdagens beslut om skolans utveckling och styrning. På grundval av vad utskottet anfört i det föregåendetillstyrker utskottet proposition 1989/90:41 i vad gäller avveckling den 1januari 1991 av den statliga regleringen av vbsa tjänster och därmed ocksåmotion 1989/90:Ub8 yrkande 9. Utskottet avstyrker således motionerna1989/90:Ub2, 1989/90:Ub3, 1989/90:Ub4, 1989/90:UbS, 1989/90:Ub7 och1989/90:Ub9, i vilka föreslås avslag på propositionen. Utskottet anser att detnuvarande delade huvudmannaskapet har inneburit att varken stat eller kommunerhar tagjt det fulla ansvaret för skolan och dess verksamhet. Ett samlatkommunalt driftansvar med kommunalt huvudmannaskap för skolans personal kommerenligt utskottets mening att innebära fördelar när del gäller samverkan mellanskolan och annan verksamhet, t.ex. förskolan. Lokala initiativ i olikakommuner kan vidare stimulera till nya initiativ i fråga om skolans utveckling. 1. beträffande förslag till ett program förlärares fortbildning m.m. attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ub8 yrkande 7 och med anledning avproposition 1989/90:41 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, I(m) 2. beträffande upprustning av skolornas fysbkamiljö attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ub8 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, I (m) 'O 3. beträffandeutformningen av ett nytt statsbidragssystem /90:UbU9 m.m. att medanledning av proposition 1989/90:41 och motionerna 1989/90:Ub3 yrkande 2delvis, 1989/90:Ub6 samt 1989/90:Ub8 yrkandena 3, 4, 5 och 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 1 (m) 2 (fp. 4. beträffandesanktioner mot kommuner som bortser från mål och regler för skolverksamheten m.m. att med bifalltill motion 1989/90:Ub8 yrkande 8 och med anledning avproposition 1989/90:41 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, I(m) 5. beträffanderegler för behörighet till vbsa kommunala tjänster m.m. att med anledningav proposition 1989/90:41 och motion 1989/90:Ub8 yrkande 2 som sin mening gerregeringen tillkänna vad utskottet anfört, 3(m.fp) res. 4 (c) res. 5 (mp) 6. beträfendeavveckling av den statliga regleringen av vbsa tjänster att med bifalltill motion 1989/90:Ub8 yrkande 9 och med avslag på motionerna 1989/90:Ub2,1989/90:Ub3 yrkande 1 och yrkande 2 delvis, 1989/90:Ub4, 1989/90:Ub5,1989/90:Ub7 och l989/90:Ub9 godkänner vad som förordats i proposition1989/90:41 om avveckling av den statliga regleringen av tjänsterna som lärare,skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer . 3(m, fp) 5(mp) Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars Gustafeson (s), (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (),(), (), (), BirgerHagård (m), (fjj), (), (), (), (vpk) och (). Reservationer i989/90:UbU9 Förslag till ett program för lärares fortbildning m.m. Upprustning av skolornas fysiska miljö, m.m. (mom. 14) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet delar" och på s. 9 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Många av de förslag som framförs i anslutning tillpropositionen är angelägna. Enligt utskottets uppfattning bör dock frågor avdetta slag tas upp i samband med årliga budgelbehandling eller iannat sammanhang som är mer lämpligt. Därmed avstyrker utskottet motionernal989/90:Ub3 yrkande 2 delvis, 1989/90:Ub6 och 1989/90: Ub8 yrkandena 1, 3, 4,5, 6, 7 och 8 samt motsvarande delar i propositionen. deb att momenten I, 2, 3 och 4 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse: 14.beträffande förslag till ett program för lärares fortbildning m.m.,upprustning av skolornas fysbka miljö, m.m. att avslår proposition 1989/90:41 samt motionerna l989/90:Ub3yrkande 2 delvis, 1989/90:Ub6 och 1989/90: UbS yrkandena1, 3, 4, 5, 6, 7 och 8, Utformningen av ett nytt statsbidragssystem för m.m. (mom. 3) lrs (), () och ClaesRoxbergh (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "En grundläggande" och slutar med "m.m."bort ha följande lydelse: Ett nytt statsbidragssystem för måste enligtutskottets mening vara elevrelaterat och bygga på principen att alla kommunerges likvärdiga förutsättningar att bära sitt ansvar. Skolplikten kan fullgörasi såväl grundskola som fristående skola. De fristående skolorna har förnärvarande betydande ekonomiska problem. Den akuta ekonomiska krisen måstelösas omgående. När ett nytt statsbidragssystem för den obligatoriska skolanm.m. utformas i , förutsätter utskottet därför att regeringenbeaktar de fristående skolornas behov av ekonomiskt stöd. Skillnader i bidragmellan kommunala och fristående skolor bör enligt utskottets mening betingasendast av klart verifierbara skillnader av objektiv natur. Vad utskottet anfört om utformningen av ett nyttstatsbidragssystem för och godkända fristående skolor bör riksdagenmed anledning av proposition 1989/90:41 och motionerna 1989/90:Ub3 1989/90:UbU9 yrkande 2delvis, 1989/90:Ub6 samt 1989/90:Ub8 yrkandena 3, 4, 5 och 6 som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 3. beträffande utformningen av ett nyttstatsbidragssystem för m.m. attriksdagen med anledning av proposition 1989/90:41 och motionerna 1989/90: Ub3yrkande 2 delvis, 1989/90:Ub6 saml 1989/90:Ub8 yrkandena 3, 4, 5 och 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Avveckling av den statliga regleringen av vissa tjänster, m.m. (mom. 5 och 6) (), (), BirgittaRydle (m), (m) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Det är" och på s. 10 slutar med "skolans utveckling"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att inte nu bör ta ställningtill de förslag som framläggs i proposition 1989/90:41. Propositionen har medrätta betecknats som ett otillbörligt inhopp i den pågående avtalsrörelsen ochden bör följaktligen avslås. deb att momenten 5 och 6 i utskottets hemställan bort haföljande 56. beträffande avveckling av den statliga regleringen avvbsa tjänster, m.m. attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ub2, 1989/90: Ub3 yrkande 1 ochyrkande 2 delvis, 1989/90:Ub4, 1989/90:Ub5, 1989/90:Ub7 och 1989/90:Ub9 avslårproposition 1989/90:41 samt motion 1989/90:Ub8 yrkandena 2 och 9. Avveckling av den statliga regleringen av vissa tjänster, m.m. (mom. 5 och 6) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Det är" och på s. 10 slutar med "skolans utveckling"bort ha följande lydelse: Trots de förbättringar gällande kommunernas möjligheteratt ta ett vidgat ansvar för skolverksamheten som utskottet har redovisat i detföregående, kvarstår huvudinvändningen att regeringen borde ha redovisat ettförslag till nytt statsbidragssystem. Om ett sådant förslag hade förelegat hade kommunernakunnat få de garantier för alt staten tar sin del av kostnadsansvaret som krävsi motionerna 1989/90:Ub2 och 1989/90:Ub6. Utskottet anser att detta är enförutsättning för att nu kunna fatta beslut i frågan om avveckling av denstatliga regleringen av vissa tjänster inom skolväsendet. Somframhållits i de nämnda motionerna måste kommunerna få full 13 kompensation för de kostnadsökningar som kan bli följden av de förhandlingarom löner och anställningsvillkor inom skolområdet som 1989/90:UbU9 nu pågår.Med hänsyn till de stora utgifter som kommunerna redan har för skolväsendetfinns det skäl all ytterligare öka driftbidragets kostnadsrelatering och därmedge kommunerna en mera likformig kostnadstäckning. Ett nytt statsbidragssystemfår således inte innebära någon ytterligare kostnadsövervältring på kommunerna. Det nuvarande statsbidragssystemet medverkar till enbetydande skatteutjämning mellan olika kommuner. Enligt utskottets mening hardetta en stor betydelse för möligheterna all upprätthålla en över landetlikvärdig utbildningsstandard. Denna utjämningseffekt måste således bibehållasäven i ett kommande statsbidragssystem. Utskottet vill vidare framhålla att ett nytt statsbidraginte kan göras elevrelaterat i så motto att det uttrycks i en s.k. elevpeng somföljer eleven. Ett sådant system skulle innebära betydande nackdelar inteminst för kommuner i glesbygdsområden. Del skulle vidare leda till betydandeorättvisor och i hög grad äventyra likvärdigheten i utbildningsväsendet. Utskottet konstaterar således att det inte föreliggererforderliga förutsättningar att nu fatta beslut om ändrat huvudmannaskap. Medbifall till motionerna 1989/90:Ub2, 1989/90:Ub3 yrkande 1 och yrkande 2 delvis,1989/90:Ub4, 1989/90:Ub5, 1989/90:Ub7 och 1989/90:Ub9 bör därföravslå propositionen liksom motion l989/90:Ub8 yrkandena 2 och 9. deb att momenten 5 och 6 i utskottets hemställan bort haföljande 56. beträffande avveckling av den statliga regleringen avvbsa tjänster, m.m. allriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ub2, 1989/90: Ub3 yrkande 1 ochyrkande 2 delvis, l989/90:Ub4, 1989/90:Ub5, l989/90:Ub7 och 1989/90:Ub9 avslårproposition 1989/90:41 och motion 1989/90:Ub8 yrkandena 2 och 9. Avveckling av den statliga regleringen av vissatjänster, m.m. (mom. 5 och 6) deb att den del av utskottels yttrande som på s. 9 börjarmed "Det är" och på s. 10 slutar med "skolans utveckling"bort ha följande lydelse: Skolans miljö, dess arbetsformer och undervisningensinnehåll skall utformas så, att varje elev tillförsäkras studier och utvecklingi sin egen takt. Utskottet anser att en belygslös decentraliserad grundskola ären förutsättning för detta och att kommunaliserade lärartjänster är en väg förall förverkliga en sådan skola. Enligt utskottets mening bör dock propositionen avslåseftersom del finns alltför många osäkra faktorer i det förslag som nuframlagts. bör därför begära ett nytt genomarbetat förslag. Utskottetanser avslutningsvis att del är djupt olyckligt att kommu- . naliseringsfrågantagils upp i avtalsrörelsen, innan riksdagsbeslutet är Utskottet tillstyrker således motionerna 1989/90:Ub2, 1989/90: 1989/90:UbU9 Ub3yrkande I och yrkande 2 delvis, 1989/90:Ub4, 1989/90:Ub5, 1989/90:Ub7 och1989/90:Ub9 och avstyrker förutom propositionen även motion l989/90:Ub8 yrkandena2 och 9. deb att momenten 5 och 6 i utskottets hemställan bort haföljande 5-6. beträffande avveckling av den statliga regleringen avvbsa tjänster, m.m. attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ub2, 1989/90: Ub3 yrkande 1 och yrkande2 delvis, 1989/90:Ub4, 1989/90:Ub5, 1989/90:Ub7 och 1989/90:Ub9 avslårproposition 1989/90:41 och motion 1989/90:Ub8 yrkandena 2 och 9. Propositionen (mom. 1 6) , , (allam) anför: 1 motion 1989/90:Ub5 redovisas moderata samlingspartietssyn på proposition 1989/90:41 om kommunalt huvudmannaskap för lärare,skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. Frågor som det ankommer på att fatta beslut ombör inte tas upp i avtalsförhandlingar innan blivit i tillfålle altta ställning. Redan förhållandet all propositionen utnyttjas som ett påtryckningsmedeli pågående avtalsrörelse och avtalsrörelsen som ett argument för propositionensförslag är skäl att avslå densamma. Propositionen är ett kraftigt ochotillbörligt inhopp i avtalsrörelsen! Att forcera fram ett beslut om kommunalisering skaparmotsättningar och förtroendeklyftor som del kan ta mycket attöverbrygga. Detta ökar inte lärarnas arbetsglädje och vilja till samarbete.Priset för en kommunalisering blir högt om del leder till ytterligareurholkning av förtroendet mellan lärare och politiker. Risken är stor attbeslutet kan leda till en allvarlig och långvarig skolkris. En kommunalisering har inget värde för elevernas kunskapereller för utvecklingen av kvaliteten i övrigt. En kommunalisering leder tillökat politikerinflytande på lokal nivå. Skolan blir inte bättre för vare sigelever, föräldrar eller lärare! För att åstadkomma bättre kvalitet i undervisningen och gefler elever bättre kunskaper och fårdigheter, är del nödvändigt att fullt ultillvarata lärarnas professionalism och föräldrarnas intresse för sina barn.Det gäller att klart ange skolans mål, att ge frihet alt välja skola, att minskaregleringen av arbetet i skolan och att överlåta åt skolans personal attgenomföra undervisningen i de former man finner bäst. Skolministern utlovade (prop. 1988/89:150 bil. 7)en bred analys av innebörden i och konsekvenserna av en kommunalisering av vissa tjänster på skolområdet. Den utlovade analysen har inte förelagts j5 I stället kan vi konstatera att propositionen föreslår en mängd l989/90:UbU9 Dessa skall ge förutsättningar för att ett kommunalthuvudmannaskap skall leda till en bättre utbildning. Detta arbete borde havarit avklarat innan förslag lagts om ell förändrat huvudmannaskap. Regeringenhar lagt sitt förslag utan att redovisa några fördelar med ett förändrathuvudmannaskap och utan att föreslå minskningar av den hårdacentralregleringen av skolan. Vi hade förväntat oss att en analys skulle ge svar på vaden eventuell kommunalisering av lärartjänsterna skulle kunna betyda för elever,lärare, skolor och kommuner liksom på vilket sätt en förändring skulle ge flerelever bättre kunskaper och lärarna bättre arbetsmöjligheter. Ipropositionen finns i stället stora oklarheter på viktiga punkter. Kommunerna skall ha större möjlighet att välja vägar ochmedel för att nå de nationella målen, anför skolministern. Vad detta kan innebäraär höljt i dunkel. Vad innebär detta för den enskilde eleven? Argumenteringen om den likvärdiga utbildningen är ofullständig.Det är ett steg i rätt riktning när propositionen konstaterar att del krävsolika lösningar för olika elever, men regeringen tar inte konsekvenserna avsin egen analys utan låter specialregleringen av arbetet i skolan vara kvar. I en likvärdig utbildning ligger, enligt vår mening, attge varje elev möjlighet att så långt som möjligt utvecklas efter sinaförutsättningar. I propositionen talas mycket om målstyrning men utan attdetta preciseras och utan att kunskaper och fårdigheter nämns. Vi har sedanmånga år föreslagit att skolans mål skall formuleras så att lärarnas uppgiftblir tydlig och möjlig att genomföra. Beträffande utvärderingen förbigår regeringen betygenssjälvklara betydelse. Regeringen aviserar sin ambition att förändra den statligaskoladministrationen men i vilken riktning ges inget besked. Beträffande lärarutbildningen tvekar regeringen redan omden fyller sitt syfte. Vi hävdar för vår del att den nya lärarutbildningen integer tillräckliga kunskaper och fårdigheter för att klara av det krävandearbetet i skolan. Endast kunskap ger den säkerhet som gör att läraren blirtrygg och effektiv i sitt arbete. Goda ämneskunskaper ger mer än något annat åt lärare densäkerhet som gör det möjligt för dem att även stödja elevernas sociala utveckling.Fortbildning och annan utbildning för ökad kunskap hos lärarna är därförviktiga inslag i skolans personalutveckling. Fortbildningen av grundskolanslärare bör i första hand avse ämnesfördjupning. Eftersom den utlovade analysen saknas är oklarheternastora på de flesta punkter. Ett beslut om en ändring av huvudmannaskapet innanman vet förutsättningarna för det fortsalla arbetet i skolan är inte rimligt. Det måsteockså anses anmärkningsvärt, att en så stor och väsentlig 16 fråga som kommunalisering av den obligatoriska skolan inte blir föremål för direkt lagstiftning. I propositionen saknas dessutom en 1989/90:UbU9 redogörelseför vilka olika författningsändringar som måste ske. Mot denna bakgrund hadedet varit angeläget, att hela frågans formella sida hade prövats avkonstitutionsutskottet. Vår begäran avvisades emellertid avutskottsmajoriteten. Kommunaliserade lärartjänster än ingen förutsättning förförändringar och förbättringar av skolan. Däremot kan en kommunalisering visasig ha ett värde när alla övriga förutsättningar är uppfyllda. Den moderata skolpolitiken syftar till att ge alla elevermöjligheter att utvecklas utifrån sina förutsättningar. Vi har tidigare i våra motionerredovisat huvudpunkterna I vårt program för en bra skola, särskilt i motion1988/89:Ub806. Vi vill bl.a. ha: - mål somsätter kunskaper och färdigheter i centrum. Målen skall formuleras så attskolans uppgift blir tydlig och möjlig att genomföra. - Betyg somredovbar kunskaper och färdigheter i relation till läroplanens krav. - Ett nytt systemför statsbidrag som följer elevens val av skola. Den svenska skolan förfogarinternationellt sett över stora resurser. Utbildningsresultatet står emellertidinte i proportion härtill. Dessa rikliga resurser borde, använda i ett annatmönster, kunna ge ett betydligt bättre resultat. Det gäller att klart ange skolans mål, att minska regleringen och överlåtaåt skolans personal att genomföra undervisningen i de former man lokaltfinner lämpliga samt att ge elever och föräldrar rätlen att självafritt välja skola. Statsbidragetskall vara elevrelaterat och följa eleven till den skola elev ochföräldrar valt, oavsett om skolan är fristående eller offentlig. Statsbidragssystemetbör vara så utformat att del garanterar kommuner i glesbygd sådana resurser attderas små skolor kan fortleva. Vi vill vidare ha: -Ökade möjligheter att väljainriktning och studiekurs efter intresse. Elevernas förutsättningar att lyckasväl i sina studier ökar om de kan välja kurs efter eget intresse.Valmöjligheter skall inte begränsas till vissa ämnen utan fördjupning skallkunna förekomma även i ämnen i den ordinarie timplanen. Genom att välja inslagav självstudier ökas möjligheterna till individuella studieprogram. - En frbtående organbation förutvärdering av skolresultaten. Det är inte lämpligt att den organisation som ger verksamheten dess förutsättningar också svarar för utvärdering av resultaten. Ingen av de angivna förutsättningarna är för handen.Utlovade analyser och förslag ger inte några garantier för att våra krav skallinfrias och oklarheter i övrigt skall redas ut. För oss återstår endast attavvisa kommunaliseringen av lärartjänsterna. I samband med behandlingen av propositionen har mångacentrala 1989/90:UbU9 och principiella utbildningspolitiska frågor diskuterats.Vi vill hänvisa till våra tidigare nämnda motioner i dessa frågor samt när detgäller program för fortbildning av lärare i till reservation 1 tillutbildningsutskottets betänkande 1988/89:UbU13 och när del gäller utformningenav ett nytt statsbidragssystem för m.m. till reservation 4 tillutbildningsutskottets betänkande 1989/90:UbU3. Dessa angelägna frågor bör såsom anges i reservation 1av m.fl. tas upp i samband med årligabudgetbehandling eller i annat lämpligt sammanhang. Propositionen (mom. 1 6) och (båda fp) anför: Genom propositionen om kommunalisering av lärartjänsterförsatte regeringen i en tvångssituation. Ett nej till propositionenskulle få omedelbara konsekvenser i den inflammerade avtalsrörelsen påskolområdet, där omfattande stridsåtgärder redan pågick. godtar inte det tvångsläget. Vi förutsätteratt regeringen och arbetsgivarverket, oavsett vilket beslut fattar,söker nå ett rimligt avtal och arbetsfred på skolområdet. Den avtalsrörelse som skulle återge lärarna derasarbetsglädje har i själva verket skapat en ny bitterhet som kommer att skadaskolan, också efter den tidpunkt då den nu pågående konflikten är avslutad. inleddes med att elever ochlärare, bokstavligt och bildligt, tågade till iprotest mot att regeringen föreslog indragningar av statsbidraget till skolandärför att lärarna fått i lönehöjning. Höstterminen 1989avslutas med att lärarna, trots att de nu erbjudits flerdubbelt större lönehöjningar,strejkar och visar ännu större förbittring mot arbetsgivaren. Det är illavarslande att socialdemokraterna väljer attdriva igenom sin skolpolitik med minsta möjliga majoritet och medkommunisternas stöd. En förutsättningslös översyn av statsbidragssystemetkommer i och med överenskommelsen mellan socialdemokraterna och vpk inte attkunna ske. De skolpolitiska åtgärder som föreslås i föreliggandebetänkande kommer inte att innebära att valfriheten och mångfalden i skolpolitikenökar. Möjligheterna alt inrätta skolor med särskild profil kommer inte att ökaoch inte heller möjligheterna för elever och föräldrar att välja skola. Ejheller ökar utrymme för skolor med enskild huvudman. I stället för ett förenklat statsbidragssystem får vi ännuell specialbidrag stimulansbidrag för upprustning av skolans fysiska miljö. 1 föreliggande betänkande berörs en rad storautbildningpolitiska frågor och principer. Vi hänvisar i dessa frågor dels till de uppfattning ar om utbildningspolitiken som vi redovisat i våra motioner, särskilt l988/89:Ub817 och l989/90:Ub9, dels till reservation 1 om fortbildning av lärare i i utblldningsutskoltets betänkande 1988/89: 18 Propositionen(mom. 1 6) 1989/90:UbU9 och (båda c) anför: I vår partimotion som väcktes med anledning av regeringensproposition /90:41 har vi riktal skarp kritik mot regeringen för enexempellös sammanblandning av den pågående lönerörelsen för skolans personaloch den politiska frågan om kommunalisering av vissa tjänster inom skolområdet.Genom denna sammanblandning har regeringen gjort till part iavtalsrörelsen. Detta förhållande ledde oss till att i motionen yrka avslag påpropositionen. Genom de händelser som därefter har inträffat har fråganblivit än mer komplicerad. Två av de inblandade personalorganisationerna TCO-S-förbunden, och harbeslutat att acceptera det från framlagda slutbudetmedan den tredje organisationen inom SACO-S vidtagitkonfliktåtgärder. Därav följer att ett ja till regeringens förslag om enkommunalisering blir ett ställningstagande för de förbund som beslutat attacceptera budet och ett ställningstagande mot del förbund som är i konflikt medarbetsgivaren.