bet · GD01FiU29 · 1989-12-31 00:00:00 — Man har också hävdat att merparten av despecialdestinerade bidragen bör överföras till skatteutjämningssystemet. Dessakrav återkommer i motion FiS07 yrkande 1. Som följd av sänkningen av denstatliga skattesatsen får den kommunala beskattningen ytterligare tyngd, relativtsett, skriver motionärerna. Skattereformens värde får inte urholkas. Ett nyttutjämningssystem skall omfatta samtliga kommuner och ge dessa möjlighet atthålla samma utdebitering vid likartad servicenivå och effektivitet iförvaltningen, framhålls det. Som utskottet tidigare framhållit skall nu en samladöversyn av statsbi dragen till kommunerna ske. Den parlamentariska utredningen får vittgående direktiv, och ett nytt system beräknas kunna träda 1993. Mycket av det som framförs i motionerna Fi307 yrkande 1 och ,_ Fi305kommer att tillgodoses inom ramen för denna utredning. förslag till inriktning avskatteutjämningssystemet som förordas kom- 1989/90:FiU29 mer attövervägas, och utskottet anser därför inte att ett tillkännagivande med dennainnebörd till regeringen är behövligt. Motionerna Fi305 och Fi307 yrkande 1avstyrks därför. Utredningen,vars betänkande skall föreligga , kommer inom ramenför sitt arbete att studera effekterna av de kommunalautdebiteringsskillnaderna. Motionerna Fi304 yrkande 2 och Fi311 yrkande 1 kananses tillgodosedda och avstyrks därför av utskottet. Förslagetom ett tillfålligt skatteutjämningsbidrag för att stimulera till skattesänkningavvisas av utskottet. Det finns ingen anledning att tillfålligt ändra i detsystem som varit i kraft endast och då en samladöversyn just skall göras. Motion Fi306 yrkande 2 avslås. Extraskatteutjämningsbidrag kan efter ansökan hos regeringen beviljas i syfte attstödja kommuner i en besvärlig ekonomisk situation. I budgetpropositionenföreslås att de extra skatteutjämningsbidragen för skall uppgå till 230milj.kr. Imotion FiSOö (m) yrkande 8 föreslås att kommunerna med särskilt högutdebitering, , bör få extra skatteutjämningsbidrag i syfte attstimulera till skattesänkning. Detta extra skatteutjämningsbidrag skallutbetalas av skattesänkningen ner till . det år skattesänkningengenomförs. I motionen föreslås att kompensationen för avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen liksom för den kommunala garantibeskattningenslopas. För att motverka dessa intäktsminskningar för särskilt utsatta kommunerbör regeringen ge extra skatteutjämningsbidrag. Kommunernas skatteintäkterminskas också till följd av motionärernas förslag om grundavdrag för barn. tidigare framhållit bör inga stora förändringar avstatsbidragssystemet ske innan förslag föreligger från den kommunalekonomiskautredning som tillsätts. Det som föreslås i motion Fi306 yrkande 8 är en deli en sådan mer övergripande omläggning av bidragen. Utskottet avstyrker motionFi306 yrkande 8. 1fyra motioner föreslås att vissa förhållanden särskilt bör beaktas vidfördelningen av de extra skatteutjämningsbidragen. 1motion FiSOS (fp) föreslås, med hänvisning till motiveringen i motion Jo742, att medel ställs till förfogande inom ramen för de särskilda skatteutjämningsmedlen som bidrag till kustkommunernas kostnader för strandstädning. Samma yrkande återfinns i motion Fi309 (fp) med hänvisning till vad som anförts i motion Jo818. I motionerna anförs att vissa kommuner, framför allt på , har omfattande utgifter för att ta hand om skräp som driver i land på stränderna. Motionärerna anser att staten bör ta en del av det ekono miska ansvaret för denna verksamhet genom att kostnaderna för ned skräpningen beaktas vid fördelningen av de extra skatteutjämningsbi- op. dragen. Imotion FiSOI () föreslås, med hänvisning till motion Jo708, att 1989/90:FiU29ekonomiskt stöd inom ramen för skatteutjämningssystemet skall utgå tillkommuner och berörda organ som är drabbade av miljöförorenande påverkanvaröver de rimligen ej råder. Även \ detta fall är det strandstädning vidhavskuster m.m. som motionen behandlar. Hänvisning görs också till denmiljökatastrof som omfattande säldöd på kom att betyda för berördakommuner. Imotion Fi312 (c) hemställs, med hänvisning till motion N359, attskatteutjämningsmedel skall utgå till kommuner för täckande av förlusteruppkomna genom investeringar i energiproduktionsanläggningar baserade påbiobränslen. Det finns ett antal kommuner som satsade påinhemska bränslen helt i enlighet med regeringens rekommendation samtidigtsom man byggde upp nya fjärrvärmenät. Detta medförde mycket storainvesteringar. Taxan bands vid oljepriset. När oljepriset sedan sjönk drabbadesdessa kommuner av stora förluster. Det är inte rimligt att skattebetalarna ienskilda kommuner skall drabbas på grund av brister i energipolitiken, hävdarmotionärerna. Vadgäller de extra skatteutjämningsbidragen är bedömningsgrunderna för bidragensfördelning inte särskilt reglerade i lagen eller förordningen omskatteutjämningsbidrag. Till grund för fördelningen ligger i stället vissauttalanden av samt regeringsbeslut om bidragens användning.Bedömningen av bidragsbehovet görs mot bakgrund av den samladekommunalekonomiska situationen i kommunen. I bedömningen ingår ocksåutvecklingen av näringslivet i kommunen, befolkningsutvecklingen samt vissaandra faktorer av större betydelse. anfört vid tidigare tillfålle (1988/89:FiU29) är det, enligtutskottets mening, således redan möjligt att väga in faktorer av det slag somdiskutercts i de aktuella motionerna i de fall de har en påtaglig inverkan pårespektive kommuns ekonomiska situation. Kommunerna kan i sina ansökningar ombidrag särskilt framhålla olika typer av belastning på den kommunala ekonomin. Detkan däremot inte hävdas att kostnaderna för t.ex. strandstädning ellerförluster i samband med energiproduktionsanläggningar är mer avgörande än andrafaktorer av betydelse för den samlade ekonomiska situationen i kommunen vidfördelningen av de extra skatteutjämningsbidragen. Mot denna bakgrundtillstyrker utskottet propositionens förslag och avstyrker motionerna Fi301,Fi303, Fi309 och Fi312. Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna Ibudgetpropositionen föreslås att till Skatteutjämningsbidrag till kommunernam.m. för /91 anvisas ett förslagsanslag på 18 240 000 000 kr.Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört om skatteutjämningssystemet ochom extra skatteutjämningsbidrag tillstyrker utskottet förslaget ibudgetpropositionen. Inomregionalskatteutjämning l989/90:FiU29 Stockholmslän har en särskild inomregional skatteutjämning, som finansieras vialandstingsskatten. Denna typ av skatteutjämning har funnits på försök sedan1979 och på grundval av ett riksdabeslut . Imotion FiSll (m) yrkande 3 framförs uppfattningen att skatteutjämningen skallvara en statlig angelägenhet och inte finansieras med hjälp av avgifter på detkommunala skatteunderlaget. Den skall ge möjlighet till god verksamhetöver hela landet. Motionärerna kritiserar därför den inomregionalaskatteutjämningen i . Den minskar den dynamik som ligger i denkommunala självstyrelsen och fria beskattningsrätten. Med sin nyckfullageografiska avgränsning får den direkt olämpliga regionalpolitiska effekter.Landstingets eget skatteutjämningssystem förstärker snarare än balanserarverkan av det statliga systemet och bidrar därigenom till att konservera enfelaktig samhällsstruktur, anför motionärerna. Utskottetvill med anledning härav anföra att skillnaderna i skattekraft inomStockholmsregionen är stora, från av medelskattekraften i till92 % i . Som helhet har regionen en medelskattekraft på avriksgenomsnittet. Uppgifterna avser förhållandena . Det ter sig därförrimligt att de skillnader som finns inom i första handutjämnas mellan kommunerna i regionen och inte genom överföring av medel frånövriga riket. Utskottet anser därför inte att den lag som medger en inomregionalskatteutjämning inom skall upphöra att gälla såsom föreslåsi motion Fi311 yrkande 3. våren1985 beslutade införa en avgift på det kommunala skatteunderlaget föratt finansiera de automatiska ökningarna i statsbudgeten av de kommunalaskatteutjämningsbidragen. utgjorde skatteutjämningsavgiften förkommuner och landsting, beräknad på det totala skatteunderlaget, inkl.tillskjuten skattekraftsgaranti, /skr. höjdesavgiften med /skr. höjdes dessutomskatteutjämningsavgiften med för kommunerna för att ersätta en uteblivenbesparing på utbildningsbidragen. var avgiftsuttaget /skr. förkommunerna och /skr. Våren1989 beslutade att avgiften i fortsättningen skall beräknas på enbartdet egna skatteunderlaget. Den nya beräkningen gäller och gynnarkommuner med låg skattekraft. För att ändringen inte skulle leda tillinkomstbortfall för staten höjdes avgiften med /skr. förkommuner och /skr. En höjning med /skr. genomfördesför att neutralisera effekterna av skatteutjämningsbidragets automatiskaökning. Avgiften höjdes också med /skr. för att delvis finansiera höjningen av Sammantaget uppgår avgiften 1989/90:F1U29 till 69öre/skr. för kommunerna och /skr. Avgiften beräknas år1990 inbringa 6 142 milj.kr. Ibudgetpropositionen föreslås en höjning av den allmänna skatteutjämningsavgiftenmed /skr. för att neutralisera den automatiska ökningen avskatteutjämningsbidraget. Avgiften för skulle då uppgå till /skr.för kommunerna och /skr. 1motion FiSOö (m) yrkande 3 ställs krav på att skatteutjämningsavgiften skallavskaffas . Skatteunderlaget från fysiska personer skall utgöraunderlaget för den skattefinansierade delen av kommunens verksamhet, anförmotionärerna. Rundgång av bidrag och avgifter mellan stat och kommuner måsteundvikas, anför man. Därför skall inte några statliga avgifter påskatteunderlaget förekomma. Ett system där kommunerna betalar in skattepengartill staten, som sedan i sin tur betalar tillbaka dem i form av riktade bidrag,är inte bara opraktiskt utan leder också till fördyringar och urgröpning av denkommunala självstyrelsen, anför motionärerna. Skatteutjämningsavgiften bördärför avvecklas i sin helhet. Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Avlandets 284 kommuner ligger 47 kommuner, vilka innefattar över en tredjedel avlandets befolkning, utanför skatteutjämningssystemet. Samtliga landsting utomtre får skatteutjämningsbidrag. Genom att ta ut en proportionellavgift på skatteunderlaget som finansierar den automatiska ökningen av bidragenfår även de ekonomiskt sett starkare kommunerna bidra till omfördelningen avskattekraft. Denna omfördelningseffekt förstärktes genom den ändring avberäknat skatteunderlag som genomfördes . Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motion Fi306 yrkande 3. Utskottetanser, i likhet med vad som föreslås i budgetpropositionen, att avgiften börhöjas för att neutralisera den automatiska ökningen av bidraget. Propositionensförslag om ändring i lagen om skatteutjämningsavgift tillstyrks. Skillnadenmellan högsta och lägsta skattesats är hela 6,79 kryskr. Avsikten med skatteutjämningssystemet är att utjämna de ekonomiska förutsättningarna för kommunerna och därmed också utjämna skattesatserna. Om de kommuner som har en hög skattekraft inte kan påverkas genom bidragssystemet blir detta enligt propositionen mindre effektivt. Därför tas en progressiv avgift ut av kommuner med mycket hög skattekraft, från början av medelskattekraften. beslutade att ändra gränsen så att kommuner med av medelskattekraf ten omfattas. Avgiften tas inte ut för den del av skatteunderlaget som understiger det för kommunen garanterade skatteunderlaget. Antalet berörda kommuner ökade från 6 till 38. omfattas 45 kommu- 33 ner av systemet. Avgiftenberäknas inbringa 588 milj.kr. 3 1989/90. Lagentillkom på finansutskottets initiativ . Motsvarande 1989/90:FiU29 bestämmelser ingick i ett förslag till lag omskatteutjämning som framlagts av regeringen i proposition 1986/87:100. Imotion FiSOö (m) yrkande 4 finns krav på att den särskildaskatteutjämningsavgiften (den s.k. ) skall avskaffas fr.o.m.år 1991. Det är inte rimligt att kommuner som hushållar väl medskattebetalarnas pengar, bedriver en effektiv och mindre kostnadskrävandeverksamhet, vilket sammantaget gör kommunen attraktiv att bo i, skallbestraffas av staten och tvingas höja skatten, anför motionärerna.Skatteutjämningsavgiften är i praktiken en statlig kommunalskatt, menarmotionärerna som föreslår att skatteutjämningssystemet bör utformas så att detstimulerar till skattesänkning snarare än till skattehöjning. Sammakrav återfinns i motion FiSll (m) yrkande 2. Den kommunala skattesatsen skallvara ett uttryck för den kommunala självstyrelsen och spegla den avvägningmellan offentlig och enskild verksamhet som kommunens befolkning väljer. Detnuvarande systemet missgynnar kraftigt, framhållermotionärerna. Utskottetanser att de kommuner med god skattekraft och fördelaktig ålderssammansättningsom till följd härav inte omfattas av bidragssystemet på annat sätt börmedverka till att utjämna skillnaderna. Den bärande principen iskatteutjämningssystemet är att utjämna för skillnader i faktorer somkommunerna själva inte kan påverka. Bl.a. sker en utjämning mellan kommunernaför skillnader i ålderssammansättning. Syftet kan inte uppfyllas om vissakommuner står utanför systemet. Den särskilda skatteutjämningsavgiften är ettmedel att effektivisera och förbättra den kommunala skatteutjämningen. Enförbättrad skattekraft kan medverka till en utjämning i skattesats. Stockholmsregionenhar 1990 en medelskattekraft på av riksgenomsnittet. Utskottetavstyrker därför motionerna Fi306 yrkande 4 och Fi311 yrkande 2. Kompensation för slopad företagsbeskattning Ibudgetpropositionen föreslås att drygt 879 milj.kr. anslås för bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen. Frånanslaget betalas bidrag till kommunerna som kompensation för detintäktsbortfall som blivit en följd av att den kommunala beskattningen av juridiskapersoner upphört. Första bidragsåret var . beslutade riksdagenatt kompensationen skulle reducereis. En ytterligare reducering skedde . I motion FiSOö (m) yrkande5 yrkas att bidraget inte skall utgå. Utskottet vill framhålla att kompensationen för skatt för juridiska personer är av särskiltstor betydelse för storstäderna. Av det totalt -,. föreslagna beloppet om 880milj.kr. avser hälften , Göte- borgs och kommuner.Storstäderna har stora kostnader /90:FiU29 t.ex. kommunikationeroch miljöpåverkan. Väl fungerande storstäder med en god miljö är av storbetydelse för hela landet. Utskottetanser mot denna bakgrund att kompensationen för den slopade kommunalaföretagsbeskattningen bör utbetalas i enlighet med budgetpropositionensförslag. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi306 yrkande 5 ochtillstyrker propositionens förslag i bilaga 9 punkt om ett förslagsanslagpå . Kompensation för slopad garantibeskattning Kommunerna,landstingen och de kyrkliga kommunerna har erhållit kompensation förnettobortfallet av intäkter till följd av att den kommunalagarantibeskattningen av fysiska personers fastigheter och det extra avdragetfrån inkomst av schablontaxerad fastighet slopades enligt beslut av riksdagenvåren 1986. Nettobortfallet i inkomster för kommunsektorn beräknades till ca900 milj.kr. beslutade vid samma tillfålle att slopa beskattningen iutbokommun. Nettobortfallet för kommunsektorn med anledning av detta beräknadestill ca 20 milj.kr. Imotion FiSOö (m) yrkande 6 föreslås att denna kompensation inte skall utgå. Ikompletteringspropositionen föreslås i samband med frågan om effekterna avskattereformen för kommuner och landsting att bidraget till kommunerna medanledning av avskaffandet av den kommunala garantibeskattningen m.m. skallslopas för kommuner och landsting. För /91föreslås dels 30 milj.kr. avseende kompensation till kyrkliga församlingar,dels kompensation till kommuner och landsting avseende . Utskottetvill med anledning av kompletteringspropositionens förslag i denna del anföraföljande. Som ovan angivits (förslaget om Avräkningsskatt) anserfinansutskottet att åtgärder bör vidtas för att bibehålla balansen mellan statoch kommun i samband med skattereformens genomförande. Detta kom också tillsynes i utskottets yttrande (1989/90:FiU2y) till skatteutskottet ominkomstskatten för m.m. Bidragetmed anledning av avskaffandet av den kommunala garantibeskattningen utgick förförsta gången . Om bidraget slopas kan den kompensation som kommunernaskall erlägga till staten till följd av skattereformen m.m. reduceras medmotsvarande belopp. Eftersom en målsättning är att så långt möjligt undvikatransfereringar mellan stat och kommun ("rundgång") kan dettaförfarande välkomnas. Utskottetyrkar därmed bifall till proposition 150 bilaga 4 punkt att med anledning av avskaffandet av den kommunala garan tibeskattningen m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslag på , innebärande ett i förhållande till proposition 100 med . Detta innebär attutskottet avstyrker förslaget i motion Fi306 yrkan- 1989/90:FiU29 de 6 att inte anvisa någramedel för kompensation med anledning av avskaffandet av den kommunalagarantibeskattningen m.m. Imotion Fi307 (c) yrkande 4 framhålls att kommuner och landsting måste gesstörre möjligheter att ta egna initiativ och att utnyttja sina egna specifikaförutsättningar för att åstadkomma effektiviseringar i sin verksamhet. Dendetaljreglering som följer med många specialdestinerade statsbidrag måsteminskas betydligt. Imotion FiSOS (fp) yrkande 3 framhålls att prioriteringar av kommunernasuppgifter blir nödvändiga. Man bör se över vilka uppgifter kommunerna utför ochom alla dessa är nödvändiga. En stor mängd av de planer som kommunerna ålagtsatt utarbeta kan t.ex. avskaffas. Denkommunalekonomiska utredning som skall tillsättas syftar bl.a. till attminska de specialreglerade statsbidragen till förmån för mer allmänna bidrag.Som en del i denna utveckling skall vidgade möjligheter ges för kommuner ochlandsting att själva utforma sin verksamhet. Resultatet torde också bli enminskad regelstyrning och ett minskat krav bl.a. på planer av det slag somberörs i motion Fi308 yrkande 3. Utredningen tillgodoser också kraven i motionFi307 yrkande 4. Utvidgning av den kommunala beskattningsrätten Imotion Fi2S (mp) yrkande 4, väckt i anledning av proposition 65, krävs attregeringen skall tillsätta en utredning för att utvidga kommunernasbeskattningsrätt som ett led i att öka det kommunala självbestämmandet. Denkommunala beskattningsrätten utgör en av hörnstenarna i den svenskaförfattningen. De utredningar som sett över frågor i anslutningtill kommuner och landsting har alla utgått från detta självbestämmande. fallet med kommunalekonomiska utredning och så blir fallet medden utredning som skall tillsättas. Någon vidgning av beskattningsrätten avdet slag som motionärerna menar är dock inte aktuell. Avsikten är som anförtstidigéure att kommunernas olika finansieringskällor skall ses över. Den kommunalaekonomin måste ingå som en del i den samlade samhällsekonomiska ram övervilken har att göra bedömningar. Motion Fi23 yrkande 4 avstyrksdärför. Överföring av uppgifter till kommunerna Imotion Fi307 (c) yrkande 3 konstateras att kommuner och landsting ålagtsuppgifter som tidigare åvilat staten. har förändringarna haft detvällovliga syftet att decentralisera beslutsfattandet. Kostnaderna har dockoftast inte kompenserats. För att inte öka trycket på behov av skatteökningar i den kommunala sektorn måste enligt motionären 1989/90:FiU29 överföring av uppgifterkombinersis med statlig ersättning för dessa Utskottetanser att man i ett trängt ekonomiskt läge kan kräva att inga nya uppgifteröverförs från staten till kommunerna utan att medel härför anvisas. Detta ärockså just vad som framhölls i årets budgetproposition. Staten skall inteunder lägga några nya kostnadskrävande uppgifter på denkommunala sektorn utan att ge kommuner och landsting möjlighet attfinansiera eventuella nya åtaganden med andra medel än höjda skatter. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet kravet i motion Fi307 yrkande 3. Kostnadsanalyser i regeringens propositioner Imotion Fi302 (m) framförs att det visat sig alltmer nödvändigt medkostnadsanalyser och konsekvensbeskrivningar i propositioner som berör den kommunalasektorn. Detta gäller inte enbart beslut av påtaglig ekonomisk karaktär utanockså andra sådana av t.ex. lagstiftningskaraktär, som indirekt innebärkostnader för kommunerna. Motionären hävdar att måste formulera ettklart krav på att sådan redovisning sker. Utskottethar vid ett flertal tillfållen behandlat motioner med krav på bättrekostnadsanalyser i regeringens propositioner. Senast behandlade utskottetdenna fråga . Utskottet gav därvid (1988/89: FiU29) uttryck för sammaprincipiella inställning som redovisas i motion Fi302. Utskottet påpekade attdet är angeläget att statsmakterna i det löpande arbetet klarlägger olikareformers effekter på den kommunala volymutvecklingen och på den kommunalaekonomin. Detkan nämnas att i allmänna direktiv till kommittéer och särskilda utredare(dir. 1984:5) föreskrivs att för avgivna förslag skall väl genomarbetadekostnadsberäkningar redovisas. I den reviderade budgethandboken förmyndigheternas anslagsframställningar föreskrivs att förslag skallkostnadsberäknas. Särskilt skall konsekvenserna för bl.a. kommunernauppmärksammas. Detta leder till att regeringen får ett bättre underlag förkostnadsbedömningar i propositioner. Utskottettycker sig se tecken på ökad ambition från regeringens sida vad gäller attberäkna kostnadseffekter för kommunerna. Detta kom senast till synes ianslutning till skattereformens effekter och resursfördelningen mellan statoch kommunsektor. Utskottetanser i överensstämmelse med tidigare riksdagsbeslut att motionsyrkandet intebör föranleda någon åtgärd från sida och avstyrker därför motionFi302. 1.beträffande inriktningen av den kommunala ekonomin att avslår motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 6, 1989/90:Fi66 yrkande 15, 1989/90:Fi69yrkandena 1, 2 och 3, 1989/90:Fi213 yrkande 7, 1989/90:Fi304 yrkande 1, 1989/90: Fi306 yrkande 1 och 1989/90:Fi308 yrkande 1, I (m) 2 (fp) 3 (c) res.4 (vpk) 1. beträffande kommunalt skattestopp att med avslag påmotionerna 1989/90:Fi47 yrkande 4, 1989/90:Fi48 yrkande 23, 1989/90:Fi64,1989/90:Fi65 yrkande 4, 1989/90:Fi70 yrkande 9 och 1989/90:Fi74 yrkandena 8 och9 samt med anledning av motionerna 1989/90:Fi304 yrkande 3 och 1989/90:Fi306yrkande 9 antar det i proposition 1989/90:150 bilaga 4 punkt 3 mom. 1 framlagdaförslaget till lag om tillfållig begränsning i kommuners rätt att ta ut skatt, 5 (c) 6 (vpk) res.7 (mp) 3. beträffande effekterna av skattereformen att deb med avslag på motionerna 1989/90:Fi65 yrkande5, 1989/90:Fi70 yrkandena 10, 11 och 12, 1989/90:Fi74 yrkande 10 samt1989/90:Fi307 yrkande 2 antar det i proposition 1989/90: 150 bilaga 4 punkt 3mom. 2 framlagda förslaget till lag om avräkningsskatt med den ändringen att 4§ får följande som Utskottets förslag betecknade lydelse: Avräkningsskattutgör för kommun 0,ö4 kronor per skattekrona avseende , perskattekrona avseende , per skattekrona avseende ,1,per skattekrona avseende , l,öO kronor per skattekrona avseendeår 1995 och följande år. Avräkningsskattutgör för kommun 0,öO kronor per skattekrona avseiende , 7,20 kronorper skattekrona avseende , per skattekrona avseende år1993, per skattekrona avseende , per skattekronaavseende och följande år. Regeringensförslag Utskottets förslag \ 989/90: FiU 29 För kommun som inte ingår i landstingskommun utgör avräkningsskatten, i stället för vad som föreskrivs i första stycket, per skattekrona avseende , per skattekrona avseendeår 1992, 3,1 S kronor per skattekrona avseende , perskattekrona avseende , per skattekrona avseende år 199Soch följande år. deb med anledning av motion l989/90:Fi69 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om avräkningsskatten förår 1994 och därefter, res.8 (c) res. 9 (vpk) res. 10 (mp) 4. beträffandestabbidragen till kommunsektorn attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 7, 1989/90:Fi212 yrkandena 8,9 och 10, 1989/90:Fi306 yrkande 7, 1989/90:Fi308 yrkande 2 och 1989/90:Fi515, res.11 (m) res.12 (fp) res.13 (vpk)