bet · GD01KU11 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner somberör ordensväsendet, flagglagen och de allmänna flaggdagarna, svenska kyrkansvapen och landskapsvapen. Reservationer (m) har avgetts rörande flagglagen ochde allmänna flaggdagarna. Ett särskilt yttrande (m) föreligger i fråga omordensväsendet. 1988/89:K802 av (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts ombehovet av skärpta bestämmelser i flagglagen, 1988/89:K803 av (m) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning om ordensväsendet , 1988/89:K809 av och (bådam) vari yrkas att hos regeringen begär förslag om författningsregleringav vapenföringen inom , 1988/89:K820 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om författningsreglering av riketshistoriska landskapsindelning med särskilt vapen för . 1988/89:K82l av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om attEuropadagen, , fastställs som allmän flaggdag. 1989/90. 1989/90 KU 11 Utskottet 1989/90:KU11 1 motion 1988/89:K802 av (m) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförtsom behovet av skärpta bestämmelser i flagglagen. Motionären, som erinrar omgällande regler i flagglagen om svenska flaggans proportioner och fårgnyanser,anser att det är otillfredsställande att en blå vimpel med gult kors med ickelagenliga proportioner börjat saluföras. Stiftelsen Nationaldag ochSvenska Flaggans Dag har i sin handbok och Fanan också tagit avståndfrån denna s,k, korsvimpel. Det är enligt motionären av vikt att godatraditioner bibehålls och stärks. Frågan bör närmare beredas avstatsheraldikern hos , som därvid bör överväga en skärpning avgällande bestämmelser genom ett tillägg till flagglagen. I motion 1988/89:K821 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omatt fastställs som allmän flaggdag. Motionären erinrarom att firas i övriga . Med hänvisning till att vårhistoriska bakgrund är intimt sammankopplad med det övriga bör dettalämpligen manifesteras genom att blir en allmän flaggdag. Den nya flagglagen (1982:269) trädde i kraft den 1 januari1983. flagga är blå med ett gult kors. Den är tvärskuren ellertretungad. 1 lagen finns bestämmelser om flaggans proportioner. om fårgnyanserna meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Statschefen och med dennes tillstånd andra medlemmar avdet kungliga huset får använda tretungad flagga med eller utan riksvapnet.Inom försvarsmakten används den tretungade flaggan som örlogsflagga. Den kan dåförses med befålstec-ken i övre inre fåltet. Någon reglering av vimplar gesinte i flagglagen. Vid lagens tillkomst uttalades att straffeanktioner intebedömdes erforderliga. I anslutning till tillkomsten av den nya flagglagenbeslöts att de allmänna flaggdagarna skall fastställas oÉBciellt genom en avregeringen beslutad förordning (SFS 1982:270). I förhållande till vad somtidigare tillämpades innebar den nya ordningen att antalet allmänna flaggdagarutökades med två, nämligen dagen för riksdagsval och FN-dagen. Fråga om dens.k. har inte övervägts i det tidigare utredningsarbetet. Som redovisats har Stiftelsen Nationaldagoch i sina anvisningar rörande bl.a. vimplar särskiltunderstrukit att vimpel ej skall ha gult kors. Man kan enligt utskottetsmening utgå ifrån att de nämnda anvisningarna bör ha viss genomslagskraft hosallmänheten. Mot bakgrund bl.a. av att frågor om flagga tämligen nyligenvarit föremål för utredning anser utskottet att det inte är påkallat att nubegära utredning på sätt som förordas i motion K802 som sålunda avstyrks. Vad gäller frågan om den s.k. vill utskotteterinra om att frågor om de allmänna flaggdagarna sedanvarit föremål för utredning. De regieras numera officiellt genom en avregeringen beslutad ordning. Utskottet får under hänvisning härtill avstyrkamotion K821. I motion 1988/89:K803 av (m) hemställs attriksdagen hos regeringen begär en utredning om ordensväsendet i framtiden.Motionären anför i motiveringen att ordensväsendet är en gammal, historisktbetingad institution av betydande intresse ur kulturhistorisk och personhistorisksynpunkt. Det sammanhänger med en internationell sedvänja som accepteras i deflesta länder i världen. Motionären anser att det finns anledning till formellainvändningar mot beslut som innebar att utdelandet av utmärkelser inomde svenska riddarordnarna till svenska medborgare skulle upphävas fr.o.m. den 1januari 1975. Det föregående utredningsarbetet betecknas av motionären somotillfredsställande från saklig synpunkt, bl.a. låg frågan under Konungen ochinte under Kungl. Maj:t enligt den gamla regeringsformen. till utvecklingen på det internationella planet och den tilltagandeanvändningen av belöningar genom medaljer bör en utredning komma till stånd avordensväsendet . har vid ett antal tillfållen under senare årbehandlat och avslagit motioner om utredning av frågor om det officiellabelöningssystemet, (1988/89:KU13). Utskottet har under erinranom statsmakternas beslut om ändring i systemet med utdelandet av ordnaroch medaljer inte funnit skäl överväga några ändringar i nuvarande ordning. Utskottet 1989/90:KU1 Utskottet får med anledning av det nu aktuellamotionsförslaget erinra om statsmakternas beslut och tidigareställningstaganden. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion K803. 1 motion 1988/89:K809 av och (båda m) hemställs att hos regeringen begär förslag omförfattningsreglering av vapenföringen inom . 1 motiveringenerinras om att man i antagit en lag om den evangeliskt-lutherskakyrkans vapen. Däri regleras såväl kyrkans som olika stifts vapen. Motionärernaanser att det är naturligt att de grundläggande reglerna för svenska kyrkansvapen återfinns i författningssamlingen. stiftar ju lag om riketsvapen. Därför bör en reglering komma till stånd genom lag ellerregeringsförordning. Enligt lag 1982:942 om får kyrkomötet genomkyrklig kungörelse meddela föreskrifter (7 §) inom vissa angivna områden,däribland frågor om verksamheten hos myndigheter under kyrkomötet. Detkyrkliga vapnet som utgörs av ett rött kors,på gul sköld med en krona i korsetsmitt togs fram i samverkan mellan ärkebiskopen och statsheraldikern i mitten av1970-talet och har därefter kommit att användas i centrala kyrkliga sammanhang.Någon författningsmässig reglering av vapnet finns inte. Utskottet anser att förhållanden rörande svenska kyrkansvapen är en fråga som bör kunna behandlas av kyrkomötet och svenska kyrkanscentralstyrelse. Utskottet avstyrker motion K809. 1 motion 1988/89:K820 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om författningsreglering av riketshistoriska landskapsindelning med särskilt vapen för . Motionärenerinrar om att någon sammanfattande författning om de historiskalandskapsvapnen inte finns i i motsats till . Motionären fåsterockså uppmärksamheten på att det i den i ingående norra delenav landskapet börjat betraktas som ett separat"landskap" benämnt samt att tankar på en egen flagga(gult kors på grön duk) lanserats och att tankar på ett nytt 1989/90:KU11 "landskapsvapen"diskuterats. Enligt motionären vore det lämpligt att genom lag ellerregeringsförordning reglera förhållandena. Enligt uppgifter från statsheraldikern är länsstyrelsernaatt anse som huvudmän för landskapsvapnen. Landskapen är att anse som traditionellahistoriska enheter. Inget hindrar att i tar eventuellainitiativ i fråga om särskilt vapen som åsyftas i motionen. Det brukliga är attstatsheraldikern konsulteras av t.ex, kommuner och län i frågor om vapen. Utskottet anser att förhållanden rörande landskapsvapenfrämst är en fråga som bör behandlas av länsstyrelserna i samverkan medstatsheraldikern. Utskottet finner inte skäl förorda utredning om eventuellförfattningsreglering på sätt som föreslås i motionen. Utskottet avstyrkermotion K820. 1, beträffande flagglagen såvitt avser vimplar att avslår motion 1988/89:K802, 1(in) 2, beträffande flagglagen såvitt avser att avslår motion 1988/89:K821, attriksdagen avslår motion 1988/89:K803, 4, beträffandesvenska kyrkans vapen attriksdagen avsfår motion 1988/89:K809, attriksdagen avslår motion 1988/89:K820, Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (), HansNyhage (m), (), (), (vpk). HansLeghammar (mp), (), (). (), (), () och . Reservationer i989/90:kuii Flagglagen vimplar (mom. 1) , Hans Nyhage och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Som " och slutar med "sålunda avstyrks" bort haföljande lydelse: Mot bakgrund av vad som redovisats i motionen om etttilltagande bruk av s.k. korsvimplar finns skäl att nu prövaförutsättningarna för skärpta bestämmelser i flagglagen. Det är inte godtagbartatt flaggor med icke lagenliga proportioner börjat saluföras. I de regler ochanvisningar som Stiftelsen Nationaldag och gettut rörande flaggan noteras att vimpel ej skall ha gult kors. Mycket talar föratt stiftelsens anvisningar kan ha viss genomslagskraft, men med hänsyn tillatt bestämmelser om flaggan ges i lag bör frågan om skärpta bestämmelser iflagglagen övervägas. Utskottet tillstyrker därför motion K802. deb att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffandeflagglagen såvitt avser vimplar attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K802 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om flagglagen. Flagglagen (mom. 2) , Hans Nyhage och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Vad gäller" och slutar med "motion K821" bort haföljande lydelse: 1 likhet med motionären anser utskottet att det vorenaturligt för oss i att manifestera vår tillhörighet till genomatt göra till en allmän flaggdag. I samband med att deallmänna flaggdagarna fick sin nuvarande reglering infördes valdagen ochFN-dagen som nya flaggdagar. Det finns enligt utskottet särskild anledning attEuropadagen högtidlighålls som flaggidag. Regeringen bör därför kompletteraförordningen om allmänna flaggdagar i enlighet härmed. deb att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffandeflagglagen såvitt avser attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K821 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om . Särskiltyttrande (mom. 3) i989/90:Kuii , Hans Nyhage och (alla m)anför; Ordensväsendet är en gammal historiskt betingadinstitution. Användningen av ordnar som belöning för samhällsinsatser ärmycket vanlig i de flesta länder. När statsmakterna 1973 utan ordentlig genomlysning avfrågan beslöt att i praktiken stoppa utdelandet av ordnar och till dessahörande medaljer har detta medfört att svenska ordnar kan tilldelassvenska medborgare men väl utländska. Vi anser att erfarenheterna talar för att detär dags för statsmakterna att tillsammans med Kungl. Maj;ts Orden överväga hurett utvidgat användande av ordnar och medaljer kan utformas. Regeringen har itilltagande utsträckning börjat använda medaljer, t.ex, förbelöning av framträdande samhällsinsatser. Ett reformerat ordensväsende börkunna bli ett värdefullt inslag då det gäller att från statschef och regeringbelöna samhällsinsatser av vitt skilda slag. I likhet med vad utskottet uttalade (KU1986/87:16) kan det tills vidare ankomma på regeringen och Kungl. Maj:ts Ordenatt bedöma frågan om ett utvidgat användande av medaljer som belöning åtförtroendemän m.fl. Frågorna bör bli föremål för närmare utredning genomregeringens försorg.