bet · GD01JuU32 · 1989-12-31 00:00:00 — m. lag omändring i förvaltningslagen (1986:223). Stockholmden 1989/90:JuU32 Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), () och i (c). Översyn av specialdomstolarna (mom. 1) (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottels yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet är" och slutar med "aktuellamotionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Mot den bakgrunden anser utskottet förslaget i motionernaJu419, Ju804, Ju412 och Ju803 om en översyn av specialdomstolarna väl värt allöverväga närmare. En sådan översyn bör göras med utgångspunkten att flertaletspecialdomstolar skall avskaffas, och utskottet vill särskilt understryka attstarka rättssäkerhetsskäl talar för en förändring i den riktningen. Utskottetvill i sammanhanget nämna att rättegångsutredningen kom fram till att dettaborde vara möjligt; låt vara att rättegångsutredningen därvid utgick från detförslag om expertmedverkan som utskottet nu avvisat. Utskottetsställningstagande i den delen hindrar dock inte att utskottet kan tänka sigandra former av expertmedverkan när det behövs, och rätlegångsutredningensbetänkanden bör åtminstone delvis kunna tjäna som underlag för förnyade övervägandeni frågan. Utskottets mening är att det är lämpligt att frågan om avskaffande avspecialdomstolarna i hela dess vidd tas upp i domstolsutredningen. nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande översyn av specialdomstolarna alt med anledning av motion 1988/89:Ju419, motion 1988/89:Ju804 yrkande 5, motion 1989/90:Ju412 och motion 1989/90:Ju803 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Fastighetsdomstolarna(mom. 2) 1989/90:JuU32 (), (), () ochIngvar i (c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "När det" och på s. 6 slutar med "efter remissbehandling"bort ha följande lydelse: Utskottet anser emellertid att fastighetsdomstolarna intetillhör de specialdomstolar som även fortsättningsvis behövs. Utskottet kansåledes inte dela justitieministerns uppfattning på denna punkt. uppfattning finns det varken principiella eller oöverkomligapraktiska hinder mot att de tvister som avgörs i fastighetsdomstolarnaöverflyttas lill de allmänna domstolarna. En sådan överflyttning bör lämpligenförberedas av domstolsutredning, vars direktiv sålunda bör kompletteras i dettahänseende. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande fastighetsdomstolarna attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju21 yrkande 1 i denna del och motion1989/90:Ju22 yrkande 3 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. och bostadsdomstol (mom. 3) (), (), (), (fj)), (), () och (c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "förslag" och slutar med"ifrågavarande delar" bort ha följande lydelse: förslag i denna del har underremissbehandlingen mötts av starkt negativa reaktioner bl.a. frånhyresgästernas och fastighetsägarnas organisationer. Utskottet anser det försin del utifrån principiella utgångspunkter betänkligt attintresseorganisationer, vilket här är fallet, är representerade i de dömandeorganen, och utskottet är inte heller berett att medverka lill attorganisationerna ges ett avgörande inflytande i organisationsfrågan.Utskottets uppfattning är sålunda alt rätlegångsutredningens förslag i dennadel bör genomföras. Att utskottets uppfattning är välgrundad bekräftas också avatt justitieministern i direktiven till domstolsutredningen (dir. 1989:56)konstaterar att organisationen av hyres- och arrendenämnderna inte är heltlyckad från effektivitets- och kostnadssynpunkt. Regeringen bör sålunda få iuppdrag att lägga fram ett förslag för som innebär attnämndernas och bosiadsdomstolens verksamhet överförs till de allmännadomstolarna och som även innefattar erforderliga resursförstärkningar, främsttill de små tingsrätterna. Vad utskottet med anledning av motionerna Ju414, Ju804, Ju21, Ju22, Ju705 och Ju803 i här 1989/90:JuU32 behandlade delar anfört bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffandehyresnämnd och bostadsdomstol m.m. attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju414, motion 1988/89:Ju804 yrkande6, motion 1989/90:Ju21 yrkande 1 i denna del, motion 1989/90:Ju22 yrkande 3 idenna del, motion 1989/90:Ju705 och motion 1989/90:Ju803 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utvidgad användning av sakkunnigbeviset (mom. 4) (), (), () och i (c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Det sagda" och slutar med "och Ju22" bort haföljande lydelse: Det sagda hindrar inte att utskottet anser attdet i och för sig är önskvärt med åtgärder som motverkar behovet av ytterligarespecialisering inom domstolsväsendet. Sådana åtgärder aktualiseras i motionernaJu21 och Ju22 där en utvidgad användning av sakkunnigbeviset förespråkas.Utskottet anser i likhet med motionärerna att möjligheten att i störreutsträckning anlita sakkunniga under bl.a. det förberedande skedet av målet börutredas närmare. I det sammanhanget bör också övervägas om inte kostnaden förden sakkunniges medverkan i större utsträckning än bör kunnastanna på statsverket. Utredningsarbetet, som bör påbörjas genast, bör ocksåta del av de rön som gjorts inom den pågående rättsvetenskapliga forskningen påområdet och synpunkter av värde bör naturligtvis tas till vara. Vad utskottetnu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffandeutvidgad användning av sakkunnigbevbet attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju21 yrkande 2 och motion 1989/90:Juyrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Expertmedverkan i mål rörande barn (mom. 5) (), () och (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet är" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse: Utskottet är berett att tillstyrka att den särskilda konstruktionenför expertmedverkan i mål om barn som föreslås i motion Ju22 prövas. Förslaget går ut på att en expert utan rösträtt skall medverka som ledamot av rätten i mål där barns villkor är föremål för bedömning. Utskottet finner det för sin del särskilt angeläget att behovet av 13 expertkunskapgaranteras i sådana mål. Genom den föreslagna ord- r Riksaagcn 1989-Hi 7 saml. Rättelse: S. 14 rad 29 tillkommit: och motion1989/90:Ju708 ningenskulle rätten kunna tillföras kvalificerad kunskap om barns 1989/90:JuU32 utveckling och behov utan att vissa av de nackdelar som utskotteti det föregående nämnt när det gäller expertmedverkan i domstolarna skulleuppstå. Regeringen bör lägga fram ett förslag till försöksverksamhetmed den angivna inriktningen. deb att utskottets hemställan undermoment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande expertmedverkan i mål rörandebarn att med anledning av motion 1989/90:Ju22 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utseende av sakkunnig under förundersökning (mom. 7) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Mot denna" och slutar med "behandlade motionsyrkanden"bort ha följande lydelse: Trots vad utskottet nu anfört anser utskottet attförslaget i motion Ju20, som innebär att det skall uttryckligen föreskrivas attåklagaren endast får anlita opartiska sakkunniga har fog för sig. Det har visatsig att innebörden i den nuvarande regleringen inte är alldeles tydlig och altden ifrågasätts av en bred allmänhet. Detta är ägnat att minska tilltron tillrättsväsendet och pekar enligt utskottets mening på att det finns behov av enuttrycklig reglering i . Regeringen bör få i uppdrag attsnarast lägga fram ett förslag för . Vad utskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande utseende av sakkunnig underförundersökning att med anledning av motion 1989/90:Ju20 i denna deloch motion 1989/90:Ju708 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Överklagande av beslut om sakkunnig (mom. 8) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "När det" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: I motion Ju20 framförs krav på att åklagarens beslut omsakkunnig skall kunna överklagas av den misstänkte. När det gäller möjligheten att överklaga beslut omsakkunnig som utsetts under förundersökningen gäller, i fråga om beslut somfattats av åklagare, att den misstänkte kan begära att beslutet överprövas avhögre åklagare (se JuU 1984/85:30 s. 3 O- Rätten till överprövning äremellertid, som framgår i det nyssnämnda betänkandet, inte uttryckligtreglerad. På denna punkt erfordras enligt utskottets mening ett klargö- rande, och utskottettillstyrker bifall till motionen. Regeringen bör 1989/90:JuU32 snarastlägga fram ett förslag för . Vad utskottet nu anfört bör gesregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 8 bortha följande lydelse: 8. beträffande överklagande av besliit om sakkunnig attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju20 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Lag om ändring i Härigenom foreskrivs i fråga om ' deb att Ikap. 7 § skall upphöra att gälla, deb att i 50 kap. 3 §, 51 kap. 3 §, 52 kap. 2 §, 55 kap. 3§ och 56 kap. 3 § orden "på föreskrivet sätt eller" skall utgå, deb att 1 kap. 8 §, 17 kap. 5 och 15 §§ , 23 kap. 14 §, 28kap. 4 och 5 §§, 30 kap. 13 §,31 kap. 1-6, 10 och 11 §§ , 48 kap. 12 a §,49kap. 12 §,52 kap. 1 § samt 55 kap. 12 a § skall ha följande lydelse, deb att det i balken skall inforas tre nya paragrafer, 18kap. 16 § , 49 kap. 1 a § och 54 kap. I a § , av följande lydelse. 1989/90:JuU32 Bilaga Utöver vad som följer av 3 b § får / en tingsrätt, somavses i 7 §, vid prövning av där avsedda mål såsom särskilda ledamöter ingå,var for sig eller tillsammans. Utöver vad som följer av 3 b § får, vid prövning avvidlyftiga eller annars särskilt krävande mål om allmänt åtal i vilkabedömningen av ekonomiska eller skatlerättsliga förhållanden har väsentligbetydelse, såsom särskilda ledamöter ingå, var for sig eller tillsammans, 1. en person somforordnats som ekonomisk expert enligt 4 kap. 10 a § , om det finns behov av särskildfackkunskap inom rätten i fråga om ekonomiska forhållanden, 2. en person somär eller har varit lagfaren domare i allmän förvaltningsdomstol, om det finnsbehov av särskild fackkunskap inom rätten i fråga om skatterättsligaförhållanden. Deltar särskild ledamot vid huvudförhandlingen, gäller ifråga om antalet nämndemän 3 b § första stycket andra och tredje meningarnasamt tredje stycket. Handläggas i en rättegång talan om fastställelse, huruvidavisst rättsförhållande består eller icke består och tillika lalan, varsprövning beror därav, må särskild dom givas över fasislällelselalan. Beroreljest prövningen av viss talan av annan talan, Beror prövningen av en viss talan av en annan talan somhandläggs i samma rättegång, får särskild dom ges över den talan. ' Senastelydelse av 1 kap. 7§ 1985:1415 - Senaste lydelse 1989:656. ' Senaste lydelse 1971:218. somhandlägges i samma rättegång, må ock särskild dom givas över den talan. Årbeträffande samma käromål fråga om flera omständigheter, som var för sig äro avomedelbar betydelse for utgången, och finnes med hänsyn lill utredningenlämpligt, att sådan del av målet avgöres för sig, må på paris begäran särskilddom givas däröver; mot parts bestridande må sådan dom ej givas med mindresynnerliga skäl äro därtill. ' Dåsärskild dom enligt denna paragraf givits, äge rätten förordna, att målet iövrigt skall vila, till dess domen vunnit laga kraft. Om del är lämpligt med hänsyn till utredningen, fårsärskild dom ges över en av flera omständigheter, som var for sig är avomedelbar betydelse for utgången, eller över hur en viss i målet uppkommen fråga,som främst angår rättstillämpningen, skall bedömas vid avgörande av saken. När särskild dom ges enligt denna paragraf, fårrätten bestämma att målet i övrigt skall vila till dess domen har vunnit lagakraft. Finner rätten på grund av anmärkning eller eljest,att dom eller beslut till följd av skrivfel, missräkning eller annat dyliktförbiseende innehåller uppenbar oriktighet, meddele rätten, .sedan parterna erhållittillfälle all yttra sig, beslut om rättelse. Rättelse skall antecknas å huvudskriften av domeneller beslutet eller, då beslutet intagils i protokoll, i detta så ock, omdet kan ske, å utskrift av domen eller beslutet; därvid skall tillika angivasden dag, då anteckningen göres. Omrätten finner att en dom eller ett beslut innehåller någon uppenbar oriktighettill följd av rättens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknandeförbiseende, får rätten besluta om rättelse. Har rätten av förbiseende underlåtit all fatta ettbeslut som skulle ha meddelats i samband med en dom eller ett slutligt beslut,får rätlen komplettera sitt avgörande från det all avgörandetmeddelades. Innanbeslut om rättelse eller komplettering fallas, skall parterna ha fåll tillfälleatt yttra sig. om det inte är uppenbart obehövligt. Beslutet skall om möjligtantecknas på varje exemplar av del avgörande som rättats. 18 kap. 16 § I mål där en myndighet för talan på del allmännasvägnar utan alt talan avser tillvaratagande av statens eller någon annansenskilda rätt tillämpas ifråga om rättegång.s-kostnader bestämmelserna i 31kap., om annat inte är föreskrivet. Undersökningsledaren äge inhämta yttrande av sakkunnig. Finnes redan under forundersökningen sakkunnig böra utses av rätten, äge undersökningsledaren framställa begäran därom. Han äge ock hos rätten begära föreläggande, att skriftligt bevis skall foretes eller foremål tillhandahållas för besiktning, eller förordnande, att allmän handling som kan antagas äga betydelse som bevis skall tillhandahållas vid forundersökningen. 23 kap. 14 § Undersökningsledaren får inhämta yttrande från ensakkunnig. Innan ett yttrande inhämtas frän någon annan än en myndighet, skallden som misstänks för brottet eller hans försvarare ges tillfålle att yttra sigom valet av sakkunnig, om inte särskilda skäl talar mot detta. Omen sakkunnig redan under förundersökningen bör utses av rätten, fårundersökningsledaren framställa begäran om det. Han får också hos rätten begäraforeläggande att skriftligt bevis skall foretes eller föremål tillhandahållasfor besiktning eller förordnande att allmän handling som kan antas ha betydelsesom bevis skall tillhandahållas vid förundersökningen. Förordnandeom husrannsakan meddelas av undersökningsledaren, åklagaren eller rätten.Förordnande om husrannsakan for delgivning av stämning i brottmål skall alltidmeddelas av rätten. Kan i annat fall husrannsakan antas bli av stor omfattningeller medföra synnerlig olägenhet för den hos vilken åtgärden företas, bör, omej fara är i dröjsmål, åtgärden inte vidtas utan rättens förordnande. Förordnandeom husrannsakan meddelas, utom i fall som avses i tredje stycket, avundersökningsledaren, åklagaren eller rätten. Förordnande om husrannsakan fordelgivning av stämning i brottmål skall alltid meddelas av rätten. Kan i annatfall husrannsakan antas bli av stor omfattning eller medföra synnerligolägenhet for den hos vilken åtgärden företas, bör, om ej fara är i dröjsmål,åtgärden inte vidtas utan rättens förordnande. Frågaom husrannsakan får rätten ta upp på yrkande av undersökningsledaren elleråklagaren. Efter åtalet får rätten även på yrkande av målsägande ellersjälvmant ta upp en sådan fråga. Fråga om husrannsakan for delgivning avstämning i brottmål tas upp av rätten självmant eller på yrkande av polismyndigheteller åklagaren. Förordnande om husrannsakan för eftersökande av densom skall häktas enligt beslut som avses i 24 kap. 17 § tredje stycket ellerhämtas till inställelse vid rätten meddelas av polismyndighet eller polisman enligtbestämmelser / polislagen (1984:387). ' Senaste lydelse 1980: 101. ' Senaste lydelse 1985:267. Utan förordnande, som sägs i 4 §, får polismanföreta husrannsakan, om åtgärden har till syfte att eftersöka den som skallgripas, anhållas eller häktas eller hämtas till förhör eller till inställelsevid rätten eller att verkställa beslag av föremål, som på färsk gärning följtseller spårals. så ock eljest, rfå fara är i dröjsmål. Vad som sagts nu gällerej husrannsakan for delgivning av stämning i brottmål. Finner rätten på grund av anmärkning eller eljest,att dom eller beslut till följd av skrivfel, missräkning eller annat dyliktförbiseende innehåller uppenbar oriktighet, meddele rätten, sedan parterna erhållittillfälle att yttra sig, beslut om rättelse. Rättelse skall antecknas å huvudskriften av domeneller beslutet eller, då beslutet intagils i protokoll, i delta så ock. omdel kan ske, å utskrift av domen eller beslutet; därvid skall tillika angivasden dag, då anteckningen göres. Utanförordnande, som sägs i 4 §, får polisman företa husrannsakan, om fara är idröjsmål. Vad som sagts nu gäller ej husrannsakan for delgivning av stämning ibrottmål. Omrätten finner att en dom eller elt beslut innehåller någon uppenbar oriktighettill följd av rättens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknandeförbiseende, får rätlen besluta om rättelse. Harrätlen av förbiseende underlåtit att fatta elt beslut som skulle ha meddelatsi samband med en dom eller ett slutligt beslut, får rätten komplettera sittavgörande från det all avgörandet meddelades. dömde lämnat orikliga uppgifter om sitt namn eller personnummer utan att dettaavslöjats under rättegången, får rätten på åklagarens begäran besluta omrättelse av sitt avgörande. Innanbeslut om rättelse eller komplettering fällas, skall parterna ha fått tillfälleatt yttra sig, om del inte är uppenbart obehövligt. Beslutet skall om möjligtantecknas på varje exemplar av del avgörande som rättats. Dömesi mål, vari åklagare för talan, den tilltalade för brottet, skall han tillstatsverket återgälda vad enligt rättens beslut av allmänna medel utgått förhans inställelse vid Dömsden tilltalade för brottet i elt mål där åklagaren for talan, skall dentilltalade ersätta staten vad som enligt rättens beslut betalats av allmännamedel för hans in- " Senaste lydelse1985:267. ' Senaste lydelse 1983:920. rättenunder förundersökningen, till vittne eller .sakkunnig eller eljest förbevisning under förundersökningen eller i rättegången samt i ersättning tillförsvarare .så ock statsverkets kostnad för hans hämtande till rätten. Dentilltalade vare dock ej ersältning.sskyldig för kostnad, som /cAt skäligenvarit påkallad för utredningen, eller for kostnad, som vållats genomvårdslöshet eller försummelse av annan än den tilltalade, hans ombud eller avhonom ul-.sedd försvarare. Han vare ej heller i annat fall än som sägs i 4 § förstastycket skyldig att betala mera än som motsvarar det för honom gällandemaximibeloppet fÖr rättshjälpsavgift vid allmän rättshjälp enligträttshjälpslagen (1972:429). Om den tilltalade har haft offentlig försvarare imålet, skall vid tillämpning av första stycket sista meningen hansma.ximibelopp for rättshjälpsavgifien minskas med vad han har betalat irådgivningsavgift till försvararen. Vadden tilltalade enligt forsla stycket skall återbetala får jämkas ellerefterges, om skäl härtill foreligger med hänsyn till den tilltaladesbrottslighet eller hans personliga och ekonomiska förhållanden. Om det belopp som den tilltalade ger en viss avregeringen fastställd åläggas. ställelsevid rätten under forundersökningen, för bevisning under forundersökningeneller i rättegången samt i ersättning till försvarare. Han skall också ersättastaten for kostnaden att hämta honom till rätten. Ersättningsskyldighetenomfattar dock inte kostnader, som inte skäligen varit motiverade för utredningen,eller kostnader, som vållats genom vårdslöshet eller försummelse av någonannan än den tilltalade, hans ombud eller försvarare .som utsetts av honom. Dentilltalade är inte i annat fall än som sägs i 4 § första stycket skyldig attbetala mera än som motsvarar det för honom gällande maximibeloppet forrättshjälpsavgift vid allmän rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1972:429).Har han haft offentlig försvarare i målet, skall maximibeloppet minskas medvad han har betalat i rådgivningsavgift till försvararen. Vad den tilltalade skall betala får jämkas ellerefterges, om skäl härtill foreligger med hänsyn till den tilltaladesbrottslighet eller hans personliga och ekonomiska förhållanden. skullevara skyldig att ersätta understi-gräns, skall ersättningsskyldighet inte Frikännstilltalad i mål, vari åklagare för talan, eller avvisas eller avskrivs avåklagare väckt åtal, kan rätten av allmänna medel tillerkänna den tilltaladeersättning for hans kostnad för försvarare, för rådgiv- Frikännsden tilltalade i mål, där åklagaren för talan, eller avvisas eller avskrivsåtal som är väckt av åklagaren, kan rätten besluta att den tilltalade skall fåersättning av allmänna medel för sina kostnader ' Senaste Ivdelse1983:920. ningenligt rättshjälpslagen (1972:429), för vittne eller sakkunnig eller eljestför bevisning under förundersökningen eller i rättegången samt för delgivningoch för utskrift av protokoll eller annat dylikt, såvitt kostnaden skäligenvarit påkallad for tillvaratagande av hans rätt, så ock för hans inställelsevid rätten. Ersättningyör tilltalads inställelse utgår ienlighet med vad som gäller för tilltalad som åtnjuter rättshjälp. förförsvarare, för rådgivning enligt rättshjälpslagen (1972:429), for bevisningunder förundersökningen eller i rättegången samt fÖr expeditionsavgifter, omkostnaderna skäligen varit motiverade for all den tilltalade skulle kunna tatill vara sin rätt. Dentilltalade kan också få ersättning för inställelse inför rätten. Sådanersättning utgår enligt vad som gäller for en tilltalad som har rättshjälp. Dömsden tilltalade for brottet, kan han få ersättning av allmänna medel jör sådanakostnader som avses i första eller andra stycket och som vållats honom genomfel eller försummelse av åklagaren. 1989/90: JuU32 Bilaga Finnes åklagare hava väckt åtal ulan skäl, må hanförpliktas att ersätta statsverket kostnad, som avses i I §, så ock tillstatsverket återgälda vad enligt 2 § tillerkänts den tilltalade. Harmålsäganden utan skäl gjort angivelse eller eljest föranlett åtalet, må i denomfattning, som finnes skälig, ersättningsskyldighet ock åläggas honom. Har målsäganden utan skäl gjort angivelse eller påannat sätt föranlett allmänt åtal, får han i den omfattning som är skäligförpliktas all ersätta staten kostnad, som avses i 1 §, och vad som enligt 2 §tillerkänts den tilltalade. Har i mål, vari åklagare fÖr talan, den tilltaladegenom att utebliva från rätten eller ej iakttaga foreläggande, som rättenmeddelat, eller genom påstående eller invändning, som han insett eller bortinse sakna fog, eller annorledes genom vårdslöshet eller försummelse föranlettuppskov i målet eller eljest vållat kostnad för statsverket, vare han skyldigatt ersätta sådan kostnad, huru rättegångskostnaden i övrigt än skall bäras. Vadnu sagts äge motsvarande tillämpning, om åklagaren, målsäganden elleroffentlig försvarare Omden tilltalade i ett mål, där åklagaren för talan, genom att utebli frånrätten eller inte följa ett föreläggande, som rätten meddelat, eller genompåståenden eller invändningar, som han insett eller bort inse sakna fog, ellerpå annat sätt genom vårdslöshet eller försummelse vållat kostnader för staten,är han skyldig att ersätta sådana kostnader oavsett hur ansvaret förrättegångskostnaderna i övrigt skall fördelas. Ommålsäganden eller en offentlig försvarare genom vårdslöshet eller försummelsevållat kostnader genomvårdslöshet eller försummelse vållat kostnad för statsverket eller dentilltalade. förstaten eller den tilltalade, är han skyldig all ersätta dessa kostnader. 1989/90:JuU32 Bilaga