bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — (), (), Hans Nyhage (m),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 81 börjar med "Utskottet har" och slutar med"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Utskottet som tagit del av akt iärendet noterar att det fanns elva sökande till tjänsten. Av dessa synes fleraha meriter som är likvärdiga med eller bättre. Från fackligt(TCO-S) håll förordades en annan kvalificerad person som haft mångårigkvalificerad erfarenhet av arbete hos länsbostadsnämnd, ,och , sammanlagt . Den av regeringen utsedda, somär lågstadielärare, har främst meriter som kommunalpolitiker att stödja sig på. Utskottet anser att regeringen i ett tillsättningsärendeav detta slag borde ha företagit en noggrann självständig prövning avgeneraldirektörens anmälan. Utskottet finner anledning till anmärkning motregeringens handläggning av frågan. Utnämningsärenden m.m., rådgivare vid , m.m. (avsnitt 12 c) , Hans Nyhage och (allam) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 82 börjar med "Denav" och slutar med "något uttalande" bort ha följande lydelse: Utskottet har noterat att , som innehadeförordnande som länspolismästare t.o.m. , på egen begäranentledigades fr.o.m. . Mot den bakgrunden finner utskottetdet anmärkningsvärt att regeringen aktivt engagerat sig i att arrangeraanställning åt i internationella organ och dessutom gjort utfåstelser omatt svara för lönekostnader. När sedermera den preliminärt överenskomnaanställningen hos inte blev av har regeringen medgivit pensiontrots att han inte hade formell rätt till sådan. Regeringen har här gjort sigskyldig till en särbehandling av . Utskottet anser att regeringenshandläggning och beslut inte kan undgå kritik från utskottets sida. Utnämningsärenden m.m., professor i datorlingvistik vid i (avsnitt 12 d) (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (), Hans Leghammar (mp) och () anser att den del av 1989/90:KU30utskottets yttrande som på s. 84 börjar med "Vad som" och slutar med"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Av handlingarna i ärendet framgår att en av de sökandetill tjänsten förordats av eniga sakkunniga och av åtta av nio ledamöter avtjänsteförslagsnämnden. Efter överklagande av förordet har ärendet på nyttprövats av tjänsteförslagsnämnden två gånger, dels efter remiss frånutbildningsdepartementet, dels efter remiss från det berörda universitetetsrektorsämbete. Vid båda tillSllena höll nämndens ledamöter fast vid sina förstintagna ståndpunkter. Även rektorsämbetet stödde nämndens förslag. Nämndensmajoritet ansåg att avståndet mellan de sökande var för stort för attjämställdhetsaspekten skulle kunna bli utslagsgivande. Utskottet finner det anmärkningsvärt att regeringen idetta ärende, med begagnande av sin formella utnämningsrätt, gått emot alla berör da, praktiskt taget eniga instanser. Härigenom har regeringen brutit mot handläggningspraxis i denna typ av ärenden på ett sätt som även enligt bedömning gör beslutet ytterst ovan ligt. Den redovisning av motiven för beslutet som lämnats i promemo- p, rian från är enligt utskottets mening inte tillfredsställande. Regeringen kan därmed inte undgå kritik för hand läggningen av detta ärende. Notifiering till om jordbrukspolitiken (avsnitt 16) och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 103 börjar med "Enligt utskottet"och slutar med "från utskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet noterar att förpliktelser enligt dens.k. halvtidsuppgörelsen i de pågående GATT-förhandlingarna endast omfattadeen redovisning av vilka åtgärder man ämnade vidta för att sänkastöd- och skyddsnivåerna inom jordbruksområdet. Den livsmedelspolitiskaarbetsgruppens förslag avser åtgärder fr.o.m. för attlångsiktigt förändra den svenska jordbrukspolitiken. Enligt utskottet harregeringen genom att i notifikationen till redovisa arbetsgruppens förslagonödigtvis och på ett olyckligt sätt kommit att ge detta ställningen avSveriges ståndpunkt i de kommande GATT-förhandlingarna. Det finns därför enligtutskottet fog för kritiken att regeringen genom notifikationen till GATTföregripit beslutsfattandet i den svenska . Beslut om vissa hastighetsbegränsningar (avsnitt 18) Hans Nyhage, och (allam) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 107 börjar med"Enligt utskottet" och slutar med "något uttalande" bort haföljande lydelse: Av utredningen i ärendet framgår att trafiksäkerhetsverket 1989 hadeförberett en brett upplagd informationskampanj m.m. i syfte att få trafikanterna attfrivilligt dämpa hastighetema och att öka 1989/90: KU30 trafiksäkerheten.Verket var inte heller främmande för en tillSllig hastighetsbegränsning undersommaren om dessa åtgärder visade sig otillräckliga. Genom att regeringenutfårdade förordningen om sänkta hastigheter kom enligt utskottets meningsyftet med trafiksäkerhetsverkets åtgärder till stor del att omintetgöras.Till denna bristande samordning kommer att företrädare för regeringskanslietinför trafiksäkerhetsverkets beslut får anses ha gåttlängre i sina informella kontakter med verket än det informationsutbyte som ärförenligt med 11 kap. 7 § regeringsformen. För detta förtjänar regeringenkritik. Inledningsavsnittet såvitt avser regeringens befattningmed utredningen om olovlig avlyssning BoHammar (vpk) och Hans Leghammar (mp) anför: Utskottethar i granskningsbetänkandena , 1987, 1988 och 1989 behandlat frågan omregeringens åtgärder med anledning av mordet på statsminister . Förraårets redovisning gällde huvudsakligen den s.k. . Detkonstaterades att förundersökningar då fortfarande pågjck rörande såvälinförseln av avlyssningsutrustning som den olovliga avlyssning som misstänktesha ägt rum. Enligt utskottet kunde det inte uteslutas att dessa utredningarkunde ge anledning för utskottet att återkomma tili frågan i sitt kommandegranskningsarbete. Bådaförundersökningarna är nu avslutade. Åtal mot bl.a. väcktes ijuni 1989. Rättegången uppsköts dock i avvaktan på utgången avförundersökningen rörande olovlig avlyssning. Den senare utredningenresulterade först i åtal mot länspolismästare för ett fall av olovlig avlyssning som skall ha ägt rum . Den29 väcktes därutöver åtal mot Näss samt ytterligare fem nuvarandeeller tidigare högre polischefer, bland dem . Åtalen avsåg olovligavlyssning eller medhjälp därtill. Den första av de olovligaavlyssningsoperationer söm stämningen omfattar inleddes , dvs.kort tid efter mordet på . Övriga fall av olovlig avlyssning harinträfet . Avlyssningsoperationerna ifråga har riktats dels mot bostäder som innehafts av medlemmar av den kurdiskaorganisationen , dels mot en butikslokal tillhörig en palestinsk affirsmani . Imassmedierna förekom uppgifter om att det i utredningen om olovlig avlyssning framkommit uppgifter om att säker hetstjänsten olovligen avlyssnat en utländsk diplomat samt att regering- j20 en informerat ledarna för de tre borgerliga riksdagspartierna om vad som framkommit i utredningen. Med anledning av dessa uppgifter 1989/90:KU30 gjordes frånsåväl kommunisterna som de gröna anmälningar tillutskottet i vilka det begärdes granskning av frågan om, regeringens befattningmed utredningen om olovlig avlyssning. Utskottetbeslöt enhälligt att frågan skulle granskas. Utskottetsmajoritet (s, m, fp, c) uppdrog åt dess ordförande och vice ordförande attinför kommande sammanträden med utskottet införskaffa information. Ordförandenoch vice ordföranden redovisade vid två tillSllen inför utskottetvad de erfarit. Utskottets majoritet noterade att ordföranden och viceordföranden därmed slutfört uppdraget samt beslöt att återkomma till frågan igranskningarbetet . Vianförde att uppdraget inte borde ha lämnats och att information i ärendet istället borde ha inhämtats på sedvanligt sätt. Vihar vid ett flertal tillSllen försökt få utskottet att i enlighetmed sitt beslut återuppta granskningen i ärendet. Vi har därvid framhållit attgranskningen borde tillgå på normalt sätt, nämligen genom att utskottet togdel av de eventuella regeringsbeslut och därtill hörande handlingar som kanfinnas i ärendet för att därefter besluta om eventuellt ytterligareinformationsinhämtande genom utfrågningar eller på annat sätt. Utskottetsmajoritet har dock beslutat om bordläggning också av dessa framställningarförst med hänvisning till pågående förundersökning, därefter i avvaktan påkommande rättegångar. Granskningen i ärendet har därmed skjutits . Beslutetatt inte villfara en begäran om att ta del av handlingar i ett regeringsärendesom är föremål för granskning är exempellöst. I 12 kap. 1 § regeringsformenstadgas att utskottet för sin granskning har rätt att utfå protokoll överbeslut i regeringsärenden och de handlingar som hör till dessa ärenden. Dennarätt utgör grundvalen för hela granskningsarbetet. Beslutet att åtminstonetills vidare avstå från att utnyttja den i detta ärende har allvarligt skadatförtroendet för utskottet som kontrollorgan. Vikan inte finna annat än att majoriteten av utskottets ledamöter i sin oviljaatt inleda en reell granskning i ärendet styrts av det faktum attöverläggningar förekommit i ärendet mellan ledarna för de partier derepresenterar. Utskottsmajoriteten har till följd härav för egen del frånträttsin grundlagsstadgade skyldighet att granska statsrådens ämbetsutövning ochregeringsärendenas handläggning. har vi förhindrats att fullföljavårt granskningsuppdrag. Inledningsavsnittet såvitt avser motorvägsbyggen påvästkusten BoHammar (vpk) och Hans Leghammar (mp) anför: Vidförra årets granskning avgav kommunisterna och de grönareservationer och särskilda yttranden i ärendet om utbyggnaden av väg E 6till motorväg mellan och 121 Vi kundedär konstatera att regeringens beslut den 24 i realiteten innebar att regeringen på ett tidigt stadium 1989/90:KU30 hade tagitställning för en utbyggnad av vägen till motorväg och att beslutet fattats påett alltför bristSlligt underlag. Av denna anledning fanns enligt vår meninganledning att fortsätta granskningen och ägna uppmärksamhet åt vad som lågbakom beslutet. de gröna har vid årets granskning begärt enförnyad och fördjupad granskning av detta regeringsbeslut och att granskningenäven skulle omfatta ett likartat regeringsbeslut av , somgällde en motorvägssträcka i . Åtskilliga frågor av konstitutionelltintresse kan ställas när det gäller bakgrunden till besluten och den rollregeringen spelat. I förgrunden träder främst frågorna om huruvida regeringenhar tagit ovidkommande hänsyn till bilindustrin och huruvida regeringenotillbörligt har påverkat i dess beslutsfattande. Frågor omotillbörlig påverkan från regeringens sida är ett särskilt viktigt ämne förutskottets granskningsverksamhet. I granskningsanmälan belyses de nu nämndafrågeställningarna på ett ingående sätt. I sammanhanget kan nämnas att frågorom otillbörlig påverkan har varit föremål fÖr uppmärksamhet i årets granskningi ärendet om avtalsförhandlingarna på lärarområdets roll. Utskottets majoritethar emellertid beslutat att inte ta upp regeringsbesluten den 13 december 1983och till granskning. Mot majoritetens beslut reserveradevi oss tillsammans med ledamöterna från . Vi finner mot den angivna bakgrunden att det är synnerligenanmärkningsvärt att granskningsarbetet inte fullföljdes. Regeringens sammansättning och regeringsarbetetsorganisation såvitt avser ny form för samordning av regeringsarbetet (avsnitt1) (), (), () och () anför: Regeringen har enligt regeringsformen stor frihet attorganisera sitt arbete. Detta innebär dock inte att det ur konstitutionellsynpunkt är av mindre vikt hur arbetet inom regeringen utformas. har som en uppgift att klarläggahur regeringsarbetet tillgår och hur ansvarsfördelningen i praktiken sker. Kännedomom detta är viktigt ur många olika aspekter, inte minst för att utskottet skallkunna fullgöra sina granskningsuppgifter i övrigt. I samband med regeringsombildningen i januari 1990meddelades det att fyra ministergrupper bildats inom regeringen. För var och enav dessa formeringar omnämndes en särskild "gruppchef". Syftet måsteuppenbarligen ha varit att regeringens beredningsarbete genom dessa grupperstillkomst på något sätt skulle förändras i annat fall skulleorganisationsförändringen ha varit helt meningslös. Några uppgifter om syftet med organisationsförändringarnahar dock inte lämnats till , trots att ärendet anmältssom särskilt granskningsärende. Utskottet har inte heller fått någon upplys- ning omhur den nya organisationen ur formell synpunkt är avsedd att 1989/90:KU30 inordnas i de beredningsformer som i övrigt tillämpas inomregeringen. Av regeringens redovisning framgår endast och detta är isig av konstitutionellt intresse att några regler inte utSrdats och att någraformella regeringsbeslut inte fattats om de nya beredningsformerna. Vi anser att det, bl.a. för utskottets granskning avregeringens arbete, är anmärkningsvärt att utskottet inte fått en mera utförligredovisning av syftet med och de formella effekterna av omläggningen av beredningsarbetetinom regeringen. Regeringens sammansättning och regeringsarbetetsorganisation såvitt avser expeditionsministärs befogenheter och sammansättning(avsnitt 1) och (båda c) anför: Begreppet expeditionsministär finns inte i gällandeförfattning. Det är således en frihandsbeteckning på en regering som inlämnatsin avskedsansökan och fått denna beviljad av talmannen men som sitter kvar iavvaktan på att en ny regering skall bildas genom att väljerstatsminister. Begreppet har inget stöd i gällande grundlag eller i förarbetenatill denna. Det är enligt vår mening olyckligt att begreppetexpeditionsministär fått det genomslag som debatten i massmedia i samband medolika regeringskriser visar och som bestyrks av den redovisning som lämnas avkonstitutionsutskottet med utgångspunkt i den senaste förvecklingen avregeringsavgång och regeringstillträde. Som framgår av utskottets betänkande har rättschefen istatsrådsberedningen i en promemoria () utfårdat ett slags memorandumom befogenheter och riktlinjer som bör gälla för en s.k. expeditionsministär. Om utskottets skrivning i anslutning till denna promemoria'är avsedd att ge någon som helst sanktion åt ställningsningstagandena ipromemorian vill vi bestämt ta avstånd från detta. Den omnämnda promemorian ärur konstitutionell synpunkt en ren nullitet liksom de utläggningar urgrundlagskommentarer som citeras i utskottets skrivning. Det är enligt våruppfattning betänkligt om utskottet på detta sätt avser att utan formellagrundlagsändringar ge gällande bestämmelser ett innehåll som inte har stöd idessa bestämmelser. De principiella övervägandena är grundläggande för vårinställning härvidlag. En promemoria från statsrådsberedningen kan inte varaöverordnad grundlagens föreskrifter. Ur allmän synpunkt är det dessutom i allra högsta gradbetänkligt om en sittande regering skulle betraktas som helt handlingsförlamad. Vi vet ingenting om hur snabbt regeringskriser kan kom ma att lösas. Grundlagen förutser att landet under alla omständigheter skall kunna ha en regering som fullgör de uppgifter som grundlagen föreskriver. Detta är viktigt inte minst vad gäller våra relationer till 123 Den enda restriktionen somenligt grundlagen gäller för en s.k. 1989/90:KU30 expeditionsministär är attdenna inte kan utlysa extra val. Alla andra restriktioner är självpåtagna. Krigsmaterielexport, Indienordern allmänt (avsnitt 9.7.1) () anför: behandlade frågan om export av krigsmateriel till Indienanförde jag i ett särskilt yttrande (KU 1987/88:40 s. 84) att utskottet enligtmin uppfattning inte hade inhämtat erforderlig information för att göra enuttömmande utrikespolitisk bedömning av frågan om regeringens tillstånd var iöverensstämmelse med de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport. Attinhämta sådant underlag var särskilt angeläget med tanke på att regeringengenom den bilaterala överenskommelsen gällande Indienordern förbundit sig attgarantera att svensk krigsmateriel skulle levereras till , även om landetbefann sig i väpnad konflikt. På grund av information jag fått på annat sättdrog jag den slutsatsen att det var tveksamt om borde ha kommit i frågaför svensk krigsmaterielexport. Inteheller årets granskning har medfört erforderlig information i frågan, varförmin bedömning kvarstår. Avtalsförhandlingarna på lärarområdet (avsnitt 10) HansLeghammar (mp) anför: Granskningenhar enligt de grönas bedömning inte gett anledning att frånkonstitutionella utgångspunkter rikta någon anmärkning mot berörda statsråd.Det bör emellertid framhållas att det var djupt olyckligt attkommunaliseringsfrågan togs upp i avtalsrörelsen innan fattat besluti frågan. Jag anser således att om man inte tagjt upp frågan i avtalsrörelsenskulle man ha undvikit många av de nu uppkomna komplikationerna i det fackligaarbetet. Därigenom skulle man också fått en mer genomarbetad och demokratiskriksdagsbehandling av kommunaliseringsfrågan. Utnämningsärenden m.m., allmänt (avsnitt 12 a) AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anför: EnligtRF 11 kap. 9 § skall vid tillsättning av statlig tjänst "avseende fästasendast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet". Utskottethar granskat utnämningar av bl.a. verkschefer och landshövdingar.Därvid har konstaterats att personer med socialdemokratisk anknytning gynnats. Iårets granskningsbetänkande har också andra utnämningar, såsom professor ochlänsbostadsdirektör, varit föremål för utskottets granskning. Det är angelägetatt understryka att regeringsformens bestämmel- ser i 11 kap. 9 § ocksågäller i dessa sammanhang och att utskottets /90:KU30 granskningockså kan omfatta utnämningar av personer till denna typ av tjänster. Utnämningsärenden m.m., rådgivare vid , m.m. (avsnitt 12 c) BirgjtFriggebo (fp), (), () och ()anför: Regeringensengagemang för att skulle bli anställd hos var under deomständigheter som rådde synnerligen olämpligt. Allmänna arvsfonden (avsnitt 14) AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anför: Medanledning av att i årets granskning "avstår frånatt nu göra något särskilt uttalande" vill vi emellertid redan nu anmälaatt det är av yttersta vikt att utskottet efter den granskning som påbörjatsgenom socialutskottets och revisorers försorg återkommer tillärendet i samband med nästa års granskningsbetänkande. Beredningen av vissa EG-frågor (avsnitt 15) PerGahrton (mp) anför: Utskottethar genomfört en grundlig granskning av arbete förEG-anpassning på grundval av de grönas granskningsanmälan.Förhållanden som icke varit allmänt kända, knappast ens kända av samtligariksdagsledamöter, redovisas. Dessutom görs av utskottet i flera fallpåpekanden eller framförs förslag som ifrågasätter eller föreslår ändring avrådande ordning. Ävenom vi från sida i några fall skulle ha föredragit skarpareuttryckssätt, är utskottets påpekanden beträffande de av oss anmälda aspekternaså omfattande att reservation inte vore adekvat beträffande resultatet avgranskningen, dvs. vad gäller hur EG-anpass-ningsarbetet genomförts. Vadgäller krav på hur EG-arbetet bör tillgå hädanefter har sådana framförtsmotionsvägen från sida och kommer att behandlas i normalordning. STATSRÅDSBEREDNINGEN PROMEMORIA 1989/90: KU30 PMom regeringens sammansättning och regeringskans- liets organisation m.m. Den9 beslutade statsministern om förändringari regeringens sammansättning med verkan fr.o.m. . Statsrådet ochchefen för . Statsrådet ochchefen för industridepartementet entledigades. StatsrådetIngela entledigades som chef förarbetsmarknadsdepartementet och förordnades som chef för . RiksdagsledamotenMona förordnades som statsråd och chef förarbetsmarknadsdepartementet. LOsandre vice ordförande förordnades som statsråd ochchef för industridepartementet. Sammadag beslutade statsministern om nya förordnanden enligt 7 kap. 5 S regeringsformen för statsrådenBirgitta , och . 9 1989/90. Förutomdessa personella förändringar avses ombild- 1989/90:KU30 ningen medföra följande.Energipolitiken flyttas Bilaga Al över till industridepartementet. Ett miljödepartementtar över den fysiska riksplaneringen från . Deregionalpolitiska frågorna återgår till industridepartementet. Socialtjänst-,alkohol- och narkotikafrågorna flyttas från socialministern till biträdandesocialministern. Omflyttningarna mellan departementen förberedsnu och planeras kunna slutföras . Se vidare en av regeringen beslutadproposition angående reviderade anslagsberäkningar för budgetåret1990/91 avseende vissa departement m.m. vidaretillämpas en ny form för samordning av regeringsarbetet genom bildandetav fyra miriister-grupper. Engrupp bereder frågor om utrikes- och säkerhetspolitisk utvecklingoch samordning. Den består av chefen för , ordförande,biståndsministern, ministern för utrikeshandelsfrågor, försvarsministernoch chefen för miljö-och . Engrupp bereder välfärdsfrågor. Den består av chefen för , ordförande,samt cheferna för arbetsmarknads-, bostads-, civil-, miljö- ochenergi- samt utbildningsdepartementen och övriga statsråd i berörda departement. Engrupp bereder frågor om näringslivsutveckling. Den består avchefen för industridepartementet, ordförande,samt cheferna för jordbruks-, kommunikations-, miljö- ochenergi- samt utbildningsdepartementen samt statsrådetPersson. Slutligen finns enledningsgrupp. Den består av 1989/90:KU30 statsministern, ordförande,cheferna för finans-. Bilaga Al justitie- och miljö- ochenergidepartementen samt ordförandena i de tre andra ministergrupperna. Bildandetav dessa grupper avses inte påverka den tidigare ansvarsfördelningenav regeringsarbetet. Statsrådsberedningen avses även i fortsättningenstå för den övergripande politiska planeringen och samordningenav regeringsarbetet. Chefen för fortsätter attansvara för den ekonomiska politiken och chefen förjustitiedepartementet för de rättsliga övergripande frågorna. Man skall inte se indelningen i dessagrupper alltför strikt. kan andra statsråd ingå i demberoende på frågornas art. Avsikten med inrättandet är att förbättrasambandet i regeringen. Dethar inte utfärdats några regler eller i övrigt fattats någraformella regeringsbeslut om denna arbetsform. Statsministernbegärde hos talman att entledigas från sinbefattning. Talmannenentledigade statsministern och övriga statsråd och förklarade att de uppehåller sina befattningar tilldess en ny regering tillträtt. Den16 beslöt statsministern att med verkan från sammadag entlediga statsrådet och chefen för finansdepartementetKjell-Olof . Statsministern förordnade statsrådet att medverkan från och till dess en ny regering har tillträtt uppehållabefattningen som chef för . statsministern om förordnandeenligt 7 kap. 5 § 1989/90:KU30 regeringsformen för statsrådetEngström att under Bilaga Al föredra ärenden omsamordning av forskning och därmed sammanhängande budgetfrågor. godkänt talmannens förslag om statsminister förordnadetalmannen enligt 6 kap. 4 § regeringsformen att varastatsminister. Den27 anmälde statsministern för de statsråd som hanutsett att tillsammans med honom ingå i regeringen enligt följande. Statsråd och ställföreträdare för Statsråd och chef för Statsråd och chef för Statsråd och chef för Statsråd och chef för Statsråd och chef för Statsråd och chef för Statsråd och chef för Statsråd och chef för Statsråd och chef för Statsråd och chef för Statsråd och chef för industridepartementet är RuneMolin. Statsråd och chef för miljö- ochenergidepartementet är . Sammadag ägde regeringsskifteskonselj rum. Statsministernbeslöt om förordnande enligt 7 kap. 5 §regeringsformen för följande statsråd: * Här ej medtagna. Även den nya regeringen avses arbeta efter deprin- 1989/90:KU30 ciper för samordning som redovisats ovan. Dethar även skett en hel del förändringar inom departementen. Bland dessa kan nämnas förändringarinom försvarsdepartementet och . Dettidigare planerings- och budgetsekretariatet har ombildats till enheten förekonomi, planering och uppföljning. Till denna enhet har förts också frågor som rör detekonomiska planeringssystemet för totalförsvarets civila del. Organisations-och personalenheten har delats upp på två enheter, enheten för det militära försvaretsorganisation m.m. och enheten för totalförsvarets personalfrågor samt värnpliktsfrågor.