bet · GD01UbU17 · 1989-12-31 00:00:00 — Den ovan nämnda bestämmelsenatt grunderna för fördelningen skall fastställas av SÖ efter samråd medstudieförbunden ger dessa goda möjligheter att påverka fördelningen. Volymen avett studieförbunds verksamhet för handikappade bör enligt utskollets meninginte vara ensamt avgörande för bidraget. När det gäller pedagogisktutvecklingsarbete på detta område är det t.ex. befogat att ta hänsyn till hurde föreslagna projekten bidrar till den samlade kunskapen inom studieförbundenom handikappades studiesituation. Hela konstruktionen av det statliga stödet tillstudieförbunden övervägs nu inom . En proposition ifrågan väntas . Mot den bakgrunden och med hänvisning till vad som nyssanförts anser utskottet att bör avslå motionerna 1989/90: Ub299,l989/90:Ub309 yrkande 2 och 1989/90:Ub336 yrkande 4. Anslagsbeloppet 1989/90:UbU17 Föredragande statsrådet beräknar medelsbehovet underanslaget till 1 . Enligt regeringens förslag skall anslagetBidrag till studieförbunden tillföras 70 milj.kr. av de medel som tillfallerstatsverket genom inkomst från vuxenutbildningsavgiften. Skillnaden i bidragsutvecklingen när del gäller kommunalvuxenutbildning å ena sidan och studieförbunden å den andra påtalas i tvåmotioner, 1989/90:Ub267 (fp) yrkande 3 och 1989/90:Ub313 (s). Det finns enligtmotionärerna risk för atl studieförbunden tvingas höja sina deltagaravgifter såmycket att ett av de grundläggande folkbildningsmålen äventyras, nämligen attnå utbildningsmässigi eller kulturellt eftersatta grupper. I motion 1989/90:Ub303 (vpk) yrkande 1 delvis föreslås ettanslagsbelopp som med 4 milj.kr. överstiger regeringens förslag. Höjningenavser ökat antal högschablontimmar till . I motion 1989/90:Ub308 (vpk) yrkande 1 delvis föreslås ettbelopp som med 54,8 milj.kr. överstiger regeringens förslag. Höjningen avserdet högre schablonbidraget, stöd till studier i glesbygd, studieförbundenscentrala organisationskostnader, deras pedagogiska verksamhet samt verksamhetför handikappade. I motion 1989/90:Ub336 (c) yrkande 8 föreslås ett beloppsom med . överstiger regeringens förslag. Höjningen avser dethögre schablonbidraget, stöd till studier i glesbygd saml kulturverksamhet. 1 motion 1989/90:Ub825 (m) yrkande 33 föreslås ett beloppsom är 175 milj.kr. lägre än det i propositionen föreslagna. Minskningen uppnåsgenom att samtliga tilläggsbidrag avskaffas utom de som berör cirklar medhandikappade deltagare eller som bedrivs i glesbygd samt genom ett minskatantal högschablontimmar. I samma motion yrkande 34 föreslås att ytterligare111,4 milj.kr. från vuxenutbildningsavgiften skall användas för att delvisfinansiera detta anslag. Moiionärerna vill ta dessa medel från anslaget Bidragtill viss central kursverksamhet, som föreslås avvecklas, och från anslagetVuxenstudieslöd m.m. på vilket motionärerna föreslår besparingar. Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringensförslag när det gäller antalet högschablontimmar, bidragsbelopp förschablonbidragen och olika tilläggsbidrag, bidrag till kulturverksamhet ochtill verksamhet för handikappade och avstyrkt de motionsförslag som berör denämnda bidragen. För bidragen till studieförbundens centralaorganisationskostnader och till deras pedagogiska verksamhet samt tillFolkbildningsförbundet och länsbildningsförbunden föreslås i propositionenenbart prisomräkning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag på dessapunkter. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringensförslag till anslagsbelopp för Bidrag till studieförbunden och avstyrker motioner na 1989/90:Ub267 yrkande 3, 1989/90:Ub303 yrkande 1 delvis, 1989/90: Ub308 yrkande 1 delvis, 1989/90:Ub313, 1989/90:Ub336 yrkande 8 samt 1989/90:Ub825 yrkandena 33 och 34. Övrigt 1989/90:UbU17 I motion 1989/90:Ub312 (s) framhålls folkbildningens ochstudiecirkelns betydelse för en rättfårdig fördelningspolitik i ett kommandekunskapssamhälle. Motionärerna vill att man i samband med den i propositionenaviserade förändringen av statsbidragen till studieförbunden skall ta hänsyntill såväl de särskilda problem som de möjligheter som är förknippade medfolkrörelserna och deras bildningsorganisationer. Enligt utskottets uppfattning har regeringen ibudgetpropositionerna både föregående och innevarande år gjvit uttryck församma värderingar som motionärerna. Därför finns det enligt utskottetsbedömning inte behov av något särskilt uttalande från sida.Riksdagen bör således avslå motion 1989/90:Ub312. Bidrag till driften av folkhögskolor m.m. Antalet bidragsveckor, särskilda bidrag samtmedelsberäkningen Innevarande budgetår uppgår den statsbidragsberättigadeundervbnings-volymen för folkhögskolans reguljära verksamhet till 701 050bidragsveckor. () har i sin anslagsframställning för budgetåret1990/91 bedömt att denna totalvolym måste ökas med tillföljd av att nya folkhögskolor har tillkommit . förordar dock, med hänvisning till folkhögskolekommitténs uppgiftatt komma med förslag till hur den statsbidragsberättigade undervisningsvolymenskall fördelas mellan folkhögskolorna (dir. 1988:16 samt 1989:36), att antaletbidragsveckor för /91 skall vara oförändrat, dvs. Frågan om ett ökat antal bidragsveckor berörs i fleramotionsyrkanden. I motionerna 1989/90:Ub267 (fp) yrkande 6 delvis,1989/90:Ub308 (vpk) yrkande 3 delvis och 1989/90:Ub336 (c) yrkande 9 begärs attantalet bidragsveckor skall ökas med ca 8 800, minst 8 750 resp. 8 747 för attden nuvarande bidragskonstruktionen skall kunna upprätthållas. I motion1989/90:Ub804 (mp) yrkande 25 delvis anförs a« full kostnadstäckning skall gesredan för /91, vilket kräver ytterligare resurser. Liknanderesonemang förs i motion 1989/90: Ub292 (mp), vari speciellt svårigheterna attstarta nya folkhögskolor påpekas. I motion l989/90:Ub301 (mp) yrkande 4 begärsytterligare bidragsveckor för att folkhögskolornas teckenspråksundervisning föranhöriga till döva eller hörselskadade skall få tillräcklig omfattning. I likhet med föredragande statsrådet anser utskottet atlden statsbi dragsberättigade undervisningsvolymen för den reguljära verksamheten skall vara oförändrad i avvaktan på folkhögskolekommitténs förslag till fördelning. Utskottet anser således att motionerna 1989/90:Ub267 yr kande 6 delvis, 1989/90:Ub292, 1989/90:Ub308 yrkande 3 delvis, 1989/90:Ub336 yrkande 9 och 1989/90:Ub804 yrkande 25 delvis bör 22 Vad gällerteckenspråksundervisningen för anhöriga till döva eller 1989/90:UbU 17 hörselskadadevill utskottet erinra om vad utskottet anförde i sitt betänkande 1989/90:UbU3(s. 25). Undervisning för anhöriga äger bl.a. rum vid Västanviks folkhögskolai . Enligt regeringens förslag har särskilda resurser beräknats förtolkutbildning och ökad teckenspråkslärarutbildning vid , bl.a. med motiveringen att övrig teckenspråksutbildning inteskall behöva minskas. Utskottet finner att regeringens förslag indirektinnebär ett stöd för teckenspråksutbildning för anhöriga. Med denna motiveringbör motion 1989/90:Ub301 yrkande 4 avslås. 1 tre motioner föreslås ett särskilt bidrag om sammanlagt2 milj.kr. till de folkhögskolor som tar emot nordiska elever, nämligen imotionerna 1989/90:Ub267 (fp) yrkande 6 delvis, 1989/90:Ub308 (vpk) yrkande 3delvis och l989/90:Ub336 (c) yrkande 10. Vid svenska folkhögskolor studerar förnärvarande enligt motionärerna ca 250 nordiska elever. För dessa elever utgåremellertid i regel inga landstingskommunala bidrag, vilket innebär enbelastning för berörd folkhögskola. I motion 1989/90:Ub254 (m) yrkande 8föreslås att ett "clearingsystem" inrättas genom , somdelar ut stipendier till ett sammanlagt värde av 600 000 D.kr. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att underlätta för de svenska folkhögskolorna att ta emot elever frånde övriga nordiska länderna, varför utskottet tillstyrker förslaget att ettsärskilt bidrag om sammanlagt 2 milj.kr. skall utgå till folkhögskolor som taremot nordiska elever. Det särskilda bidraget bör enligt utskottets meninganvisas som en särskild anslagspost under anslaget. Vad utskottet anfört om stöd för nordiska elever börriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ub267 yrkande 6 delvis, 1989/90:Ub308yrkande 3 delvis och 1989/90:Ub336 yrkande 10 samt med anledning av motion1989/90:Ub254 yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna. I motion 1989/90:Ub254 (m) yrkande 7 begärs ändrade reglerför beräkningen av statsbidraget. Motionärerna föreslår ett minskat statsbidragtill kurser som pågår än . Utskottet anser, med hänvisning tillfolkhögskolekommitténs uppdrag atl utvärdera folkhögskolansstatsbidragssystem, vari enligt direktiven ingår en mer specifik bedömning av olikaskolors ekonomiska situation där hänsyn bl.a. bör tas till verksamhet medkortare kurser, att inga ändringar nu skall göras av statsbidragssystemet.Utskottet föreslår således att avslår motion l989/90:Ub254 yrkande 7. Stifteben Vuxenutbildarcentrum i har underbudgetåren 1986/871988/89 erhållit ett särskilt bidrag om ca 1 milj.kr. Vid bildandet av stiftelsen bedömdes verksamheten kunna bedrivas påuppdragsbasis. budgetproposition bedömde föredragande statsrådet attstiftelsen efter utgången av innevarande budgetår borde ha funnit sådana formerför sin fortsatta verksamhet att statsbidrag inte längre borde utgå. SÖföreslår i sin anslagsframställ- ning,efter ansökan från stiftelsen, att ett permanent bidrag om sam- 1989/90:UbU 17 (inkl. pris- och löneomräkning) skall utgå fr.o.m. budgetåret1990/91. Föredragande statsrådet har emellertid ansett det mera naturligt atlhänföra huvuddelen av de uppgifter SÖ vill ålägga centret till iLinköping, varför statsrådet inte tillstyrker något bidrag tillVuxenutbildarcentrum. 1 motion 1989/90:Ub308 (vpk) yrkande 2 delvis anförs atlverksamheten vid Vuxenutbildarcentrum bör stödjas av staten och att ettsärskilt anslag om I . Utskottet delar föredragande statsrådels bedömning attstora delar av de uppgifter som SÖ vill ålägga centret naturligt låter siginordnas i den forskning kring vuxenutbildning och folkbildning som pågår viduniversitetet i . Utskottet föreslår därför atl avslårmotion 1989/90:Ub308 yrkande 2 delvis. Utskottet har inga invändningar mot vad som ipropositionen förordas om minskning av statsbidraget till sjukförsäkringsavgiftoch folkpensions-avgift. Vad gäller beräkningen av anslagsbeloppet hänvisarutskottet till vad som tidigare anförts om särskilt bidrag om 2 milj.kr. förnordiska elevers studier. Utskottet föreslår således att medanledning av proposition 1989/90:100 och motionerna 1989/90:Ub267 yrkande 6delvis, 1989/90:Ub308 yrkande 3 delvis och 1989/90:Ub336 yrkande 11 samt medavslag på motionerna 1989/90:Ub308 yrkande 2 och 1989/90:Ub804 yrkande 25, bådadelvis, för /91 anvisar ett förslagsanslag på . Direktiv till folkhögskolekommittén m.m. Som tidgare nämnts tillkallades en kommittéför att utreda vissa frågor som rör folkhögskoleverksamheten. bör enligt direktiven (dir. 1988:16) vara att övervägafolkhögskolans roll och uppgifter i förhållande till andra utbildningsanordnare.En annan viktig uppgift är att utvärdera folkhögskolans statsbidragssystem.Enligt tilläggsdirektiv (dir. 1989:36) skall kommitténs arbete vara slutförtden . I två motionsyrkanden tas frågor upp som gällerfolkhögskolekommitténs arbete. 1 motion 1989/90:Ub263 (c) begärs att kommitténskall få i uppdrag att beakta vad i motionen anförs om folkhögskolan somframtidsresurs. Motionären pekar på folkhögskolans möjligheter att görainsatser för speciellt utsatta grupper såsom flyktingar och invandrare. Vidareanser motionären alt stöd till de folkhögskolor som drivs av folkrörelsernamåste prioriteras vid utformningen av det framtida statliga stödet till folkhögskolorna.Frågan om fortsatta garantier för folkhögskolans frihet tas upp i motionl989/90:Ub804 (mp) yrkande 24. I samma motion föreslås också att åldersgränsenför atl studera på folkhögskola bör sänkas från 18 till . Utskottet vill erinra om att del i direktiven tillfolkhögskolekommit- 1989/90:UbU17 tén klart slås fast atl folkhögskolans frihet atl själv profilera sin verksamhet alltfort utgören av de viktigaste förutsättningarna för dess särställning och att deltaövergripande mål skall ligga fast. Vad gäller frågan om generellt sänkt åldersgräns förstudier på folkhögskola anser utskottet att en sådan fråga bör anstå till dessatt folkhögskolekommitténs utredningsmaterial på sedvanligt sätt har be-rettsoch förelagts , vilket avses ske under nästa . Med det anfördaföreslår utskottet att avslår motion 1989/90: Ub804 yrkande 24. Utskottet anser alt det inte är lämpligt att på ett så härrelativt sent stadium i kommitténs arbete lämna tilläggsdirektiv, varför motion1989/90:Ub263 avstyrks. Frågor rörande enskilda folkhögskolor Två motioner gäller frågan om kantorsutbildning vidVadstena folkhögskola, nämligen motionerna 1989/90:Ub237 (s) och 1989/90:Ub307(m) yrkande 3. I motionerna påpekas all har kompetentalärare, goda undervisningslokaler och instrument för att bedrivakyrkomusikalisk utbildning. Motionärerna anser att de förslag till lokaliseringav kantorsutbildningen och därmed sammanhängande examinationsrätt som äraktuella inte tagit tillräcklig hänsyn till dessa resurser. Utskottet vill inledningsvis erinra om det yttrande omkyrkomusi-kerutbildning m.m. som utskottet lämnade till kulturutskottet underhösten 1988 (1988/89:UbUly). Utskottet konstaterade då bl.a. att det råder enprincipiell motsättning mellan å ena sidan motiverade önskemål om styrning ochreglering av kantorsutbildningens innehåll, examinationsformer, lokaliseringoch dimensionering och å andra sidan utbildningsanordnarnas i första handfolkhögskolornas frihet att självständigt utforma verksamheten. Utskottetansåg sig dock då ha goda skäl att tro att svårigheterna inte kommer atl bli såstora i verkligheten, eftersom ett frivilligt samordningsarbete redan hade inlettsmellan bl.a. företrädare för ulbildningsanordnarna och . Inomramen för detta samarbete hade diskuterats utarbetande av gemensam kursplanenligt samma modell som den folkhögskoleför-lagda fritidsledarutbildningen, ettbibehållande av examinationen eventuellt med annan huvudman , allmänbehörighet och lokaliseringsfrågor, allt i syfte att värna om utbildningenskvalitet. Beträffande lokaliseringen av utbildningen konstaterades i yttrandetatt det inte är och inte bör vara möjligt för regeringen eller attföreskriva vilka folkhögskolor som skall bedriva kantorsutbildning. I principkan utbildningen anordnas på alla de folkhögskolor där ekonomiska resurserfinns och kompetenta lärarkrafter kan rekryteras. Beträffande dimensioneringanförde utskottet slutligen att det Inte fanns anledning för att uttala sig om var en eventuell utökning av den sammanhållna kyrkomusikerutbildningen skall ske, utan att denna l989/90:UbU17 fråga börprövas av bidragsbeviljande instans mot bakgrund av i första hand den kompetenssom kan erbjudas. Enligt vad utskottet erfarit har samordningsarbetet somomnämndes i yttrandet resulterat i att ett förslag lämnats av enarbetsgrupp för kyrkomusikerutbildning under ledning av utbildningsnämnd.I delta förslag som avses vara underlag till den utbildningsproposition somkommer att behandlas av kyrkomöte är utgångspunkten attkantorsutbildningen tills vidare skall begränsas till fem skolor, nämligenSköndalsinslilutet och folkhögskolorna i Ransä-ter, Hjo, ochMellansel. Skälet för denna begränsning anges huvudsakligen vara ett bristanderekryteringsunderlag. Beträffande examination föreslår arbetsgruppen alt dennuvarande ordningen med examination under inseende av musikaliskii akademiensstyrelse (SFS 1971:195) ersätts av ett examinationsförfarande under inseende avSvenska kyrkan. Arbetsgruppen har också lämnat vissa förslag till finansieringav kantorsulbildningen dels med medel ur kyrkofonden, dels förändradestatsbidrag till berörda folkhögskolor. Utskottet konstaterar således att frågor rörandekanlorsutbildningens lokalisering, dimensionering och examinationsformer ärunder utredning av berörda parter. Utskottet finner mot bakgrund av den principiellainställning till folkhögskolornas verksamhet som utskottet redovisat utförligti det tidigare nämnda yttrandet till kulturutskottet ingen anledning förriksdagen att göra något uttalande om kantorsutbildning vid . Utskottet föreslår således att avslår motionerna1989/90:Ub237 och 1989/90:Ub307 yrkande 3. Enligt motion 1989/90:Ub820 (fjj) yrkande 4 bör riksdagengöra ett uttalande om statligt stöd till uppfinnarutbildningen på Grimslövsfolkhögskola. Utskottet behandlade ett likalydande yrkande så sent somunder (1988/89:UbU5 s. 8). Utskottet anförde då att varje folkhögskolasjälv får bestämma sin verksamhet med hänsyn tagen till skolans ideologiska ochkunskapsmässiga inriktning. Del ankommer således på den enskilda folkhögskolanatt i enlighet med folkhögskoleförordningen avgöra hur tilldelade resurser iform av stalsbidragsberättigade eleweckor skall användas. Med hänvisning tillvad utskottet redan tidigare anfört i denna fråga avstyrks motion 1989/90:Ub820yrkande 4. Bidrag till viss central kursverksamhet Föredragande statsrådet föreslår att anslaget förs upp med41 , en ökning med . 1 motionerna 1989/90:Ub267 (fp) yrkande 8 och1989/90:Ub825 (m) yrkande 35 hemställs att anslaget skall upphöra. Utskottet har behandlat motsvarande motionsyrkanden underen lång föjd av år. Med hänvisning till vad som anfördes /(UbU 1987/88:18 s. 28, rskr. 242) föreslår utskottet aU 26 med avslag på motionerna 1989/90:Ub267 yrkande 8 och 1989/90:Ub825 yrkande35 anvisar det belopp som regeringen begärt 1989/90:UbU17 under anslaget. Därmed föreslås också att godkänner atl föreslagna medel från vuxenutbildningsavgiften används för att finan siera anslaget. ' UtskottetUllstyrker regeringens förslag att till Bidrag tillkontakttolkutbildning för /91 anvisar ett förslagsanslag på . 1. beträffandeutredning av vuxenutbildningens struktur och organbation att avslårmotionerna 1989/90:Ub254 yrkande 2 och 1989/90:Ub314 yrkande 1, 2. beträflandeprincipbeslut om allas rätt till en utbildningsnivå motsvarande gymnasiestudier au avslår motion1989/90:Ub336 yrkande 1, 2 (c) Bidragtill utbildning för vuxna 3. beträffandeanslagsbeloppet under Bidrag till ut bildning för vuxna att med bifalltill proposition 1989/90:100 och med avslag på motionerna 1989/90:Ub220 yrkande1, 1989/90:Ub267 yrkande 7, 1989/90:Ub304 yrkande 2 och 1989/90:Ub825 yrkande28 till Bidrag till utbildning för vuxna för /91anvisar eU förslagsanslag på 1 , 3 (m) 4 (fp) 4. beträffandeminskning av statsbidraget till sjukförsäkringsav gift och folkpensionsavgift för den kommunala utbildningen för vuxna fr.o.m. redovbningsåret 1989190 all godkännervad som förordats i proposition 1989/90:100, 5. beträffandekommunal utbildning för vuxna i au avslårmotionerna 1989/90:Ub288 delvis, 1989/90: Ub304 yrkande 4 och 1989/90:Ub820yrkande 1 delvis, 6. beträffandeuppdragsutbildning inom utbildning för vuxna att avslårmotion 1989/90:Ub254 yrkande 1, 5 (m) 7. beträffande omfördelning mellan kommunramar 1989/90:UbU 17 att avslår motionerna 1989/90:Ub254 yrkande 4 och 1989/90:Ub267yrkande 1, res.6(m) res. 7 (fp) 8. beträffande glesbygdsbegreppet inom kommunalutbildning för vuxna attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub261, 9. beträffande försöksverksamhet med friare formerför uppsö kande verksamhet altriksdagen avslår motion 1989/90:Ub267 yrkande 2, 8(fp) 10. beträffande utbildning avelevassbtenter att avslår motion 1989/90:Ub217, 11. beträffande livsmedebteknbktvuxengymnasium att avslår motion 1989/90:Ub236, Statens skolor för vuxna: Utbildningskostnader 12. beträffande anslagsbeloppet under Statensskolor för vuxna: Utbildningskostnader attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 till Statens skolor förvuxna: Utbildningskostnader för /91 anvisar ett förslagsanslagpå , 13. beträffande kurser inom datorområdet förhandikappade att avslår motion 1989/90:Ub822 yrkande 6, Statens skolor för vuxna: Undervisningsmaterial m.m. 14. beträffande anslagsbeloppet under Statensskolor för vuxna: Undervisningsmaterial m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 till Statens skolor förvuxna: Undervbningsmaterial m.m. för /91 anvisar ellreservationsanslag på . Bidrag till studieförbunden m.m. 15. beträffandedet högre schablonbidragets belopp attriksdagen med avslag på motion 1989/90:Ub336 yrkande 2 godkännervad som förordals i proposition 1989/90:100, 9(c) 16. beträffande antalet studietimmar med högreschablonbidrag att avslår motionerna 1989/90:Ub303 yrkande 1 delvis och 1989/90:Ub825 yrkande 30, 10(m) res. 11 (vpk) 17. beträffandetilläggsbidragens belopp attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Ub308 yrkande 1 delvis och1989/90:Ub336 yrkande 3 godkänner vad som förordats i proposition 1989/90:100, 12(c, vpk) 18. beträffande avskaffande av vbsa tilläggsbidrag 1989/90:UbU 17 att avslår motion 1989/90:Ub254 yrkande 5 delvis och 1989/90:Ub825yrkande 29, res.13 (m) 19. beträffandekursplanebundna universitetscirklar attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub254 yrkande 6, 1989/90:Ub267 yrkande 5och 1989/90:Ub825 yrkande 32, res.14 (m,fp) 20. beträffande studiecirklars och cirkebammankomsterslängd att avslår motionerna 1989/90:Ub336 yrkande 6 och 1989/90:Ub825 yrkande 31, res.15 (m) res.16 (fp, c, mp) 21. beträffande möjligheterna för nya studieförbund attfå stats bidrag a«riksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub282, 1989/90:Ub293 och1989/90:Ub303 yrkande 2, res.17 (vpk) res. 18 (mp) 22. beträffande omfördelning av studietimmar inomden s.k. friare resursanvändningen attriksdagen avslår motion 1989/90:336 yrkande 5, res.19 (fp, c) 23. beträffandebidrag till kulturverksamhet atlriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Ub254 yrkande 5 delvis,1989/90:Ub314 yrkande 2, 1989/90:Ub332 och 1989/90: Ub336 yrkande 7 godkännervad som förordats i proposition 1989/90:100, res.20 (m, fp) res.21 (c, mp) res.22 (vpk) 24. beträffandebidrag till verksamhet för handikappade atlriksdagen med avslag på motionerna 1989/90: Ub299, 1989/90:Ub309 yrkande 2 och1989/90:Ub336 yrkande 4 godkänner vad som förordats i proposition 1989/90:100, res.23 (m, fp, c) 25. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag tillstudieförbun den samt användningen av medel från vuxenutbildningsavgiften atlriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 och med avslag på motionerna1989/90:Ub267 yrkande 3, 1989/90:Ub303 yrkande 1 delvis, 1989/90:Ub308 yrkande1 delvis, 1989/90: Ub3l3, 1989/90:Ub336 yrkande 8 samt 1989/90:Ub825 yrkandena33 och 34 till Bidrag till studieförbunden m.m. för /91 anvisarett förslagsanslag på 1 , res.24 (m) - villk. res.25 (c) - villk. 9, 12 och 21 res.26 (vpk) - villk. Il, 12 och 22 res.27 (mp) - villk. 26. beträffande uttalande om samhälbstödet tillfolkbildningen aU avslår motion 1989/90:Ub312, Bidragtill driften av folkhögskolor m.m. 1989/90:UbU17 27. beträffandefolkhögskolans undervbningsvolym attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Ub267 yrkande 6 delvis, 1989/90:Ub292,1989/90:Ub301 yrkande 4, 1989/90: Ub308 yrkande 3 delvis, 1989/90:Ub336 yrkande9 och 1989/90: Ub804 yrkande 25 delvis, godkänner vad som förordats i proposition1989/90:100, 28(fp, c, vpk) 29(mp) 28. beträffandesärskilt bidrag för nordiska elever atlriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ub267 yrkande 6 delvis,1989/90:Ub308 yrkande 3 delvis och 1989/90:Ub336 yrkande 10 saml med anledningav motion 1989/90:Ub254 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 30(m) - motiv. 29. beträffande ändrade regler förbidragsberäkning att avslår motion 1989/90:Ub254 yrkande 7, 31(m) 30. beträffande bidrag till stiftebenVuxenutbildarcentrum att avslår motion 1989/90:Ub308 yrkande 2 delvis, 32(vpk) 31. beträffande minskning av statsbidraget tillsjukförsäkringsav gift och folkpensionsavgift för folkhögskolorna allriksdagen godkännner vad som förordats i proposition 1989/90:100, 32. beträffande anslagsbeloppet under Bidragtill driften av folkhögskolor m.m.