bet · GD01KU12 · 1989-12-31 00:00:00 — Syftet med dessa bestämmelser är enligtgrundlagberedningen (SOU 1972:15 s. 135) att trygga ledamöterna vid en fri ochobunden utövning av ledamotskapet. Med hänvisning till denna grundläggandeprincip avstyrker utskottet motion K236 yrkandena 24. Hemställan 1989/90:KU12 1. beträffandeövergång titt republik attriksdagen avslår motion 1988/89:K207, res.I (vpk) 2. beträffande minoritetsskydd attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K222 yrkande 4 och 1988/89:K230, res.2 (m) 3. beträffande förhållandet regeringriksdag att avslår motion 1988/89:K220, res.3 (mp) 4. beträfende egendomsrätt attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K203, 1988/89:K209 såvitt nu är i fråga,1988/89:K222 yrkande 9 och 1988/89:K233 såvitt nu är i fråga, res.4 (m, fp. 5. beträffande beskattningsmakten attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K209 såvitt nu är i fråga, 1988/89:K241 och1988/89:K501 yrkande 2, res.5 (m, Jp) 6. beträffande närings- och yrkesfrihet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K218, 1988/89;K222 yrkande 10,1988/89:K223 yrkande I och 1988/89:K233 såvitt nu res.6 (m.fp. attriksdagen avslår motion 1988/89;K221, res.7 (m) 8. beträffande lagprövning och konstitutionettkontroll attriksdagen avslår motionerna 1988/89;K222 yrkandena 11 13, 1988/89:K215 och1988/89:K232, res.S (m) 9. beträffande översyn av grundtagsregler att avslår motion 1988/89:K234, res.9 (c) 10. beträffande fotkomröstningsinstitutet attriksdagen avslår motionerna 1988/89;K210 yrkande 3, 1988/89:K216, 1988/89:K222yrkande 3 samt 1988/89:K240, res.10 (m. fp, c, mp) beträffande politisk åsiktsregbtrering att avslår motion 1988/89:K219, res.Il (vpk. 12. beträffandeförbud mot rasbtbka organbationer attriksdagen förklarar motionerna 1988/89:K443 yrkande 1, 1988/89:Sf510 yrkande 1och 1988/89:Sf502 yrkande 30 besvarade med vad utskottet anfört, 13. beträffandesamernas rätt attriksdagen avslår motion 1988/89;K245, -, res.12 (mp) 14. beträffande nationalparker och outbyggda älvar 1989/90:KU12 att avslår motionerna 1988/89:K237 och 1988/89:K250, 13(mp) 15. beträffande könsdiskriminerandereklam att avslår motion 1988/89:K423, 16. beträffande EG-anpassningen attriksdagen avslår motion 1988/89:K228, 17. beträffandeutlandssvenskarnas rösträtt attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K205 och 1988/89:K210 yrkande 4, 14(m, fp, c) 18. beträffandeinvandrarnas rösträtt attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K211, 1988/89:K249 och 1988/89:K251, 15(vpk) 16(mp) attriksdagen avslår motion 1988/89:K224, 17(mp) 20. beträffande mandatperiodens längd och dengemensamma valdagen att avslår motionerna 1988/89:K210 yrkande 2, 1988/89;K222yrkande 5, 1988/89:K243 och 1988/89;K704, IS(m.fp, c. mp) att avslår motionerna 1988/89:K210 yrkande 1 och 1988/89:K222yrkande 1, 19(m, fp, cl 22. beträffandeantalet riksdagsledamöter att avslår motionerna 1988/89:K222 yrkande 2 och 1988/89;K324, 20(m. fp) attriksdagen avslår motion 1988/89:K225 yrkande I, 2!(vpk. attriksdagen avslår motion 1988/89;K701, 25. beträffandevalbarhetsregler och uppdragskoncentration attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K244, 1988/89;K246 och 1988/89;K236 yrkande1, 22(mp) 26. beträffandepolitikers löner och pensioner attriksdagen avslår motion 1988/89:K810, 23(mp) 27. beträfende insyn i politikers ekonomi m.m. att avslår motion 1988/89:K214, 24(mp) attriksdagen avslår motion 1988/89:K236 yrkandena 24. På konstitutionsutskottetsvägnar /90:KU12 Närvarande:Olle (), (), (), (), (fjp), (), (), (), (), (), (), BengtKindbom (c), (vpk), Hans Leghammar (mp), (),() och (). Övergång till republik (mom. 1) BoHammar (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottethar" och slutar med "motion K207" bort ha följande lydelse; Monarkinär en rest från det feodala ståndssamhället och strider mot principerna för ettdemokratiskt statsskick och om alla människors lika värde. Även om konungensmakt formellt sett är begränsad saknar monarkin inte maktpolitisk betydelse.Den är en ideologisk maktfaktor som tjänar att bevara en borgerlig livshållningoch motverka strävanden mot jämlikhet och solidaritet. Några godtagbara skälför att bevara monarkin har inte anförts. Statschefen är en av landets främstaföreträdare och dennes uppgifter är således av stor betydelse. Det är därförenligt utskottets mening viktigt att statschefen är väl förankrad i landetspolitiska liv. Utskottet anser med hänsyn till det goda anseende riksdagenstalman har i alla politiska läger att denne bör vara rikets statschef.Utskottet tillstyrker således motion K207. deb att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande övergång till republik att medbifall till motion 1988/89:K207 a) som vilande antar de ändringar av regeringsformensom framgår av bilaga I, b) som vilande antar det i bilaga 1 upptagna förslagettill lag om upphävande av successionsordningen, c) hos regeringen hemställer om förslag tillföljdändringar i andra författningar och till reglering av andra förhållandensom kan föranledas av beslutet om övergång till republik. 3Riksdagen 1989/1980. 4 saml.Nr 12. Minoritetsskydd(mom. 2) 1989/90;KU12 , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Enligt utskottet" och slutar med "är i fråga" bort haföljande lydelse: Enligt utskottet är minoritetsskyddet i den svenskaförfattningen, till trots av de förändringar som genomförts ,svagt i jämförelse med vad som gäller i många andra länder. Utskottet delar denuppfattning som framförts i motionerna K222 yrkande 4 och K230 att det skullevara av värde om minoritetsskyddet när det gäller prövning av lagar som angårde medborgerliga fri- och rättigheterna kunde förstärkas. Frågan bör enligtutskottet bli föremål för utredning. deb att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K222 yrkande 4 och med anledning avmotion 1988/89:K230 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Förhållandet regeringriksdag (mom. 3) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Enligt utskottet" och slutar med "K220 avstyrks" bortha följande lydelse: Enligt utskottet står det dock retlan nu klart attriksdagens makt måste stärkas på regeringens bekostnad. Endast på det sättetkan man erhålla en stärkt folkvald initiativrik riksdag. kan självvidta en rad åtgärder för att åstadkomma en sådan förändring. Vad som förtsfram i motion K220 kan tjäna som exenipel på sådana åtgärder. deb att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 3, beträffandeförhållandet regeringriksdag attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K220 uppdrar åt talmanskonferensen attiitreda möjligheterna att förstärka makt enligt de i motionenangivna riktlinjerna, Egendomsrätt (mom. 4). (), (), (), (), (ijj), () och StigBertilsson (m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Utskottet har vid" och på s. 12 slutar med "frågaavstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening har utvecklingen under de senasteåren tydligt visat på behovet av ett förstärkt skydd för egendomsrätten igrundlagen. Frågan omhur skyddet för äganderätten skall stärkas hänger självfal- 34 let sammanmed hur denna rätt skall definieras. börden ärinte helt klar. Det finns inte i svensk lagstiftning över huvud 1989/90:KU12 tagetnågra bestämmelser om vad äganderätten egentligen är. Det betyder dock inte attäganderätten skulle sakna rättslig innebörd. De oklarbeter som råder vad gäller skyddetav äganderätten i regeringsformen bör undanröjas. 1 stället-bör regeringsformenutformas som ett positivt erkännande av äganderätten. Det bör också klarareredovisas vilka inskränkningar i äganderätten som får ske i vanlig lag. Enligt utskottet bör en utredning ske i syfte attklarlägga hur äganderättens ställning kan stärkas i regeringsformen. Dettaarbete bör ske och bedrivas skyndsamt. deb att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:K203, 1988/89:K209 såvitt nu är ifråga samt 1988/89:K233 såvitt nu är i fråga och med anledning av motion1988/89:K222 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Beskattningsmakten (mom. 5) (), (), ElisabethFleetwood (m), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Utskottet har också" och slutar med "K241 avstyrks"bort ha följande lydelse: Den möjlighet som finns att genom skatt inskränkaäganderätten har vållat och vållar stora problem. Anledningen till detta ärdels svårigheten att definiera vad skatt är, dels osäkerheten om vad som avsesvara tillåtna undantag från förbudet mot retroaktiv lagstiftning på skatteområdet.Mot denna bakgrund bör en utredning tillsättas med uppgift att belysa dessafrågeställningar och lämna förslag om ändringar i grundlagen. Motionerna K209såvitt nu är i fråga, K241 samt K501 yrkande 2 tillstyrks. deb att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89;K209 såvitt nu är i fråga, 1988/89:K241samt 1988/89:K50l yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Närings- och yrkesfrihet (mom. 6) (), (), (), (), (), () och StigBertilsson (m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Svensk rätt" och slutar med "fråga avstyrks" bort haföljande lydelse: mening är det givet att näringsfriheten måste vara -5 försedd med undantag på grund av bl.a. säkerhets-, miljö-,hälsovårds- ocharbetarskyddsintressen, men själva grundtanken att varje medbor- 1989/90:KU12gare skall ha frihet att driva näring och välja yrke är i sig så betydelsefullatt besväret med att utforma undantagsbestämmelser förefaller försumbart. Motdenna bakgrund är det angeläget att de gränser som skall gälla för närings- ochyrkesfrihet fastställs. En utredning bör därför kartlägga i vilka avseendendessa friheter kan ges ett skydd i grundlagen. Motionerna K218, K222 yrkande10, K223 yrkande 1 samt K233 såvitt nu är i fråga tillstyrks. debatt moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 6. beträffandenärings- och yrkesfrihet att med bifalltill motionerna 1988/89;K218, 1988/89:K222 yrkande 10, 1988/89:K223 yrkande 1samt 1988/89:K233 såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Familjerätt (mom. 7) AndersBjörck, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Sompåpekas" och slutar med "betänkande 1987/88:KUir' bort ha följandelydelse: skulle en grundlagsfåst familjerätt ha ett symbolvärde när det gälleratt stärka familjens roll i samhället, familjens ansvarstagande och familjensroll i barnens liv. Regeringen bör därför ges i uppdrag att skyndsamt låtautreda denna fråga. Också de konsekvensändringar som skulle erfordras i annanlagstiftning bör utredas. I de fall då barnen riskerar fara illagenom föräldrars vållande måste självklart avsteg göras från grundprincipen omföräldrars rätt att bestämma om sina barns vård och fostran. Även detta börregleras i särskild författning, t.ex. i lagen om vård av unga (LVU). debatt moment 7 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att medanledning av motion 1988/89:K221 som sin mening ger regeringen til: änna vadutskottet anfört. Lagprövning och konstitutionell kontroll (mom. 8) AndersBjörck, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Utskottetgör" och slutar med "i denna del" bort ha följande lydelse: finns det tydliga tecken på bristande respekt hos regeringen för grundlagens krav vad gäller såväl innehåll som bered ning vid lagstiftning. Nuvarande reglering med krav på uppenbar avvikelse som grund för lagprövning har skapat utrymme för lagstift ning som stämmer mindre väl överens med regerinformens krav. Till trots av de nackdelar som är behäftade med en prövning i efterhand bör det därför övervägas om inte lagprövning i fortsättningen bör 36 kunna ske även omavvikelsen inte är uppenbar. Framför allt finns det skäl att utreda frågan om inrättande av 1989/90:KU12 författningsdomstol.I en rad avseenden är medborgarna i ett klart underläge gentemot detallmänna. Grundlagens stadgande på fri-och rättighetsområdet uppfattas ofta avmyndigheterna som abstrakta begrepp som det inte finns direkt anledning atttillämpa. Att föra talan vid kommisssion för mänskliga rättigheteroch vid är ofta tidsödande, komplicerat och kostsamt. har en livlig diskussion förts omförhållandet mellan riksdag och lagråd och om minoriteters rättigheter i olikapolitiska sammanhang. Också detta ger anledning till att noggrant pröva fråganom införande av författningsdomstol och dess uppgifter. Behovet av att få vissafrågor med anknytning till grundlag och t.ex. vallag prövade, utifrån striktjuridiska utgångspunkter, framstår som allt mer markerat. Med enförfattningsdomstol skulle också de krav på konstitutionell kontroll som tasupp i motion K232 kunna tillgodoses. Mot denna bakgrund bör frågan om inrättande av enförfattningsdomstol, dess kompetens, sammansättning och verksamhet görastill föremål för en allsidig och inträngande utredning. deb att moment 8 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffande lagprövning ochkonstitutionell kontroll att med bifall till motion 1988/89:K222 yrkandena och med anledning av motionerna 1988/89;K215och 1988/89:K232 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Översyn av grundlagsregler (mom. 9) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjarmed "Enligt utskottet föreligger" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse: den nya grundlagen gällt är det flerabestämmelser som ifrågasatts och som föranlett delade meningar. Vid fleratillfållen har t.ex. de regler som gäller för skattelagstiftning gett upphovtill olika tolkningar. Det har rört definitionen av skattebegreppet. En delpålagor som rätteligen är skatter går under beteckningen avgifter. Andrapålagor befinner sig i gränsområdet mellan avgifter och straffsanktioner. Vidare har på skatteområdet ifrågasatts ombeslut varit förenliga med grundlagsstadgandet om förbud mot retroaktivlagstiftning. Även det myndighetsbegrepp som finns i regeringsformen harvarit föremål för olika tolkningar. Normgivningsmaktens fördelning enligtregeringsformen är en annan fråga som gett upphov till kontroverser särskiltvad gäller möjligheterna till delegation. 374 1989/1980.4 saml.Nr 12. I de härnämnda liksom en rad andra frågor har lagrådets gransk- 1989/90;KU12 ning visatpå en lång rad problem vad gäller grundlagstolkningarna. I en del frågor harlagrådets ledamöter varit oense. Det finns enligt utskottet ett uppdämt och starkt behov avöversyn av en rad grundlagsbestämmelser som gett upphov till svårigheter avolika slag vid tillämpningen. En parlamentarisk utredning bör få i uppgift attgöra denna översyn som kan bygga på en systematisk genomgång av de delar avgrundlagen som visat sig vara kontroversiella och svårtillämpade. deb att moment 9 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 9. beträffande översyn av grundtagsregleratt med bifall till motion 1988/89:K234 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. (mom. 10) (), (), (), (), (), (), Hans Leghammar(mp) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjarmed "Frågan om" och på s. 17 slutar med "K216 avstyrks"bort ha följande lydelse: Den svenska författningen har jämfört med många andraländers ett begränsat minoritetsskydd. Det finns enligt vår uppfattninganledning att i olika sammanhang stärka minoriteternas rätt. Det ter signaturligt att en minoritet i i vissa lägen skall ha rätt att föra enfråga direkt till rådgivande folkomröstning. Skälen för att utöka möjligheterna till folkomröstning ärflera. Nya frågor kan bli aktuella där de politiska partierna inte kan göraanspråk på att tala för en samlad folkopinion. Vissa frågor skär genom partilinjernaeller följer inte traditionella skiljelinjer i politiken. Mot denna bakgrund framstår det som viktigt att prova om t.ex.en minoritet inom skall ges möjlighet att få till stånd folkomröstningar. Enligt utskottets mening bör frågan bli föremålför ny behandling i lämpligt sammanhang i syfte att ge den en mer inträngandeoch fullständig beredning. Motionerna K210 yrkande 3, K240, K222 yrkande 3 samtK216 tillstyrks, deb att moment 10 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 10, beträffande folkomröstningsinstitutetatt med bifall till motionerna I988/89:K210 yrkande3, 1988/89:K240, 1988/89:K222 yrkande 3 samt I988/89:K216 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Politiskåsiktsregistrering (mom. 11) 1989/90:KU12 (vpk) och Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjarmed "Som påpekas" och slutar med "Motionen avstyrks" bortha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas åsikt att formuleringen"enbart på hans politiska åskådning" i 2 kap. 3 § regeringsformen gerutrymme för godtycke och rättsosäkerhet. Människor som deltagit i politiskademonstrationer och andra fullt lagliga aktiviteter kan registreras, och därvidkan den registrerades politiska uppfattning också markeras. Det finns starkaskäl för att förmoda att förbudet mot politisk åsiktsregistrering därmeduppluckras till stort men för många människor i vårt land. Förbudet mot åsiktsregistrering bör därför som framhålls imotion K219 markeras genom en ändring i 2 kap. 3 § regeringsformen. deb att moment 11 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 11, beträffande potitbk åsiktsregbtreringatt med bifall till motion 1988/89:K219 som vilande antar denändring i regeringsformen som framgår av bilaga 2. Samernas rätt (mom. 13) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s, 19 börjarmed "Enligt utskottet" och slutar med "samernas ställning"bort ha följande lydelse: Enligt utskottet har det samiska folket en självklarrätt att behålla och utveckla sitt sätt att leva, de måste ha rätt att på egnavillkor utveckla sina näringar och sin kultur. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det för att samerna skall kunna ta till vara denna rätt krävsen särskild lagstiftning som ger skydd mot exploatering i sameområden. Lagenbör ge samerna rätt att själva förvalta sina naturtillgångar t.ex, renbetenoch fiskevatten. Den bör dessutom ge samerna vetorätt i frågor som är avgrundläggande betydelse för deras försörjning t.ex. vetorätt mot kalhuggningsom drabbar renskötseln. Motion K245 tillstyrks, deb att moment 13 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 13. beträffande samernas rätt attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K245 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Nationalparker och outbyggda älvar (mom. 14) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "har" och slutar med "K250 avstyrks" bort haföljande lydelse: Enligt utskottet representerar såväl de fyra sista, stora outbyggda 3" älvarnasom nationalparkerna oersättliga värden. Det är väsentligt att dessavärden ges ett bättre skydd än , så att de inte kan 1989/90:KU12 äventyrasgenom beslut tillkomna till följd av tillfålliga opinioner i . Såvälde fyra outbyggda huvudälvarnas som nationalparkernas ställning bör därförgrundlagsregleras. Motionerna K237 och K250 tillstyrks, deb att moment 14 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 14, beträffande nationalparker ochoutbyggda älvar att med bifall till motionerna 1988/89;K237 och 1988/89:K250 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utlandssvenskarnas rösträtt (mom. 17) (), (), (), (), (), () och StigBertilsson (m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjarmed "Enligt utskottet" och på s. 23 slutar med "K210 yrkande4" bort ha följande lydelse; Enligt gällande lag har så gott som alla utlandssvenskarrösträtt, men den är inte grundlagsreglerad. De senaste årens debatt ochutveckling har enligt utskottet visat att detta är otillfred.sställande. Genomett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet kan svenska medborgare som vistasutomlands berövas möjligheten att utöva sin rösträtt. Det är därför av storbetydelse att skyddet för rösträtten förstärks. Detta bör enligt utskottetsmening ske genom att nuvarande bestämmelser om. utlandssvenskarnas rösträttskrivs in i 3 kap. 2 § regeringsformen. Utskottet tillstyrker såledesmotionerna K205 och K210 yrkande 4. deb att moment 17 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 17, beträffande utlandssvenskarnas rösträtt att med bifall till motionerna 1988/89:K205 samt 1988/89:K210 yrkande 4 somvilande antar följande lydelse av 3 kap. 2 § regeringsformen: Rösträtt vid valtill tillkommer svensk medborgare som är eller varitbosatt i riket. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagenhar ej rösträtt. Fråga om huruvida rösträtt enligt första stycketföreligger avgöres på grund av en före valet upprättad röstlängd. Denna lag träder i kraft . Invandrarnas rösträtt (mom. 18) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjarmed "Då medborgarskapskommitténs" och slutar med "K251 avstyrks" bort ha följande lydelse: , Det är vanligt att den situationen uppstår att av de människor 1989/90:KU12 somarbetar på samma arbetsplats och har gemensamma sociala och ekonomiskaintressen är en del utestängda från möjligheten att politiskt påverka dessaintresen på grund av att de är utländska medborgare. Från demokratiskautgångspunkter är detta djupt otillfredsställande. Invandrarna bör därför gesrösträtt också i riksdagsval. deb att moment 18 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse: 18. beträffande invandrarnas rösträtt att riksdagenmed bifall till motion 1988/89:K211 och med anledning av motion I988/89:K249samt med avslag på motion 1988/89:K251 begär förslag till lagstiftning omrösträtt i riksdagsval för invandrare, oberoende av medborgarskap i enlighetmed vad utskottet anfört. Invandrarnas rösträtt (mom. 18) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjarmed "Då medborgarkommitténs" och slutar med "K251 avstyrks"bort ha följande lydelse: Enligt utskottet är det otillfredsställande att personersom inte är svenska medborgare saknar rätt att delta i riksdagsval, oavsett hurlänge de bott eller verkat i , Lagstiftningen bör ändras så attutlänningar ges rösträtt till riksdagsval fast bosättning iSverige oavsett svenskt medborgarskap, deb att moment 18 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 18. beträffande invandrarnas rösträtt attriksdagen med anledning av motion 1988/89:K249 och motion 1988/89:K211 samtmed avslag på motion 1988/89;K251 hos regeringen begär förslag till ändring iregeringsformen i enlighet med vad utskottet anfört. Rösträttsåldern (mom. 19) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s, 22 börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "K224 avstyrks" bortha följande lydelse; Om det politiska systemet skall kunna fungera ärdet enligt utskottet viktigt att människor intresserar sig för politik och tycker att politik är viktigt. Om yngre människor ges rösträtt kan det politiska intresset bland ungdomar stimuleras eftersom det känns meningsfullt att engagera sig i politik om rätten att rösta inte ligger alltför långt fram i tiden. Den nuvarande rösträttsåldern måste betraktas som hög. Skolplikten upphör , och den obligatoriska skolan har bl,a, till uppgift att informera om hur samhället, inkl, det politiska systemet, fungerar. En 16-åring skall alltså ha fått den information som -H riksdagenhar ansett behövas för att kunna delta aktivt i samhällslivet. Det finnsdärför ingen anledning att behöva vänta med att få rösträtt 1989/90:KU12 ända till18 års ålder. Rösträttsåldern bör därför sänkas till . deb att moment 19 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K224 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Mandatperiodens längd och den gemensamma valdagen (mom. 20)