bet · GD01FiU29 · 1989-12-31 00:00:00 — Förlusterna i de här aktuellaenergiproduktionsanläggningarna är direkt beroende av den förda energipolitikenoch att regeringen inte har fullföljt av fattade beslut avseendet.ex. Det finns alltså särskild anledning att beaktadessa förluster vid fördelning av de extra skatteutjämningsbidragen. Utskottettillstyrker därför motion Fi312. När det gäller t.ex. strandstädningföreligger inte samma speciella skäl för särskilt beaktande, och motionernaFi301, Fi303 och Fi309 bör därför inte föranleda någon åtgärd. deb att utskottets hemställan under6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande extra skatteutjämningsbidrag attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi312 samt med avslag på motionerna1989/90:Fi301, 1989/90:Fi303, 1989/90: Fi306 yrkande 8 och 1989/90:Fi309bemyndigar regeringen att utge extra skatteutjämningsbidrag för ienlighet med vad som förordats i proposition 1989/90:100 bilaga 9 punkt F 1mom. 1 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 18.Inomregional skatteutjämning (mom. 8) i989/90:FiU29 .- , ... . , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 32 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att deninomregionala skatteutjämningen får olämpliga regionalpolitiska effekter. Denförstärker snarare än balanserar verkan av det statliga systemet och bidrardärigenom till att konservera en felaktig samhällsstruktur. Systemet minskarden dynamik som ligger i den kommunala självstyrelsen och friabeskattningsrätten. Skillnader i utdebitering tycks mest bero på vilkenpolitisk majoritet som styr i kommunen. Utskottet anser därför att deninomregionala skatteutjämningen bör avskaffas. Det skulle minska landstingetsutgifter med 450 milj.kr., medel som då kunde stanna hos länets skattebetalare. Utskottet tillstyrker därmed motion Fi311 yrkande 3 om attavveckla den inomregionala skatteutjämningen. deb att utskottets hemställan under8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande inomregional skatteutjämning attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi311 yrkande 3 hos regeringen begärförslag om avveckling av lag om skatteutjämning i länslandstingskommun i enlighet med vad utskottet anfört. Allmän skatteutjämningsavgift (mom. 9) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjarmed "Av landets" och slutar med "skatteutjämningsavgifttillstyrks" bort ha följande lydelse: Skatteunderlaget från fysiska personer skall utgöraunderlaget för den skattefinansierade delen av kommunens verksamhet. Rundgångav bidrag och avgifter mellan stat och kommun måste undvikas. Därför skall intenågra statliga avgifter på skatteunderlaget förekomma. Ett system därkommunerna betalar in skattepengar beräknas beloppet uppgå till drygt6 miljarder kronor till staten, som i sin tur betalar tillbaka dem i form avriktade bidrag, är inte bara opraktiskt utan leder också till fördyringar ochurgröpning av den kommunala självstyrelsen. Skatteutjämningsavgiften bördärför enligt utskottets mening avvecklas i sin helhet. Utskottettillstyrker motion Fi306 yrkande 3. deb att utskottets hemställan under9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande allmän skatteutjämningsavgift . attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi306 yrkande 3 avslår det iproposition 1989/90:100 bilaga 9 under litt. lagda förslaget till lagom ändring i lagen (1987:560) om skatte- 1989/90:FiU29 utjämningsavgift. Särskild skatteutjämningsavgift (mom. 10) AnneWibble (fp), (), (), () och LarsDe (fjp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "Fi311 yrkande 2" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motionerna Fi306 yrkande 4 och Fi311yrkande 2 att den särskilda skatteutjämningsavgiften bör avvecklas. Det ärinte rimligt att kommuner som bedriver en effektiv och mindre kostnadskrävandeverksamhet skall bestraffas av staten. Den särskilda skatteutjämningsavgiften,den s.k. , innebär att många kommuner påförs en progressivavgift. Det är emellertid kommunens invånare och skattebetalare, inte kommunen,som betalar den särskilda skatteutjämningsavgiften. Invånare med låga inkomsteri kommuner som drabbas av kan därigenom få betala utgifternaför invånare med höga inkomster i andra kommuner. I ärdet de facto staten och inte kommunen som fastställer kommunalskattesatsensstorlek. Detta strider mot den kommunala självstyrelsen. Utskottet vill bestämtavvisa ett sådant system. Utskottetförutsätter att den utredning som skall tillsättas för att se överkommunernas finansieringskällor kommer att behandla och föreslå avskaffandeav avgiften i fråga. Det är ett självklart och nödvändigt steg mot ett bättrefinansierings- och skatteutjämningssystem. Utskottetanser således att den progressiva skatteutjämningsavgiften bör avskaffas ochtillstyrker motionerna Fi306 yrkande 4 och Fi311 yrkande 2. deb att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffande särskild skatteutjämningsavgift att riksdagenmed bifall till motionerna 1989/90:Fi306 yrkande 4 och 1989/90:Fi311 yrkande 2 beslutar avskaffa den särskilda skatteutjämningsavgiften (den s.k. RobinHood-skatten) , Kompensation för slopad företagsbeskattning(mom. 11) , och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med "Utskottet vill"och på s. 35 slutar med "." 6Riksdagen 1989/90. Då den kommunalabeskattningsrätten av juridiska personer upp- 1989/90:FiU29 hörde var ett av skälenatt nå ökad enkelhet i beskattningen. Utskottet Reservationer anser att man nuskall fullfölja denna reform. Den fulla kompensation som från början infördesför att täcka inkomstbortfallet har redan reducerats i flera steg. börbidraget helt upphöra. Rundgången av bidrag och avgifter mellan stat ochkommuner måste undvikas så långt möjligt. Det av moderata samlingspartietföreslagna systemet, där kommunerna får behålla mer av sitt egetskatteunderlag, ger bättre förutsättningar för kommunerna att fullgöra sinauppgifter. Utskottetavstyrker mot denna bakgrund propositionens förslag i bilaga 9 punkt ochtillstyrker motion Fi306 yrkande 5, vilket innebär att kompensationen för den slopadekommunala företagsbeskattningen upphör. debatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11,beträffande kompensation för slopad företagsbeskattning att med bifalltill motion 1989/90:Fi306 yrkande 5 avslår regeringens förslag i proposition1989/90:100 bilaga 9 punkt att till Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /91anvisa ett förslagsanslag på . Minskad regelstyrning m.m. (mom. 14) AnneWibble och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 36 som börjar med "Denkommunalekonomiska" och slutar med "Motionerna avstyrks" bort haföljande lydelse: Prioriteringarav kommunernas verksamhet blir allt mer nödvändiga. Det är rimligt att se övervilka uppgifter kommunerna utför och om alla dessa är nödvändiga. Utskottetvill i detta sammanhang framhålla att det finns en stor mängd planer somkommunerna ålagts att utarbeta och som enligt utskottets mening borde kunnaavskaffas. Självfallet finns det några planer som är nödvändiga för framförhållningen,t.ex. Men det finns därutöver ett stort antal planer varsutarbetande kräver betydande resurser och som sedan bara läggs åt sidan. Utskottetvill mot denna bakgrund tillstyrka motion Fi308 yrkande 3. Utskottetanser att också krav på ökad frihet som framförs i motion Fi307yrkande 4 därmed tillgodoses. deb att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse: 14. beträffande minskad regebtyrning m.m. att medbifall till motion 1989/90:Fi308 yrkande 3 och med anledning av motion 1989/90:Fi307 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om fårre 1989/90:FiU29 Minskad regelstyrning m.m. (mom. 14) GunnarBjörk och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 36 som börjar "Denkommunalekonomiska" och slutar med "Motionerna avstyrks" bort haföljande lydelse: Kommuneroch tandsting måste ges större möjligheter att ta egna initiativ och utnyttjasina egna specifika förutsättningar för att åstadkomma effektiviseringar i sinverksamhet. Den detaljreglering som följer med många specialdestineradestatsbidrag måste minskas betydligt. Utskottet förutsätter att detta blir ettav resultaten från den kommunalekonomiska utredning som tillsätts. Det som imotion Fi307 yrkande 4 anförs bör dock ge regeringen till känna. Detkrav på att slopa kommunala planer som framförs i motion Fi308 yrkande 3redovisar samma grundsyn och bör ingå bland det som ligger till underlag förden översyn av regelsystemet som skall ske i den kommande utredningen. Utskottet tillstyrkerdärmed motion Fi307 yrkande 4. deb att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse: 14. beträffande minskad regebtyrning m.m. att medbifall till motion 1989/90:Fi307 yrkande 4 och med anledning av motion 1989/90:Fi308 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om ökad frihet. Utvidgning av den kommunala beskattningsrätten (mom.15) Lars-OveHagberg (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 36 som börjar med "Denkommunala" och slutar med "avstyrks därför" bort ha följandelydelse: Kommunernahar blivit av med sin beskattningsrätt både vad gäller juridiska personer ochvad gäller schablontaxeringen m.m. av fastigheter. har kommunerna storakostnader för de miljöproblem som industrierna förorsakar. Företagen bör betalaskatt även till de primärkommuner där de har verksamhet. Sådan skatt skall intebaseras på vinst utan på företagens fastighetsinnehav och eventuellt antaletanställda. Man bör således förändra beskattningssystemet så att fastighetsskattenutgår till primärkommunerna och inte till staten. Utskottetanser således att kommunerna måste få utvidgad beskatt ningsrätt. Den utredning som skall tillsättas bör få i uppdrag att lägga fram förslag i denna riktning. Tanken med det kommunala o självstyret måste vara attvisa förtroende för att kommunerna kan föra en ansvarsfuU ekonomiskpolitik. Utskottet instämmer i de synpunkter 1989/90:FiU29 som framförsav de gröna och menar att inte Reservationer börkomma med pekpinnar till kommunernas företrädare. anfört med anledning av motion Fi23 yrkande 4 omstatsbidragsutredningens inriktning bör ge regeringen till känna. debatt utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande utvidgning av den kommunala beskattningsrätten att med bifalltill motion 1989/90:Fi23 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Överföring av uppgifter till kommunerna (mom. 16) GunnarBjörk (c), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 37 som börjar med "Utskottetanser att" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: Kommuneroch landsting har ålagts uppgifter som tidigare åvilat staten. Överföringar harockså gjorts inom kommunsektorn mellan landsting och kommuner. Oftasthar förändringarna haft det vällovliga syftet att decentraliserabeslutsfattandet. Kostnaderna har dock inte alltid kompenserats. Utskottet hartidigare betonat värdet av att inte öka det kommunala skattetrycket. Mot denbakgrunden finner utskottet det naturligt att överföring eller av statenbeslutad ökning av uppgifterna inom kommunsektorn alltid skall kombineras medstatlig ersättning för dessa uppgifter. Staten skall alltså inte under denärmaste åren lägga några nya kostnadskrävande uppgifter på den kommunalasektorn utan att ge kommuner och landsting möjlighet att finansieraeventuella nya åtaganden med andra medel än höjda skatter. i allt väsentligt ske via den kommunala skatteutjämningen. sagt med anledning av motion Fi307 yrkande 3 bör som sinmening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse: 16. beträffande överföring av uppgifter till kommunerna attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi307 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 26.Kostnadsanalyser i regeringens propositioner l989/90:FiU29 (mom. 17) AnneWibble (fp), (), (), (), FilipFridolfeson (m), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 37 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "motion Fi302" bort ha följande lydelse: Utskottethar vid tidigare tillSllen framfört krav på konkreta konsekvensanalyser avalla de ekonomiska övervältringar som sker på kommunerna. Trots dettafortsätter förslag att föreläggas utan att de ekonomiskakonsekvenserna redovisas. T.ex. vill utskottet peka på frågan om kommunaliseringav lärarna. Deallmänna direktiv till kommittéer och särskilda utredare (dir. 1984:5) somföreskriver att väl genomarbetade kostnadsberäkningar skall redovisas anserutskottet inte efterlevs. Utskottetinstämmer därför i de synpunkter som framförs i motion Fi302. Utskottet anserdärför att bör ge regeringen till känna vad som i motion Fi302 anförsom behovet av såväl kostnadsanalyser som konsekvensbeskrivningar i regeringenspropositioner i vad avser centrala beslut med kostnadsdrivande effekter påkommunerna. debatt utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17.beträffande kostnadsanalyser i regeringens propositioner att med bifall till motion 1989/90:Fi302 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom. 1) CarlFrick (mp) anför: Dekommunala beslutsfattarna är medvetna om det allmänekonomiska läget. Dettillkommer inte att ge pekpinnar. I stället måste man ha förtroendeför att kommunerna är ekonomiskt ansvarsfulla. Det kommunala skattestoppet ärprincipiellt felaktigt och dessutom ur ett ekonomiskt helhetsperspektivonödigt. Kommunernamåste ha möjlighet att finansiera viktiga investeringar i infrastruktur, socialservice m.m. Något tak på för den kommunala volymökningen bör intefastställas. Vi anser att den kommunala beskattningsrätten bör utvidgas. Någrasådana möjligheter har de gröna pekat på. Bl.a. anser vi attindustrier bör betala skatt till den primärkommun där verksamheten bedrivs.Miljöeffekter bör få räknas in i självkostnadenvid fastställandet av kommunala taxor. Vianser att kommunernas verksamhet kommer att drabbas hårt av 1989/90:FiU29 skattestoppet om inte andra finansieringsvägar öppnas och ominte löneutvecklingen hålls på en låg nivå. Detkommunala självbestämmandet är en fundamental del i det svenska samhället ochmiljöpartiet de gröna anser att utskottet på ett bättre sätt borde ha slagitvakt om denna rättighet för medborgarna att själva bestämma om sin närmiljö. Iproposition 1989/90:100 framlagt lagförslag Bifagar' Lag om ändring i lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift Härigenom föreskrivs att 3 och 4§§ lagen (1987:560)om skatteutjämningsavgift skall ha följande lydelse. Avgiften utgör för landstings- Avgiften utgör för landstings kommun 4ö öre per skattekrona. kommun per skattekrona. Avgiften utgör för kommun 69 Avgiften utgörför kommun per skattekrona. öre per skattekrona. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gängen i fråga om skatteutjämningsavgift för . 'Senaste lydelse 1989:605. Senaste lydelse 1989:605. Iproposition 1989/90:150 framlagda lagförslag. Lag omtillfällig begränsning av kommuners rätt att ta ut Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vidfastställande av skattesatsen för skatt till landstingskommun, primärkommun,församling eller kyrklig samfällighet får skattesatsen för åren 1991 och 1992inte bestämmas högre än den skattesats som för har gällt för respektivekommun, församling eller samfällighet. Beslutar en kommun, församling ellersamfällighet om en högre skattesats än vad i föregående mening angetts skallden skattesats som gällde för användas vid tillämpningen avuppbördslagen (1953:272), lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. och lagen (1988:491) omskatteutjämningsbidrag. 2 § Har uppgifteromfördelats mellan landstingskommun och kommunerna inom landstingskommuneneller mellan kyrklig samfällighet och församlingarna inom samfälligheten skallden kommun, församling eller samfällighet vars kostnader minskat på grund avomfördelningen sänka sin skattesats så att det sammanlagda uttaget av skattminskar med ett belopp som motsvarar de minskade kostnaderna. Företas inte ensådan sänkning skall vid tillämpningen av de i 1 § angivna lagarna användas enskattesats som motsvarar den som skulle ha gällt om bestämmelsen i förstameningen följts. Landstingskommun, kommun, församling eller kyrkligsamfällighet får då omfördelning som avses i föregående stycke skett fastställaen högre skattesats än den som angetts i 1 § i den mån höjningen avutdebiteringen avser att täcka ökade kostnader som uppkommit vidomfördelningen. Den sammanlagda utdebiteringen av skatt tilllandstingskommunen och kommunen respektive den kyrkliga samfälligheten ochförsamlingen får i sådant fall dock inte bli högre än den sammanlagda utdebiteringenav skatt till landstingskommunen och kommunen respektive den kyrkligasamfälligheten och församlingen som gällt för . Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmermeddelar närmare föreskrifter om storleken av den sänkning av utdebiteringensom skall företas respektive den största höjningen av utdebiteringen som fårföretas i samband med omfördelning av uppgifter enligt första stycket. Denna lag träder i kraft den . Förslagtill 1989/90:FiU29 Lag omavräkningsskatt Bilaga 1 1 § Landstingskommun och primärkommun skall tillstaten erlägga avräkningsskatt enligt denna lag. 2 S Skatteunderlaget utgörs av antalet skattekronorsom av skattemyndigheten fastställts vid taxeringen till inkomstskattnärmast föregående år samt det antal skattekronor som i förekommande falltillskjuts för året enligt lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag. 3 8 Avräkningsskatt utgör för landstingskommun 0,34kronor per skattekrona avseende , per skattekrona avseendeår 1992,1,per skattekrona avseende , perskattekrona avseende är 1994, per skattekrona avseende ochföljande år. 4 8 Avräkningsskatt utgör för kommun perskattekrona avseende , per skattekrona avseende ,1,per skattekrona avseende , per skattekronaavseende , per skattekrona avseende och följande år. 5 8 Vad som sägs i 6-9 8§ lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift skall tillämpas även på avräkningsskatten. Dennalag träder i kraft . 1 .. . .. j 1989/90:FiU29 Konstitutionsutskottetsyttrande gi, 2 Tillfällig begränsning av kommuners rätt att ta ut har berett konstitutionsutskottettillfålle att avge yttrande över det i bilaga 4 till proposition 1989/90:150(kompletteringspropositionen) framlagda förslaget till lag om tillSlligbegränsning av kommuners rätt att ta ut skatt jämte de motioner som väckts medanledning härav. begränsar sitt yttrande till fråganom förslagets grundlagsenlighet. Regeringen beslutade att inhämtalagrådets yttrande över ett förslag till lag om tillfållig begränsning avkomrriuners och församlingars rätt att ta ut skatt. Det remitterade förslagetinnebar att kommuner, församlingar och kyrkliga samfålligheter inte skulle fåta ut högre skatt för än vad resp. kommun, församling ellersamfållighet fastställt för . Lagrådet ansåg att förslaget om en ettårig begränsning ikommuners och församlingars rätt att ta ut skatt inte gick utöver vad som frånkonstitutionell synpunkt fick anses möjligt att acceptera och ansåg således attförslaget var förenligt med regeringsformen. Det nu framlagda lagförslaget innebär ett tvåårigtkommunalt skattestopp. Begränsningen innebär att landstingskommun, kommun, församlingeller kyrklig samfållighet inte får utdebitera en högreskatt än den som fastställts för . Lagen, som vidare innehåller vissaundantagsregler för s.k. skatteväxling, föreslås träda i kraft . I en av motionerna i ärendet motion 1989/90:Fi74 yrkande9 av m.fl. (c) ifrågasätts förslagets grundlagsenlighet. Motionärerna erinrar om att lagrådet i sitt yttrande över det tidigare lagförslaget, som endast avsåg ett ettårigt skattestopp, framhållit att i ju högre grad ett kommunalt skattestopp innebär en faktisk begränsning av utrymmet för en kommun att handha sina uppgifter, desto betänkli gare blir åtgärden från konstitutionell synpunkt. Med hänsyn till att det nu aktuella förslaget avser ett tvåårigt skattestopp anser motionä rerna det befogat med en förnyad prövning av förslagets grundlagsen- yo lighet. Utskottetsöverväganden i989/90:FiU29 Utskottethar i ett betänkande (KU 1980/81:22) - ' betänkandet föranlett aven motion utförligt analyserat grundlagsenligheten av lagstiftning om s.k. kommunaltskattetak. I betänkandet konstaterade utskottet att grundlagsregleringen av denkommunala självstyrelsen förutsätter att den kommunala självbeskattningenutövas inom vissa regelramar som dras upp i skattelagar som beslutar.Det skydd som grundlagen ger på detta område har principkaraktär och hindrarinte ovillkorligt en lagreglering av typ skattetak. Utskottets uppfattning varatt ingrepp i kommunernas beskattningsrätt borde undvikas. Iriksdagen har under en följd av år förts fram motionsförslag (m) om kommunaltskattestopp. Dessa har efter beredning i finansutskottet avslagits av riksdagenunder åberopande av uttalanden i nyssnämndabetänkande. Somskäl för det nu framförda förslaget om tvåårigt kommunalt skattestopp åberopasi propositionen bl.a. den förestående reformeringen av det svenskaskattesystemet, det ekonomiska läget och behovet av att se över finansieringenav den kommunala sektorn. Ett av de avgörande syftena med en tvåårigbegränsning anges vara att skapa tidsmässigt utrymme för att utarbeta merlångsiktiga lösningar på problemen rörande kommunernas skatteuttag och ekonomi. Lagrådethar i sitt yttrande framhållit att ingripanden i den kommunalabeskattningsrätten av aktuellt slag måste användas med stor urskillning ochvarsamhet. Frågan om hur långtgående sådana ingripanden får göras måste enligtlagrådet bedömas med hänsyn till arten och omfattningen av inskränkningarna ochtill den tid under vilken de skall gälla. Inom vissa ramar blir emellertidgränsdragningen enligt lagrådet en politisk fråga snarare än en rättslig. Somframgått av det föregående är det konstitutionella utrymmet för lagstiftning omkommunalt skattetak begränsat. Vid en samlad bedömning av syftena med det nuaktuella förslaget, som har samband med den planerade skattereformen och debedömningar som regeringen gjort av det ekonomiska läget i stort, har utskottetfunnit att den tillfålliga begränsning av kommunernas rätt att bestämma sinaskattesatser som föreslås i propositionen kan godtas från konstitutionellsynpunkt. . . - Bilaga 2 Närvarande:Olle (), (), (), (), (), (), (), Hans Nyhage(m), (), (), (), (), (vpk), Hans Leghammar (mp), (). () och (). BertilFiskesjö (c), (), (vpk) och Hans Leghammar (mp) anseratt utskottets överväganden bort ha följande lydelse: Utskottethar i ett betänkande (KU 1980/81:22) betänkandet föranlett aven motion utförligt analyserat grundlagsenligheten av lagstiftning om s.k.kommunalt skattetak. I betänkandet konstaterade utskottet i och för sig attgrundlagen inte ovillkorligen hindrar en lagreglering av typ kommunaltskattetak och att förarbetena till regeringsformen ger vid handen att enlagreglering av beskattningsrätten förutsatts kunna avse också kommunernasrätt att bestämma skatteuttagets storlek. I anslutning härtill framhöllemellertid utskottet att grundlagsregleringen av den kommunala självstyrelseninnebär att en eventuell lagreglering av angivet slag måste ge ett utrymme fören fri sektor för kommunerna och att dessa måste få bibehålla åtminstone enviss frihet när det gäller att fastställa beskattningens storlek. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att 8 kap. 5 § regeringsformen endast gerriksdagen möjlighet att besluta om grunderna för den kommunala beskattningen. Detnu framlagda förslaget om ett tvåårigt, totalt kommunalt skattestopp innebärett ingrepp i den kommunala beskattningsrätten, som enligt utskottet inte kanaccepteras.