bet · GD01BoU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Den uppbyggnad som getts PBL innebär bl.a. att de allmännaintressen som skall beaktas vid planläggning och vid lokalisering av bebyggelseläggs fast i lagens 2 kap. I fråga om byggnader och tomtmark m.m. följs dessaallmänna intressen upp genom de krav m.m. som i enlighet med bestämmelserna i 3kap. skall ställas på den enskilda byggnaden när den uppförs eller byggs om.Enligt utskottets mening bör denna ordning bestå även när det gällerregleringen av hur parkeringsfrågan skall lösas i det enskilda fallet.Utskottet vill i detta sammanhang också peka på att frågan om s.k.parkeringsköp dvs. ingåendet av ett avtal som i huvudsak innebär att ägarentill en fastighet mot ersättning får tillgång till bilplatser i närheten av denegna fastigheten bereds i . Motion 1988/89:Bo504 (vpk)avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Med hänvisning till uppgifter om att tre lägenheter avfyra saknar brandvarnare hemställs i motion I988/89:Bo510 (s) dels att entvingande bestämmelse skall införas i byggnormen om installation av brandvarnarevid ny- och ombyggnad yrkande 1, dels att samtliga hushåll genom en intensivinformationskampanj skall upplysas om möjligheten att med hjälp avbrandvarnare förebygga och begränsa bränder yrkande 2. Vid sin behandling av ett motsvarande motionsyrkande underföregående påtalade utskottet (1988/89:BoUl s. 14) att det inybyggnadsreglerna saknas föreskrifter om att brandvarnare skall installeras.Samtidigt framhölls att brandvarnare kunde innebära att bränder begränsades,men att utskottet inte var berett föreslå att tvingande regler fördes in ibyggnadsreglerna. Denna utskottets uppfattning står fast, utskottet är inteheller nu berett förorda införandet av regler med denna innebörd. I första handbör andra vägar för att öka antalet brandvarnare sökas. Här kan densamhälleliga räddningstjänstorganisationen, försäkringsbolagen och olikabrandskyddsorganisationer anses ha både ett ansvar och ett intresse av attbrandvarnare installeras och underhålls. 1 sammanhanget måste också de boendesansvar och intresse betonas. Det får enligt utskottets mening mot bakgrundhärav förutsättas att åtgärder vidtas för att brandvarnare skall 1989/90:BoU3 installeras i den omfattning som erfordras för att ett fullgottbrandskydd skall uppnås utan att ytterligare informationsinsatser vidtas. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda motion 1988/89:Bo510(s). Det har enligt motion 1988/89:Bo505 (s) visat sig attefterlevnaden av de regler om skyddsanordningar på tak som beslutades dessvärre lämnar en hel del övrigt att önska. Med hänvisning härtill föreslås attåtgärder vidtas så att berörda fastighetsägare och kommunerna blir bättreupplysta om den skyldighet som faktiskt föreligger att åstadkomma regelrättaskyddsanordningar på tak. I anslutning härtill framhåller motionären ocksånödvändigheten av att kommunerna kontrollerar att åtgärderna blir utförda ienlighet med gällande regler. De regler om skyddsanordningar på tak som gällerinnebär att ett tillfredsställande skydd mot olycksfall m.m. skall ordnasoavsett om andra byggnadsåtgärder vidtas på fastigheten. Enligt utskottetsmening torde reglerna i sig ge goda förutsättningar för en ökad säkerhet för deyrkesgrupper och andra som har anledning att gå upp på ett tak. Reglernassakliga innehåll har inte heller satts i fråga i den nu aktuella motionen.Invändningarna gäller i stället efterlevnaden av reglerna. Bostadsutskottetdelar den ståndpunkt som torde ligga bakom motionen att en regel självfalletär verkningslös om den inte följs. Det finns enligt utskottets mening anledningframhålla fastighetsägarnas skyldigheter att vidta de föreskrivna åtgärdernaoch kommunernas ansvar för kontrollen m.m. av att så sker. Utskottet förordarmed hänvisning härtill att regeringen i lämpligt sammanhang vidtar åtgärder iavsikt att informera bl.a. kommuner och fastighetsägare om deras skyldighet atttillse att skyddsanordningar på tak verkligen kommer till stånd ochvidmakthålls i enlighet med lagstiftningens krav. Detta bör medanledning av motion 1988/89:Bo505 (s) bör som sin mening ge regeringen tillkänna. I motion 1988/89:Bo549 (mp) yrkande 1 föreslås attgränsvärden för buller skall införas senast års utgång. Enligtförslaget skall gränsvärdet fastställas till i bostäder , 35 dBApå arbetsplatser, vilka i sig inte klassats som särskilt bullriga, och 55 dBAutomhus. Enligt motiveringen härför som återfinns i motion 1988/89:Jo957 ärde två största bullerkällorna, förutom vissa särskilt bullriga arbetsplatser,lägenheter och trafik. Vad gäller lägenheter anges det främst varaventilationssystemet, men även hushållsmaskiner m.m., som orsakar bullret. Enligt de med stöd av PBL beslutade nybyggnadsreglernaskall bostäder utformas med hänsyn till förekommande störningskällor. Bostäderskall dessutom utföras så att uppkomst och spridning av störande ljudbegränsas. Genom nybyggnadsreglerna lämnas också bestämmelser om vilkenljuddämpning vissa konstruktioner skall ge och den maximalt tillåtna ljudnivånfrån vissa installationer m.m. Bl.a. innebär bestämmelserna att ljudnivån från installationer inom och utom lägenheten inte fåröverstiga och 1989/90:BoU3 i sovrum och vardagsrum. 1kök får nivån inte överstiga under någon del av dygnet. Vad imotion 1988/89:Bo549 (mp) yrkande 1 föreslagits får motbakgrund härav anses i inte ringa grad tillgodosett redan genom gällanderegler. Förslaget bör mot bakgrund härav inte nu vinna riksdagensbifall. 1. beträffande hävdandet avkvalitets- och miljökraven i byggandet att avslår motion1988/89:Bo205 yrkande 12 såvitt nu är i fråga, 2. beträffande denorganbatorbka uppbyggnaden av utredningsarbetet om s.k. sjuka htis att avslårmotion 1988/89:Bo544 yrkande 1, 3. beträffendekunskapsöverföringen kring problemen med s.k. sjuka hus att avslårmotion 1988/89:Bo544 yrkande 3, 4. beträffandevarudeklaration av bostäder och byggmaterial att avslårmotionerna 1988/89:Bol3 yrkande 4, 1988/89:Bo205 yrkande 13, 1988/89:Bo517,1988/89:Bo531 och 1988/89:Bo542, 5. beträffandeskärpt kontroll av byggmaterial att avslårmotion 1988/89:Bo205 yrkande 17 såvitt nu är i fråga, 6. beträffandeett utökat produktansvar att avslårmotion 1988/89:Bo205 yrkandena 16 och 17, det sistnämnda yrkandet såvitt nu äri fråga, 7. beträffande problemen medextraordinära underhålbåtgärder att avslår motion 1988/89:Bo204, 8. beträffande sänktagränsvärden för radon i bostäder m.m. att avslårmotionerna 1988/89:Bo523 och 1988/89:Bo548 yrkandena 3 och 4, 9. beträffanderedovbning av kommunernas arbete med att spåra radon i bostäder att avslårmotion 1988/89:Bo550 yrkande 2, 10. beträffandekrav på förbättrad ventilation att avslårmotionerna 1988/89:Bo412 yrkande 2, 1988/89:Bo522 yrkande 2 och 1988/89:Bo532yrkande 1, 11. beträffandebruksanvbningar för bostäder att avslårmotion 1988/89:Bo522 yrkande 3, 12. beträ&ndeavstängning av ventilation att avslårmotion 1988/89:Bo532 yrkande 2, 13. beträffande stödet för avhjälpande av fukt- ochmögebkador 1989/90:BoU3 m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Bo527 och l988/89:Bo545, 14. beträffande sanering vid fukt- ochmögebkador m.m. att avslår motion 1988/89:Bo546, 15. beträffande införande av enbomiljölag attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Bo205 yrkande 12, detta yrkande såvitt nuär i fråga, 1988/89:Bo411, 1988/89:Bo412 yrkande 1 och 1988/89:Bo522 yrkande1, 16. beträffande kvalitetskrav förbyggnormer och låneregler att avslår motion 1988/89:Bo205 yrkande 18, 17. beträffande s.k. fribyggen attriksdagen avslår motion 1988/89:Bo206 yrkande 4, 18. beträffandeförenklade nybyggnadsföreskrifter attriksdagen avslår motion 1988/89:Bo405 yrkande 14, 19. beträffandeombyggnadsreglernas utformning attriksdagen avslår motion 1988/89:Bo409 yrkande 15, 20. beträffande bostadens inreplanering och utformning att avslår motion 1988/89:Bo521, 21. beträffende byggnormer för attförbättra ungdomens bostadssituation attriksdagen avslår motion 1988/89:Bo417 yrkande 5 d, 22. beträffendekälbortering av sopor attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Bo206 yrkande 2, 1988/89:Bo530 yrkande 2och 1988/89:Bo539, 23. beträffandeen åtgärdsplan attriksdagen avslår motion 1988/89:Bo530 yrkande 1, 24. beträffande planering för tillgänglighet att avslår motion 1988/89:Bo501, 25. beträffande nybyggnadsreglernas utformning medavseende på kraven på tillgänglighet attriksdagen avslår motion 1988/89:Bo511, 26. beträffande funktionshindradesbostadsbehov att avslår motion 1988/89:Bo502, 27. beträffande förbud motdirektverkande elvärme attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Bo280 yrkande 1 och 1988/89:Bo525 yrkande2, 28. beträffende vbsareservinstallationer att avslår motion 1988/89:Bo554, 29. beträffande kravet påparkeringsutrymme i PBL att avslår motion 1988/89:Bo504, 30. beträffande brandvarnare attriksdagen avslår motion 1988/89:Bo510, 31. beträffandeskyddsanordningar på tak attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Bo505 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 3 1988/89.19 saml Nr 3 32.beträffande gränsvärden för buller 1989/90:BoU3 att avslår motion 1988/89:Bo549 yrkande 1. Närvarande: (), (), MagnusPersson (s), (), (), (), NilsNordh (s), (), (), (), (), (), (vpk), (), BrittaSundin (s), () och ()- Införande av en bomiljölag (mom. 15) (), (), (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjarmed "Bakom förslagen" och på s. 23 slutar med "1988/89:Bo4H(s)" bort ha följande lydelse: Rapporterna om och bevisen för att våra bostäder i en alltstörre utsträckning erbjuder en undermålig inomhusmiljö har under de senasteåren blivit allt talrikare. Detta är naturligtvis en utveckling som är heltotillfredsställande. Ett grundläggande krav måste självklart vara att allaskall tillförsäkras en bra inomhusmiljö i såväl bostaden som i övriga byggnader.Senast hösten 1988 har också utskottet (1988/89:BoU2) uttalat sig för attkraftfulla och effektiva åtgärder måste vidtas för att komma till rätta medproblemen. Det omfettande utredningsuppdrag som ålagts regeringen avseendebyggnaders inomhusmiljö och problemen med s.k. sjuka hus skall också ses somett uttryck härför. Även om en rad åtgärder m.m. på utskottets initiativ harkommit till stånd är problemen enligt utskottets mening av en sådan omfettningatt ytterligare åtgärder behöver vidtas. Inte minst gäller detta åtgärder somsyftar till att förhindra uppkomsten av nya problem i de bostäder somfortsättningsvis byggs om eller nyproduceras. måstemöjligheterna att komma till rätta med problemen i det befintli- 1989/90:BoU3 ga bostadsbeståndet stärkas. Genom att i en särskild lag reglerade förhållanden som påverkar bostädernas inomhusmiljö skapas enligtutskottets mening bättre förutsättningar för att nå målet oberoende av om förändringar(ombyggnad) av olika skäl avses genomföras. Den av utskottet nu förordade bomiljölagen bör i förstahand reglera de fektorer som har betydelse ur hälsosynpunkt, men även andra förboendemiljön väsentliga förhållanden bör kunna regleras i lagen. 1 sammanhangetbör övervägas i vilken utsträckning som arbets-miljolagstiftningen kan tjänasom förebild för bomiljölagens utformning. Vad utskottet nu med anledning av partimotionerna1988/89:Bo205 (c) yrkande 12 såvitt nu är i fråga, 1988/89:Bo412 (mp) yrkande 1och 1988/89:Bo522 (vpk) yrkande 1 samt motion 1988/89:Bo411 (s) förordat omutformningen av en särskild bomiljölag bör som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 15 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 15. beträffande införande av en bomiljölagatt med anledning av motionerna 1988/89:Bo205 yrkande 12,1988/89:Bo411, 1988/89:Bo412 yrkande 1 och 1988/89:Bo522 yrkande 1, detförstnämnda motionsyrkandet såvitt nu är i fråga, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Kvalitetskrav för byggnormer och låneregler (mom. 16) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 18"bort ha följande lydelse: pågår en utveckling som inneburit attvåra samlade resurser i form av arbete och bostäder koncentrerats till vissaorter på bekostnad av landet i övrigt. Vad som behövs är därför i första handregionalpolitiska åtgärder som leder till en allsidig utveckling i alla delarav landet. I den rådande situationen måste dock åtgärder vidtas för attmotverka att för de boende viktiga krav eftersatts. En följd avkoncentrationsutvecklingen har sålunda blivit en ojämn tillgång på bostäderöver landet. I storstadsområdena och i andra expansiva orter finns det akut brist på bostäder. Det finns mot bakgrund härav en påtaglig risk föratt kraven på den yttre och inre miljön i bostadsområdena eftersatts i dessadelar av landet. Även om huvudmålet måste vara att brytakoncentrationsutvecklingen är det naturligtvis inte acceptabelt att viktigakvaliteter i boendet eftersatts. I avvaktan på att åtgärder vidtas för att bryta denpågående utveck- 1989/90:BoU3 lingen måste därför en bred offensiv sättas inför att förbättra kvaliteten i boendet. Häri bör bl.a. ingå att ge deregelverk som styr byggande och boende en inriktning som i högre grad änhittills främjar långsiktigt godtagbara kvaliteter. Inte minst gäller detbyggnormer och låneregler. Övriga åtgärder bör bl.a. avse införandet av ensärskild bomiljölag, varudeklaration av bostäder m.m., ökade insatser motfuskbyggen och skärpt materialkontroll. Vad utskottet nu med anslutning till centerpartietspartimotion 1988/89:Bo205 yrkande 18 anfört om kvalitetskrav för byggnormer ochlåneregler m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 16 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 16. beträffendekvalitetskrav för byggnormer och låneregler attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Bo205 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 3. s.k. fribyggen (mom. 17) (), (), (),() och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjarmed "Inom ramen" och slutar med "hänvisning härtill" bortha följande lydelse: Den bedrivna bostadspolitiken har letttill en mycket påtaglig brist på bostäder i stora delar av landet. Inte minstgäller detta i och övriga storstadsområden. Bakom denna oroandeutveckling ligger bl.a. det i många stycken rigida regelsystem som styrbyggandet. Såväl låneregler som byggnormer sätter i många fell helt i onödanupp hinder för tillkomsten av nya bostäder. Det är sålunda nästan omöjligt attgenomföra ny- eller lOmbyggnadsprojekt där minsta avvikelse från gällanderegler föreligger. Utskottet delar mot bakgrund härav den i motion1988/89:Bo206 (fp) framförda uppfattningen att åtgärder bör vidtas för attmöjliggöra tillkomsten av fler s.k. fribyggen. Det är naturligtvis en heltorimlig situation att regelsystemet skall förhindra att nya och flexiblalösningar prövas. Det bör sålunda uppdras åt regeringen att återkommamed förslag till ändringar i bl.a. byggnormer och låneregler som underlättartillkomsten av s.k. fribyggen. Vad utskottet nu med anslutning till motion 1988/89:Bo206(fp) yrkande 4 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 17 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 17. beträffandes.k. attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Bo206 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, (mom. 18) i989/90:BoU3 , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjarmed "Det måste" och slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse: Det föreligger enligt utskottets mening ett ovedersägligtbehov av en avreglering på hela den svenska bostads- och byggmarknaden. Inteminst gäller detta utformningen av det regelsystem som styr byggandet.Berättigad kritik har också under en rad av år riktats mot den hittillsvarandeutformningen av detta regelsystem. Det är enligt bostadsutskottets mening motbakgrund härav förvånande att denna kritik i endast obetydlig omfattning harvunnit gehör vid utarbetandet av nybyggnadsreglerna till PBL. De till PBL knutna nybyggnadsreglerna innehållervisserligen något fårre regleringar än den tidigare Svensk byggnorm och ärdessutom i viss utsträckning utformade som funktionskrav, men de har fortfarandeett alltför stort omfång. Dessutom kan invändas att föreskrifter och råd även inybyggnadsreglerna blandas på ett oacceptabelt sätt. Enligt bostadsutskottetsuppfattning bör sålunda antalet bestämmelser reduceras kraftigt och fullt ututformas som funktionskrav. Vidare skall inte råd och exempel på tekniskalösningar ingå i nybyggnadsreglerna utan föras över till särskilda handböcker,som endast skall tjäna som vägledning och därmed inte heller vara normerande. Vad utskottet nu med anslutning till moderatasamlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405 yrkande 14 anfört om utformningen avnybyggnadsföreskrifterna m.m. bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att moment 18 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 18. beträffande förenkladenybyggnadsföreskrifier att med anledning av motion 1988/89:Bo405yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ombyggnadsreglernas utformning (mom. 19) (), (), (),() och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjarmed "Utgångspunkten för" och på s. 25 slutar med "statligabelåningen" bort ha följande lydelse: Det finns, som framhålls i partimotion1988/89:Bo409, ett behov av att tillskapa ett regelsystem för byggandet sominnebär fårre och mindre styrande regler. Ett regelsystem med denna inriktningleder dels till att utrymmet för att tillgodose människors önskningar ökar,dels till att kostnaderna för byggandet i viss utsträckning minskar. De nu förordade riktlinjerna bör enligt utskottets meningvara 1989/90:BoU3 vägledande för det arbete med utarbetandet av nyaombyggnadsregler som pågår. Inte minst kravet på att bevara det befintligabostadsbeståndets egenarter och särdrag talar för att byggreglerna i sig intebör ges en utformning som tvingar fram onödigt omfattande åtgärder eller enalltför hög och därmed kostnadsdrivande standard. Det nu med anledning av partimotion1988/89:Bo409 yrkande 15 anförda bör som sin mening ge regeringentill känna. deb att moment 19 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 19. beträffande ombyggnadsreglernasutformning att med anledning av motion 1988/89:Bo409 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Byggnormer för att förbättra ungdomens bostadssituation(mom. 21) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "Utskottet delar" och på s. 26 slutar med "yrkande 5 d"bort ha följande lydelse: Dagens genomreglerade bostadsmarknad har inte minstdrabbat de unga. På en marknad där snart sagt varje förhållande har regleratshar naturligtvis den med minst erfarenhet och de minsta resurserna svårast atthävda sig och sina intressen. För att komma till rätta med den uppkomnasituationen fordras därför en avreglering som lämnar utrymme för allabostadskonsumenters behov och efterfrågan. Inte minst behöver åtgärder som ökarrörligheten på bostadsmarknaden vidtas. Utformningen av byggnormerna utgör ett påtagligt hinderför att bostäder lämpliga för bl.a. ungdomar tillkommer. Genom ett införandeav ett normsystem som lämnar en större frihet åt den byggande att finnaflexibla och alternativa lösningar skulle antalet lägenheter öka ochkostnaderna minska. De s.k. fribyggen som trots allt kommit till stånd utgörockså ett talande bevis härför. Genom att inte tillskapa normer som i detaljföreskriver en exakt bostadsyta, minsta rumsstorlek, takhöjd ochfönsterutformning m.m. skulle boendekostnaderna kunna sänkas betydligt. Dettaskulle också på ett mycket märkbart sätt öka möjligheterna att vid ombyggnadbibehålla smålägenheter och att inreda bostäder på t.ex. vindar. Vad utskottet ovan med anledning av motion 1988/89:Bo417(m) yrkande 5 d anfört om förenklade byggnormer för att förbättra ungdomensbostadssituation bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 21 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoU3 21.beträffande byggnormer för att förbättra ungdomens bostadssituation att medanledning av motion 1988/89:Bo417 yrkande 5 d som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Byggnormer för att förbättra ungdomens bostadssituation (mom. 21, motiveringen) och (båda c) anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 25 börjar med "Utskottet delar" och på s. 26 slutar med"" bort ha följande lydelse: Bostadsutskottetdelar den oro för många ungdomars bostadssitua tion som torde ligga till grund för förslaget i den nu behandlade motionen. Däremot kan utskottet inte ställa sig bakom de förslag som förs fram fÖr att komma till rätta med den uppkomna situationen. Vad som behövs är i stället åtgärder med den inriktning som förordats i motioner (c) från allmänna motionstiden . Det gäller i första hand ett brett upplagt åtgärdsprogram som utgår från en långsiktigt utveck lad och konsekvent bostadspolitik. De mot ungdomsgrupperna riktade åtgärder som skall ingå i programmet bör bl.a. avse ändrade villkor för bostadslån, byggande av flera smålägenheter, utnyttjande av vindsvå ningar, byggande av övernattningshotell samt stopp för kontorisering. Dessutom bör ett särskilt stimulansbidrag till kommunerna för byggan de av smålägenheter införas. Källsortering av sopor (mom. 22, motiveringen) KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 26 börjar med "Det finns" och slutarmed "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Iflera av landets kommuner pågår försök med källsortering av sopor. mening bör resultatet av dessa försök avvaktas. Ytterligareöverväganden i hithörande frågor bör därför anstå. Motionerna 1988/89:Bo206(fp) yrkande 2, 1988/89:Bo530 (s) yrkande 2 samt l988/89:Bo539 (mp) avstyrkssålunda. En åtgärdsplan (mom. 23, motiveringen) KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 26 börjar med "Utskottets tidigare" ochslutar med "kan utföras" bort ha följande lydelse: uppfattning bör överväganden avseende behovet av normer för attunderlätta källsortering av sopor anstå i avvaktan på pågående försök. Fråganom en åtgärdsplan bör därmed också anstå. Motion 1988/89:Bo530 (s) yrkande 1avstyrks sålunda. Enåtgärdsplan (mom. 23) l989/90:BoU3 (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "Utskottets tidigare" och slutar med "kan utföras" bortha följande lydelse: Utskottets tidigare ställningstagande innebär attförutsättningar skapas för källsortering av sopor i ny- samt ombyggda hus. Fördet befintliga bostadsbeståndet innebär detta att åtgärder för källsortering avsopor kommer att vidtas i den utsträckning detta fastighetsbestånd byggs om.Mot bakgrund av den långsamma hanteringen av riksdagsbeslutet iregeringskansliet och det stora intresset ute i bostadsområdena, finnerutskottet förslaget i motion 1988/89:Bo530 (s) yrkande 1 om en åtgärdsplan föratt utrusta befintliga kök och soprum mycket motiverat. Erfarenheterna frånkommuner som genomfört åtgärder bör då tillvaratas. Vad utskottet nu anfört börges regeringen till känna. deb att moment 23 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 23. beträffande en åtgärdsplan attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Bo530 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Förbud mot direktverkande elvärme (mom. 27) (), (), (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjarmed "Regeringen har" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: De senaste årens utveckling visar att vi går mot ettökande elberoende. Detta ger inte bara svårigheter att klara dagenselförsörjning utan det skapar framför allt problem inför den föreståendekärnkraftsavvecklingen. Som ett led i en nödvändig avveckling av kärnkraftenmåste därför åtgärder vidtas för att minska vårt elberoende. Åtgärderna börenligt utskottets mening ges en sådan utformning så att dels det totalaelberoendet minskar, dels användningen av el koncentreras till områden där denger en så effektiv elanvändning som möjligt.