bet · GD01FiU28 · 1989-12-31 00:00:00 — Forskning (prop. 1989/90:90 och 1989/90:100 bil. 1989/90 FiU28 I betänkandet behandlar utskottet de delar av proposition90 om forskning som avser verksamhetsområde och den del avcivildepartementets verksamhetsområde som berör forskningen om den offentligasektorn jämte motioner. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen attavsätta 17,5 milj.kr. till ett treårigt forskningsprogram om den offentligasektorn. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisningunder utredningsanslag A 2. Samtliga motioner avstyrks avutskottet. I reservationer från och begärsytterligare medel till forskning om den offentliga sektorn, medan moderata samlingspartietoch avstyrker forskningspropositionens förslag om ett treårigtforskningsprogram. l proposition 1989190:100 bilaga IS ()har regeringen under punkt A 2 (s. 5) föreslagit att till Utredningarm.m. för /91 anvisa ett reservationsanslag på . I proposition 1989190:90 om forskning föreslår regeringeni avsnitt 22 () 1. att under reservationsanslaget Utredningarm.m. under trettonde huvudtiteln för /91 anvisar . utövervad som föreslagits i prop. 1989/90:100 bil. l989/90:Fi34 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att avslår regeringens förslag att underreservationsanslaget Utredningar m.m. under trettonde huvudtiteln /91 anvisa . utöver vad som föreslagits i prop.1989/90:100 bil. 1 1989/90. 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i 1989/90:FiU28 motionenanförts om formerna för stöd till forskning om den offentliga sektorn. l989/90:Fi35 av och (bådafp) vari yrkas 1. att riksdagenavslår regeringens förslag att inrätta ett kollektivforskningsinstitut förkvalitetsutveckling, 2. att riksdagenavslår regeringens förslag att under reservationsanslaget Utredningar m.m.under trettonde huvudtiteln för /91 anvisa . utövervad regeringen tidigare föreslagit. l989/90:Fi36 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom samhällsekonomiska kalkyler, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom regional ekonomi, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom ekonomi, 4. att riksdagenbeslutar att till anvisa medel för forskning omskattereformens fördelningseffekter i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90:Fi37 av m.fl. (m) vari - med hänvisningtill motiveringen i motion 1989/90:Ubl25 yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kommuners ochlandstings medverkan i sektorsforskning. 1989/90:Fi38 av m.fl. (fp) vari medhänvisning till motiveringen i motion 1989/90:Ubl49 yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SCB:sforskningsstatistik. 1989/90:Fi39 av () vari med hänvisningtill motiveringen i motion 1989/90:Ubl37 yrkas att som sin meningger regeringen till känna att bör förbjudas attdisponera anslag för s.k. opinionsannonser i forskningsdebatten. 1989/90:Fi40 av m.fl. (vpk) vari medhänvisning till motiveringen i motion 1989/90:Ubl39 yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnoperspektivpå forskningen om skatteomläggningens konsekvenser. 1989/90:Fi41 av m.fl. (mp) vari medhänvisning till motiveringen i motion l989/90:Ubl41 yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att ett Naturekonomiskt råd inrättas med sammansättningenligt vad i motionen anförts, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendemedlen för de kungliga slottens förnyelse. 1989/90:Fi720 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär att profilering till förmån för 2 denoffentliga sektorn görs inom FoU-området, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att l989/90:FiU28 projektetSamhällsbyggarstaden utvidgas och inkluderar FoU av den offentliga sektorn. Proposition 90 om forskning är utformad så att ipropositionens första del redovisas svensk forsknings situation och ianslutning härtill förslås allmänna riktlinjer för forskningspolitiken under denärmaste åren. I propositionens andra del ges en mer detaljerad redovisning avregeringens förslag. Redovisningen följer den gällande indelningen i olikadepartementsområden. För finansutskottets del är det forskningsfrågor inomfinans- och civildepartementens verksamhetsområden som är av intresse. Vadgäller är det främst forskningen om den offentliga sektornsutveckling och förnyelse som har anknytning till finansutskottetsansvarsområde. 1 detta sammanhang tar utskottet även ställning till i budgetpropositionenbegärda medel till anslag A 2. Utredningar m.m. Därutöverbehandlar utskottet vissa frågor rörande forskning och statistik som tagitsupp i några motioner. 1 propositionen ges en allmän översikt av forskningensinriktning inom detta område. Något ställningstagande från sidabegärs inte i denna del. Inom verksamhetsområde bedrivs förnärvarande viss forskning vid . Vidare finansieras vissaforsknings- och utvecklingsinsatser av , nordiska skattevetenskapligarådet samt inom ramen för långtidsutredningarna. I propositionen framhålls attdet erfordras ett utvecklat forsknings- och utvecklingsarbete förbyggnadsvården av slottsfastigheterna. Detta arbete kommer att ledas avbyggnadsstyrelsen. 1 anslutning till detta verksamhetsområde behandlarutskottet följande motioner. 1 motion FiSö yrkande 1 av m.fl. (c) anförsatt samhällsekonomiska kalkyler bör utnyttjas i ökad utsträckning vid bl.a.industriiokaliseringar och infrastrukturella investeringar för att kunnavärdera effekten av exempelvis en minskad livskvalitet. 1 yrkande 2 i samma motion framhålls vikten av en ökadforskning inom det regionalpolitiska området. Särskilt betonas vikten av attskilda regionalpolitiska förhållanden kommer till bättre uttryck i systemetför nationalräkenskaper. 1 motion Fi41 av m.fl. (mp) begärs att ettnaturekonomiskt råd inrättas. Motionärerna menar att bör avslåregeringens förslag att satsa forskningsmedel på byggnadsvården av kungligaslotten. Dessa medel bör i stället tillföras det föreslagna naturekonomiskarådet. Utskottetvill med anledning av dessa motioner anföra följande. 1989/90'.FiU28 I motion Fi36 (c) föreslås att ger regeringentill känna att vissa analysmetoder samhälbekonombka kalkyler och utnyttjandeav ett system med nationalräkenskaper bör utnyttjas mer frekvent i exempelvisutredningar där bl.a. effekter av industrilokaliseringar ellerregionalpolitiska åtgärder skall analyseras. Samhällsekonomiska kalkyler äralltsedan mitten av en allmänt accepterad och utnyttjad analysmetod.Utskottet kan inte se det meningsfulla i att skall göra ett uttalandeatt sådana kalkyler skall användas i ökad utsträckning. Värdet av sådanakalkyler måste självfallet bedömas från fall till fall. Utskottetavstyrker med det anförda motion Fi36 yrkande 1. Även uttalandet i motion Fi36 (c) om behovet av ökadregionaleko-nombk forskning är mycket allmänt hållet. En löpande redovisning avregionala räkenskaper skulle kräva betydande resurser för metodutveckling ochregionalisering av basstatistiken. Det finns betydande svårigheter att anpassaregionala indelningar till regionala nationalräkenskaper. ärexisterande statistiska basdata otillräckliga för att kunna upprätta ettheltäckande system som håller en tillfredsställande detaljeringsgrad ochkvalitet. Uppgiftslämnande från bl.a. företagen måste byggas ut i ickeoväsentlig utsträckning. är inte berett att tillstyrka en såbetydande resursförstärkning som krävs för att upprätta de av motionärernaföreslagna regionala nationalräkenskaperna. Utskottetavstyrker mot denna bakgrund motion Fi36 yrkande 2. När det gäller det i motion Fi41 (mp) föreslagnanaturekonombka rådet vill utskottet framhålla att de uppgifter som motionärernaanser att detta råd skall utföra måste till del anses ingå i de uppgifter somåligger några av de institutioner som återfinns inom finansdepartementetsverksamhetsområde. Flera av de forskningsuppgifter för rådet som nämns imotionen hör till andra departementsområden som exempelvis miljödepartementets.Som utskottet ser det innebär inte den indelning i verksamhetsområden som görsi propositionen att några vattentäta skott skall upprättas mellan de olikaforskningsområdena. Tvärtom är det naturligtvis så att den tvärvetenskapligaforskningen har en hög prioritet. Detta gäller i synnerhet det miljöpolitiskaområdet. Utskottetavstyrker med det anförda motion Fi41 yrkande 1. I yrkande 2 i motion Fi41 (mp) föreslås att de 140milj.kr. som enligt budgetpropositionen bör avsättas för vissa underhållsåtgärder vid de kungliga slotten i stället bör finansiera verksamheten inom det av motionärerna föreslagna rådet. Såvitt utskottet förstår har motionärer na på denna punkt missförstått propositionens text. De i proposition 100 bilaga 9 under litt. C nämnda 140 milj.kr. är avsedda för att bevara det kulturarv som de kungliga slotten representerar. Avsikten är att de skall utnyttjas . eller 4 milj.kr. av dessa medel, som härrör från hyresin täkter, avses komma att användas för forskning om bl.a. byggteknik och material från gångna tider. Motbakgrund av vad utskottet här anfört avstyrks motion Fi41 1989/90:FiU28 I två motioner tas frågor upp om krav på forskning omskattereformens fördelningseffekter. 1 motion FiSö (c) yrkande 4 anförs att skattereformenmåste följas upp med analyser av fördelningspolitiska effekter.Riksskatteverket bör, menar motionärerna, utöver vad regeringen föreslagit,tillställas ytterligare 1 milj.kr. för denna forskning. I motion Fi40 av m.fl. (vpk) framhålls attalla studier som gjorts i samband med skatteomläggningen pekar mot att det iförsta hand är kvinnorna som drabbas av de negativa effekterna. bördärför, menar motionärerna, ge regeringen till känna att dessa frågor utgör ettangeläget forskningsområde. Det förslag till reformering av skattesystemet som nyligenlagts fram är synnerligen genomgripande. Reformen kommer att förändra förutsättningarnaför ekonomins funktionssätt och påverka beteendet hos de ekonomiska aktörerna.Utskottet delar motionärernas synpunkt att en ananlys av skatteomläggningenseffekter därför är ett angeläget forskningsområde. I 1990 årsbudgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 9) har regeringen föreslagit attskattereformen skall utvärderas. I denna utvärdering ingår vissaforskningsuppdrag och av de 5 milj.kr. som regeringen beräknat förutvärderingen under /91 under anslaget kan ca 1milj.kr. beräknas avse forskningsuppgifter. Det är utskottets uppfattning att det inte ärnödvändigt att anslå medel utöver vad regeringen föreslagit. Utskottetavstyrker därför motion Fi36 yrkande 4. I motion Fi40 (vpk) framhålls vikten av att kvinnornasekonomiska situation ägnas särskild uppmärksamhet vid genomförandet av skattereformen.Utskottet tar för givet att denna fråga kommer att ha hög prioritet vid denkommande utvärderingen av reformen. Något särskilt uttalande från riksdagenssida i denna fråga är därför inte motiverat. Utskottet avstyrker motion Fi40. 1 propositionen sammanfattas resurserna vad avserforskningen inom verksamhetsområde enligt följande tabell.1 tabellen redovisas endast förändringar. Till dessa förändringar kommer /91 kompensation för pris- och löneförändringar. Även för dekommande budgetåren kommer anslagen att omräknas för pris-och löneförändringar. Som framgår av tabellen över forskningsanslagen inomcivildepartementets område kommer forskningen om den offentliga sektorn att fåde största tillskotten . Anvisat Förslag Beräknat Beräknat 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 Forskning om off. 1,7* *0,5 *2,0 + t,0 Medlen till delegationen forforskning om offentlig sektor upphör i och med innevarande ar. »Medlen för avserforskningsrådsnämnden. ***Medlen för jämställdhetsforskning avses föras övertill fr.o.m. /92. I budgetpropositionen begärs för civildepartementetsutredningsverksamhet . för /91 (prop. 1989/90:100bil. 15 punkt A 2). En del av dessa medel avser forsknings- ochutvecklingsarbetet kring jämställdhetsfrågor. Utskottet har ingen erinran motdetta och tillstyrker därför att medel anvisas härför. I forskningspropositionen föreslås att forskningen om denoffentliga sektorn därutöver tillförs 17,5 milj.kr. under de kommande tre åren.1 propositionen framhålls att om den offentliga sektorns samlade FoU-verksamhetskall bli effektiv behövs inte bara ett ökat utvecklingsarbete. Ävengrundforskningen bör, enligt föredraganden, ges en större omfattning.Regeringen avser därför att under /91 låta utföra ett programarbeteavseende forskning om den offentliga sektorn. För att bekosta programarbetetbör enligt föredraganden det i betänkandet tidigare nämnda anslaget A 2Utredningar m.m. ökas med 0,5 milj.kr. utöver regeringens förslag i åretsbudgetproposition. För projektfinansieringen föreslås för /92 7milj.kr. och för /93 ytterligare 10 milj.kr. 1 motion Fi34 av m.fl. (m) yrkas avslag pådet ytterligare tillskottet av medel till anslaget A 2 som föreslås ipropositionen. I motionens yrkande 2 understryks att regeringen väljer felinriktning av stödformerna till forskningen om den offentliga sektorn. Dennaforskning skall, menar motionärerna, företrädesvis stödjas viahuma-nistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, forskningsrådsnämnden ochRiksbankens Jubileumsfond. Även i motion Fi37 av m.fl. (m) framhålls attdet är fel att föra in flera styrfaktorer i forskningen genom att låtaexempelvis kommuner uppträda som renodlade sektorsorgan. Enligt motionärernasuppfattning är det högskoleorganen som själva skall preciseraforskningsverksamhetens omfattning. Utskottet vill med anledning av motionerna Fi34 (m) ochFi37 (m) anföra följande. I propositionen föreslås att delegationen för forskning omden offentliga sektorn skall upphöra . Utskottet delarföredragandens uppfattning att det omfattande förändrings- och förnyelsearbetesom pågår inom den offentliga sektorn emellertid måste främjas med forskningoch utvecklingsarbete av större omfattning och bredd än den nuvarande. mening är detta ett avgörande motiv för att anvisa medel av denstorleksordning som föreslås i propositionen.Trots att man i här aktuella motioner i likhet med vad l989/90:FiU28 som sägs ipropositionen understryker att forskningen om den offentliga sektorn alltjämtär ett eftersatt område är man inte villig att tillskjuta resurser för en ökadforskning. Utskottet tolkar motionärerna så att detta forskningsområde istället kan prioriteras genom en omfördelning av de resurser som står tillhögskolornas och forskningsrådens förfogande. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att någotspeciellt programarbete inte behövs. Som föreslås i propositionen bör en utredarefå i uppdrag att genomföra det föreslagna programarbetet. föreslå hur stor andel av dessa resurser som bör fördelas viaforskningsråd. Utredaren skall föreslå vilket eller vilka forskningsråd somskall fördela medlen samt hur samarbetet med andra berördaforskningsfinanseriande organ kan organiseras. Motionerna Fi34 yrkande 2 ochFi37 avstyrks av utskottet. Utskottet tillstyrker med det anförda det i propositionenframförda förslaget om ett program för forskning om den offentliga sektorn. Detinnebär sålunda att utskottet även tillstyrker förslaget i forskningspropositionenatt för /91, utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen,anvisa ytterligare 0,5 milj.kr. avsedda för ett inledande programarbete.Utskottet avstyrker motionerna Fi34 yrkande I och Fi35 yrkande 2. Av motion FiSS av och (bådafp) framgår att motionärerna av propositionen bibringats den uppfattningen attde 17,5 milj.kr. avseende ett program för forskning om den offentliga sektornskall användas för upprättandet av ett kollektivforskningsinstitut förkvalitetsforskning om offentliga sektorns tjänster. Motionärerna yrkar avslagpå förslaget att inrätta ett sådant institut. Såvitt utskottet förstår har motionärerna missförstått vadsom i propositionen anförs om detta institut. Det föreslagna institutet skallha som uppgift att bedriva forskning om kvalitetsfrågor rörande alla delar avdet svenska samhället och är ett samarbetsprojekt mellan företrädare förnäringslivet och staten. Näringslivet skall vara huvudfinansiär av institutet.Institutet kommer främst att behandla kvalitetsfrågor rörande varor ochtjänster producerade av näringslivet. Detta framgår emellertid inte helt klarti det avsnitt som behandlar forskningen om den offentliga sektorn. Utskottetavstyrker med det anförda motion Fi35 yrkande 1. I två motioner begärs ytterligare medel till forskning omden offentliga sektorn. I motion FiSö (c) yrkande 3 krävs ökade forskningsinsatserinom det kommunalekonomiska området. Som utskottet ser det tillgodoses motionärernas önskemålgenom det i propositionen föreslagna programmet för forskning om den offentligasektorn. Utskottet avstyrker sålunda motion Fi36 yrkande 3. Även i motion Fi720 av m.fl. (mp) krävs enförstärkning av resurserna till forskningen om den offentliga sektorn. begärs i motionen att skall ge regeringen till 1989/90:FiU28 känna attett specifikt projekt i projektet iGävle bör tillföras särskilda medel. När det gäller förslaget i motionen att öka resursernatill forskningen om den offentliga sektorn vill utskottet även här hänvisatill ställningstagandet till motsvarande förslag i propositionen som innebär enbetydande ökning av dessa resurser. Det är enligt utskottets uppfattning interiksdagens uppgift att, som föreslås i motion Fi720 yrkande 2, fördela medlenmellan olika forskningsprojekt. Med detanförda avstyrker utskottet motion Fi720. I motion Fi38 av m.fl. (fp) föreslås att iden förändring av statistiken som SCB planerar bör ingå möjligheten attredovisa kvinnliga forskares insatser både kvantitativt och kvalitativt. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det skullevara av stort värde med en statistisk redovisning av kvinnliga forskaresinsatser. SCB uppger att betydande metodologiska svårigheter föreligger atttillgodose den kvalitativa aspekten. Däremot är det möjligt att göra enkvantitativ könsuppdelning av pågående forskning inom universitetssektorn.Drygt 75 % av all forsknings- och utvecklingsverksamhet äger emellertid rum iföretagssektorn. De uppgifter om denna verksamhet som samlas in från företagenmöjliggör emellertid inte en könsuppdelning av materialet. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion Fi38. 1 motion FiS9 av () föreslås att riksdagenger regeringen till känna att SCB bör förbjudas att disponera anslag för s.k.opinionsannonser i forskningsdebatten. Motionären motiverar sitt motionsyrkande med att SCB, somi annons hävdade att gällande lagar följts vad gällde det s.k.Metropolit-projektet, genom sitt agerande har skadat myndigheten. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. SCB har till sin verksamhet knutit ett vetenskapligt råd.Rådets uppgift är att genom diskussioner, information och seminarier medverkatill en utveckling av vår statistik i metodologisk och kvalitativ mening. Rådetdisponerar medel för sin verksamhet som anvisats av SCB. Dessa medel kan rådetutnyttja för olika verkamheter utan att höra SCB. för den i motionen nämnda annonseringen. Det är sålunda inte, sommotionären hävdar, SCB som myndighet som utnyttjat anslagsmedel för dettaändamål. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Fi39. 1. beträffande samhälbekonombka kalkyler att riksdagenavslår motion 1989/90:Fi36 yrkande 1, I (c) 8 2. beträffande regional ekonomi 1989/90:FiU28 att avslår motion 1989/90:Fi36 yrkande 2, res.2 (c) 3. beträffandeinrättande av ett naturekonombkt råd attriksdagen avslår motion 1989/90:Fi41 yrkandena 1 och 2, res.3 (mp) 4. beträfendeskattereformens effekter attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi36 yrkande 4 och 1989/90:Fi40, res.4 (c, vpk, mp) 5. beträffandestöd till forskning om den offentliga sektorn attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi34 yrkande 2 och 1989/90:Fi37, res.5 (m) res.6 (fp) 6. beträffande ett kollektivt forskningsinstitutför kvalitebforsk- ning attriksdagen avslår motion 1989/90:Fi35 yrkande 1, 7 (fp) 1. beträffande ytterligare medel tillforskning om den offentliga sektorn attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi36 yrkande 3 och 1989/90:Fi720, res.8 (c, mp) res.9 (m) motiv. 8. beträffandeanslag till utredningar m.m. attriksdagen med bifall till propositionerna 1989/90:100 bilaga 15 punkt A 2 och1989/90:90 avsnitt 22 mom. 1 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi34 yrkande1 och 1989/90:Fi35 yrkande 2 till Utredningar m.m. för /91 undertrettonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på , 10(fp, m) 9. beträfende SCB.s forskningsstatbtik att avslår motion 1989/90:Fi38, res.11 (fp) 10. beträffande SCB:s opinionsannonser att avslår motion 1989/90:Fi39. Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), i (s), (), Per OlofHåkansson (s), (), (), (), (), (), (), 1989/90'.FiU28Franzén (c), (vpk), (), MarianneCarlström (s) och (). Samhällsekonomiska kalkyler (mom. 1) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "I motion" och slutar "yrkande 1" bort ha följandelydelse: Mot bakgrund av den ökande miljöförstöringen och denminskande naturbasen .finns skäl att utöka studierna om sambandet miljö ochekonomi, där bl.a. begreppet ekonomisk tillväxt bör fokuseras. I anslutning till detta vill utskottet i likhet med vadsom uttalas i motion Fi36 förorda att samhällsekonomiska överväganden i högregrad skall beaktas i all samhällsplanering. Företagsekonomiska hänsyn kan intevara helt styrande. Detta gäller t.ex. vid utredningar och beslut omindustrilokaliseringar och infrastrukturella investeringar. S.k.samhällsekonomiska kalkyler bör, enligt utskottet, användas i ökad utsträckning.Därigenom kan de totala och långsiktiga effekterna för samhället, inkl. miljö-och välSrdsförluster i form av minskad livskvalitet, beaktas i ökadutsträckning. För detta krävs ökade forskningsinsatser. Vad utskottet anförtom behovet av samhällsekonomiska kalkyler och om behovet av ökad forskning omdetta bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande samhälbekonombka kalkyler attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi36 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om samhällsekonomiska kalkyler. Regional ekonomi (mom. 2) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Även uttalandet" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: Utskottet är av samma mening som motionärerna att etttillvarata gande av hela landets förmåga att lämna bidrag till den ekonomiska utvecklingen är ett vitalt samhällsekonomiskt intresse. För att kunna följa utvecklingen och utnyttja den regionala potentialen krävs en förbättrad regional statistik och förbättrad statistik från . Senaste tillgängliga statistik från om t.ex. kommunernas sysselsättning är . Det innebär enligt utskottets uppfattning att en ökad forskning måste bedrivas inom det regionalekonomiska området. daregionala förhållanden bör komma till bättre uttryck i systemet /90:FiU28 nationalräkenskaper.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande regional ekonomi att medbifall till motion 1989/90:Fi36 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om regionalekonomisk forskning och regionalanationalräkenskaper. Inrättande av ett naturekonomiskt råd (mom. 3) deb att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "När det" och slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse: Utskottet vill med anledning av motion Fi41 (mp) yrkande 1anföra följande. För de flesta människor har det nu blivit alltmeruppenbart att kunskapen om ekonomiska förlopp och deras påverkan på samhälletoch dess utveckling är ytterst bristSllig. Vi lever i ett samhälle där denekonomiskt starkes rätt gäller i umgänget både mellan länder och inom vårt egetland.