bet · GD01UU16 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 UU16 1989/90:A12 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade förbindelser mellan sydöstra ochÖsteuropa/. 1989/90:A117 av () vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade förbindelser mellan sydöstra ochÖsteuropa/. 1989/90:U207 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskabiståndsinsatser inom miljöområdet i och i . 1989/90:U208 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnkraftverket i , Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo749. 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rådgivningshjälp på miljöområdet till och debaltiska republikerna. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo749. 1989/90:U209 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i samarbete med frivilliga hjälporganisationer och inombefintliga biståndsanslag skall ge snabb hjälp till utsatta barn. 1989/90:U210 av () vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fortsatta finansieringen av projektet. 1989/90:U218 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att introduktion av vatten- och rökgasrening 1 1989/90. samtövergång till energi- och resursbesparande teknik i 1989/90:UU16 måsteprioriteras inom ramen för den nordiska investeringsbankens kreditprogramoch det svenska miljöbiståndet. Motiveringen återfinns i motion l989/90:Jo773. 1989/90:U220 av m.fl. (mp) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en europeisk miljöfond, 1989/90:U230 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ett kreditinstitut i form avstiftelse eller aktiebolag för kreditgivning till företag med verksamhet iÖsteuropa enligt ovan anförda riktlinjer. 1989/90:U231 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbildningsstöd till . 1989/90:U232 av Per Stenmarck m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående miljöbistånd till länder i , Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo824. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående företags och kommuners medverkan för att förbättra miljösituationen i , Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo824. 1989/90:U237 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att i kontakter med de övriga medlemsländerna i bör verka för att de baltiska unionsrepublikerna , och inbjuds att delta i verksamhet, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till , 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till återupprättande av familjejordbruket iBaltikum, 10. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtransportstöd över , 11. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om feriearbetei för ungdomar från , 12. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser föratt ge stöd till barnen i , 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en informationsfunktion för baltiska besökare iSverige, 1989/90:U242 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör stödjas i enlighet med vad som anförts i motionen, 2 1989/90:U249av m.fl. (fp) vari yrkas 1989/90:UU16 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförutsättningarna för svenskt ekonomiskt bistånd till , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att det svenska öststödet antingenmåste administreras av en myndighet med särskild kompetens för arbete riktatmot eller handläggas av särskilt östkompetent personal som knyts tillBITS och SIDA, 3. att riksdagenhos regeringen begär att exportkreditnämndens regler ändras i syfte attmöjliggöra byte av delar av och andra länders utlandsskuld motmiljöinvesteringar i inhemsk valuta, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avstöd till , 5. att riksdagenbeslutar att stöd inom ramen för det svenska östbiståndet skall utgå tillSvensk-polska miljöföreningens projekt för att upprätta ett miljöservicecentrumi , 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stipendiertill östeuropeiska studenter för studier i samt för svenska studenteratt förlägga praktikperioder till , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avatt utnyttja den kompetens som svenska företagare i besitter vidövergången från planekonomi till marknadsekonomi, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkoncentration av svenska insatser till vissa länder och regioner, 9. att riksdagenbeslutar att fraktbidrag för gåvor av t.ex. lantbruksmaskiner till Östeuropaskall kunna utgå inom ramen för det svenska Östeuropabiståndet, 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av medicinsk och annan nödhjälp till . 1989/90:U505 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av utökat stöd till för att möjliggöra ett utvidgatkultur-, student- och forskarutbyte med . 1989/90:U507 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsamarbete med de baltiska staterna. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Ub803. 1989/90:U508 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomisktstöd till kontakter mellan svenska organisationer och organisationer iÖsteuropa. 1989/90:U514av m.fl. (m) vari yrkas 1989/90:UU16 1. att beslutar om ett samarbetsprogram medBaltikum i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medverkantill och finansiering av en fristående historiekommission, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigeskall erbjuda i en gästprofessur i ekonomi inom ramen församarbetsprogrammet med , 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbättrade teleförbindelser mellanSverige och resp. och . 1989/90:U517 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningenpå hjälp- och stödinsatser till , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd tillden fria pressen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd tilluppbyggnaden på det kyrkliga området, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd ochhjälpinsatser för uppbyggnaden av demokratiska partier, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stipendierför studier och praktik på olika nivåer och områden, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigebör delta i den europeiska , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigebör delta i stabiliseringsfonden för , 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigebör medverka i överbryggningslån till , 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser föratt bygga kapitalismens institutioner i , 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den i propositionen föreslagna arbetsgruppenskall omvandlas till ett organ för Östeuropasamverkan. 1989/90:U518 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljösamarbete och särskilda miljöprojekt samtfinansiering av dessa i , DDR och i de baltiska republikerna. 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:UU16 motionen anförts om utbildningsinsatser samt stöd till uppbyggnad av en fripress i , DDR och i de baltiska republikerna, 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt samarbete med , DDR och de baltiska republikerna samt om skuldbyten med och DDR, 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av samarbetet medÖsteuropa, 15. att hos regeringen begärförslag om sådana ändringar i viseringsreglerna som motionen förordar, 16. att hos regeringen begäratt får i uppdrag att ta fram program för samarbete mellansvenska småföretag och , DDR och de baltiska republikerna, 1989/90:U525 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att ikontakter med de övriga medlemsländerna i bör verka för att debaltiska unionsrepublikerna , och erbjuds gäststatus irådet. 1989/90:U526 av (Ip) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativför att förenkla viseringsförfarandet för svenska invånare inför besök iBaltikum. 1989/90:U527 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskundervisningeni svenskbygden Nuckö i . 1989/90:U528 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd till på hälso- och sjukvårdsområdet. 1989/90:U53S av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ensatsning för forskning vid baltiska universitet. 1989/90:U536 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omflygförbindelser till de baltiska republikernas huvudstäder, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avförbättrade fårjeförbindelser med , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbytesprogram för studenter, ungdomar m.fl. grupper, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd tillutveckling av ett agrart utbildningscentrum, 5 6. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:UU16 motionenanförts om en utveckling av vänortsutbytet och utvidgade kontakter mellanfolkrörelser och kulturgrupper, 1989/90:U539 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett svenskt stöd till bildandet av ett agrart och kulturelltkunskapscentrum i . 1989/90:U543 av (Ip) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sydöstra miljövårdssamarbete med öststater. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:A458. 1989/90:U550 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till känna de riktlinjerför utveckling av samarbetet med Öst- och i fråga om högre utbildning som angesi motionen. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Ub758. 1989/90:U551 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökadekontakter med och stöd till de öst- och centraleuropeiska länderna, 2. att riksdagenbeslutar utveckla de bilaterala kontakterna med de parlamentariska organen iSovjetunionen, 3. att riksdagenbeslutar utveckla de bilaterala kontakterna med de parlamentariska organen iEstland, och , 1989/90:U637 av m.fl. (mp) vari yrkas 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av en europeisk miljöfond, 12. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ett 1989/90:U657 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkreta insatser i frågor om miljösamarbete medÖsteuropa, särskilt insatser på områdena tekniskt bistånd, utbildning,forskningssamarbete och stöd till vänortssamarbete i miljöfrågor. Utskottet behandlade samarbete med ,senast (1989/90:UU7). Vad som därkonstaterades om den pågående långsiktiga ekonomiska krisen i ochutvecklingens bakomliggande orsaker äger alltjämt giltighet. Den oförutsett snabba demokratiseringsprocessen bland 1989/90:UU16 Warszawapaktensmedlemsländer har ytterligare fördjupats ochaccelererats. har flera grundläggande element i den europeiskaefterkrigsordningen börjat förändras. Den allt snabbare utvecklingen mot enåterförening av de båda tyska staterna, besluten om hemtagandet av sovjetiskatrupper från och samt fria val i samtliga central- ochösteuropeiska länder utgör de mest dramatiska tecknen på att är på vägmot en kvalitativt ny situation, vilken ger helt nya möjligheter till samarbetemellan . visar utvecklingen att den nyvunna frihetensnabbt kan ge utrymme för återuppväckta nationella motsättningar inom ochmellan de östeuropeiska länderna. Denna nya situation ställer både stater ochinternationella organisationer inför utmaningen att finna nya samarbetsformersom tillgodoser alla parters intresse av demokratisk konsolidering, ekonomiskutveckling och säkerhetspolitisk stabilitet. Inte sedanandra världskrigets slut har det europeiska samarbetet diskuterats såförbehållslöst och med så stora förhoppningar som . Enbart genomen bred samverkan mellan kan de nya möjligheterna utnyttjas ocheflekterna av framtida påfrestningar begränsas. samarbete med och länderna i Central-och bör enligt utskottets mening ses i detta större perspektiv, somett led i gemensamma strävanden att åstadkomma och befåsta förutsättningar förett framtida fritt, blomstrande och öppet . Rörelsen i riktning mot demokrati och frigörelsekarakteriserar samtliga östeuropeiska länder. har den glädjandeutvecklingen illustrerat att skillnader i bakgrundoch förutsättningar helt naturligt bidrar till att reformprocessen går olikafort och tar sig skilda uttryck bland de enskilda länderna. I DDR präglas situationen helt av den från båda sidoruttalade önskan om en relativt snar återförening av de båda tyska staterna.Dessa utsikter dominerar naturligtvis varje diskussion om DDR:s framtid och omett framtida samarbete med DDR. Resultatet av valen i DDR i mitten av marsvisade också att väljarna prioriterar en snabb återförening. är det land som hunnit längst i ett djärvt försökatt radikalt förändra ekonomins funktionssätt, också till priset avbetydande sociala kostnader som regeringen dock försöker minimera. ITjeckoslovakien och fortsätter både politiska och ekonomiska reformer isnabb takt. rör sig i motsvarande riktning fast långsammare och ifrånett utgångsläge som traditionellt präglats av närmare band till ochSovjetunionen. 1 har det efter den våldsamma revolution somavlägsnade president uppstått en viss oklarhet om den nya ledningensförhållande till den gamla regimen och . I , somtidigare än de övriga länderna varit inriktat på ett brett samarbetemed , präglas situationen nu av tilltagande poli- 1989/90:UU16 tiska ochetniskt fårgade motsättningar mellan delrepublikerna, vilket utgör enbelastning för landets förmåga till fortsatt förnyelse. I fortsätter reformprocessen, beledsagad avtilltagande, delvis akuta ekonomiska problem och av skärpta, bl.a. etnisktpräglade konflikter. Svårigheten att förvandla det politiska och ekonomiskasystemet i en statsbildning av format och med dess djupaskillnader mellan delrepublikerna framstår allt tydligare. De har bl.a. letttill försök att stärka den centrala makten genom att utrusta presidentämbetetmed nya befogenheter. fortgår demokratiseringsprocessen i bl.a. debaltiska republikerna, åtföljd av alltmer bestämda krav på att återupprätta densjälvständighet de baltiska republikerna ägde före det tvångsmässigainförlivandet i . Kulmen på denna utveckling blevdet nyvalda litauiska parlamentets deklaration om återupprättandetav nationella oberoende. Parlamentsvalen i och imitten av mars blev en stor framgång för de krafter som förespråkar nationellsjälvständighet. Högsta beslöt att skallverka för republikens självständighet genom förhandlingar med . Mitt i denna skiftande utveckling delar alla de berördaländerna ett gemensamt grundläggande villkor: ekonomiska reformer och i änhögre grad en stabil och självgenererande ekonomisk utveckling kräverväsentligt än de inledande och dramatiska, politiska reformerna.Det gemensamma utgångsläget för samtliga länder är därtill en akut ekonomiskoch ekologisk kris, som redan förorsakar stora mänskliga och sociala kostnaderoch som ytterligare skapar speciella svårigheter för genomdrivandet av en nyreformpolitik. Utan en hållbar ekonomisk grund blir därfördemokratiseringsreformerna bräckliga. kommer därförmed stor sannolikhet att utsätta länderna i förbetydande påfrestningar. Utan stöd från länderna i väst kommer de påbörjadesamhällsförändringarna knappast att kunna genomföras med framgång. Ettvästligt stöd för reformprocessen är också en förutsättning för att visionernaoch förhoppningarna om det framtida skall kunna förverkligas. Därmed harvästländerna uppenbarligen ett eget starkt intresse, såväl från demokratiskasom från ekonomiska, ekologiska och säkerhetspolitiska synpunkter, att engagerasig i ett samarbete och lämna ett effektivt bidrag till reformprocessensframgång. Det svenska östsamarbetets omfattning och allmännainriktning Regeringen har i budgetpropositionen tillkännagivit sinavsikt att anslå för samarbetet med , . Härav skall 900 milj.kr. belasta biståndsbud geten. Av dessa förutses 525 milj.kr. utnyttjas för bilaterala insatser, varav 300 milj.kr. till och 225 milj.kr. till övriga länder. förutses för deltagande i olika multilaterala insatser. nästkommandebudgetår är förslaget således för den biståndsfinansiera- 1989/90:UU16 de delenav samarbetet 175 milj.kr. för bilaterala insatser och 125 milj.kr. Utskottet har bl.a. genom hörande av utrikesministerninhämtat information om regeringens närmare planer för medlens användning.Utrikesdepartementet har därtill publicerat en sammanställning avplanerade åtgärder över ett brett spektrum av verksamhetsområden. Engrundläggande utgångspunkt som redovisas är att ett svenskt stöd till utvecklingenmot demokrati, sociala förbättringar, marknadshushållning samt en förbättradmiljö i området måste bygga på breda kontakter mellan folken i ochÖsteuropa. Det är därför en gemensam uppgift för regering, folkrörelser,organisationer och näringsliv. I ett antal motioner lämnas förslag beträffande utformningoch inriktning av det svenska östsamarbetet. Motionsförslagen beträffandestödets storlek och dess finansiering har behandlats i utskottets betänkandenom budget (1989/90:UU14) resp. det internationellautvecklingssamarbetet (1989/90:UU15). 1 vissa yrkanden i motion U517 (m) föreslås multilateralainsatser inom västsamarbetets ram. Det gäller i yrkande 6 deltagande iden europeiska (), i yrkande 7 deltagande istabiliseringsåtgärder för och i yrkande 8 vår medverkan i ettöverbryggningslån till . Utskottet konstaterar att flera av dessa förslag berörs iregeringens presenterade planer för östsamarbetet. Vad inledningsvis beträffardet multilaterala samarbetet mellan västländerna för att samordna östbiståndethar från början deltagit i det s.k. G24-samarbetet mellanOECD-länderna, vilket samordnas av . deltog iutrikesministermötet och har deltagit i samtliga av de fyramöten på s.k. hög tjänstemannanivå som hållits . deltar därtilllöpande i flertalet av de arbetsgrupper som bildats. Ursprungligen avsåg G24-samarbetet bilaterala insatserendast i och . pågår en diskussion om utvidgandetav länderkretsen. Från svensk sida har betonats G24-samarbetets värde som forumför konsultation och erfarenhetsutbyte men också vikten av flexibilitet ochhänsynstagande till många skilda faktorer vid biståndets utformande. Det ärockså enligt svenskt synsätt av betydelse att de östeuropeiska länderna självamedverkar i samordningsarbetet, liksom att de på lämpligt sätt samarbetar medredan befintliga multilaterala organisationer som IMF, och . Regeringen har fattat ett beslut om deltagande i enstabiliseringsfond till stöd för det ekonomiska reformprogrammet i och den polska valutan. Fonden, som förvaltas i nära samarbete med IMF, uppgår till . Det svenska bidraget, vilket uppgår till 65milj.kr., ges som ett räntefritt lån och återbetalas när fonden har upphört.Fonden förutses ha fyllt sin uppgift . Det svenska 1989/90:UU16 bidragetkan således förutses återbetalat som gäller för det avregeringen presenterade östsamarbetet. Utskottet anser därmed yrkande 7 i motion U517 (m)besvarat. Inom ramen för G24-samarbetet har också diskussioner förtsom ett s.k. överbryggningslån till . I det lån som varitaktuellt för avses finansieringsorgan inom EG låna upp sammanlagt enmiljard US-dollar på den internationella kapitalmarknaden för vida-reutlåningpå kommersiella villkor till . kommer därigenom i åtnjutande avrelativt goda marknadsvillkor samt vad som i praktiken motsvarar enstatsgaranti för marknadskrediter. Länder utanför EG-kretsen har intedeltagit i detta lån till , och viss oklarhet råder också enligt vadutskottet inhämtat om sådant deltagande . För svensk del har EKN beslutat om en nyexportkreditgarantiram till på 900 milj.kr. Fördelarna med attdärutöver delta i det av EG planerade lånet framstår inte som självklara, dådet i första hand just är fråga om att förmedla krediter från den internationellamarknaden. Utskottet är därför inte berett att göra något uttalande omSveriges medverkan i detta lån utan anser att det är regeringens sak attnärmare pröva denna fråga i ljuset av alternativa möjligheter att stödja deungerska reformprocesserna. Därmed avstyrker utskottet yrkande 8 i motion U517 (m). har deltagit aktivt i diskussionerna om eneuropeisk återuppbyggnads- och utvecklingsbank (). Storleken på bankensauktoriserade kapital är ännu ej formellt beslutad men kommer enligt vadregeringen meddelat sannolikt att uppgå till ca 10 miljarder ecu (en ecu ca7,). Den svenska andelen av bankens kapital, vilken avgör det belopp somSverige skall inbetala som medlem i banken, bestäms genom förhandlingarna medandra intresserade länder. Dessa förhandlingar är ännu inte avslutade.Utskottet har emellertid inhämtat att bidrag sannolikt kommer attuppgå till en storleksordning som knappast kan rymmas inom regeringenstreårsram om 375 milj.kr. för multilaterala insatser. Utskottet konstaterar att ett rimligt alternativbeträffande , som ju rör grundkapitalet i en bank, vore att finna ensärskild finansiering utanför de biståndsmedel som föreslås av regeringenför östsamarbetet. Utskottet noterar att regeringen avser återkomma i enproposition inför ett eventuellt svenskt medlemskap i . Med det anförda förklarar utskottet yrkande 6 i motionU517 (m) besvarat. Utöver samarbetet inom G24 kommer enligtregeringens för slag att delta i flera andra multilaterala projekt till stöd för , . Ett av dessa är för 10 ,som beslutades . Det svenska bidraget 1989/90:UU16 kommer attuppgå till totalt 160 milj.kr. Inom ramen för det nordiska samarbetet har beslut fattatsom ett samnordiskt riskkapitalbolag för miljöinvesteringar. Bolaget skall medaktiekapital eller risklån delta i finansieringen av samriskföretag och andrasamarbetsbolag som tillverkar miljöutrustning och tillhandahållermiljötjänster i de östeuropeiska länderna. De nordiska ländernas bidragberäknas till totalt 36 miljoner SDR (speciella dragningsrätter, en SDR ca 8,20kr.). Det svenska bidraget uppgår därmed till18,2 milj.kr. Tyngdpunkten i de av regeringen presenterade planerna församarbete med , ligger på det bilaterala samarbetet.Till detta anslås 525 av de 900 milj.kr. som för treårsperioden utnyttjas avbiståndsanslaget. Även de 100 milj.kr. som utgörs av medel utanförbiståndsramen går i allt väsentligt till bilaterala insatser. I ett antal motioner lämnas förslag till stödets allmännainriktning.