bet · GD01UbU7 · 1989-12-31 00:00:00 — I proposition 1988/89:100 bilaga 10() har regeringen under punkt D 10. Utbildning förundervisningsyrken bl.a. föreslagit 3. att bemyndigar regeringen att lokaliserahuvuddelen av verksamheten vid högskolan för lärarutbildning i Slockhoim tillSödertälje. Propositionens övriga förslag under punkt D 10. Utbildningför undervisningsyrken behandlade utskottet i sitt belänkande 1988/89:UbU22. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88:Ub644 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att HLS skalllokaliseras till och får en samlad lokalisering i en campus. 1987/88:Ub648 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt en lokalisering av högskolan för lärarutbildning i bör ske tillSödertälje kommun. 1987/88:Ub674 av (vpk) vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att frågan om en omlokaliseringav HLS till och konsekvenserna härav blir föremål förutredning och förslag. 1987/88:Ub729 av () vari yrkas allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att HLS bör lokaliseras tillSödertälje och få en samlad lokallösning. 1 1989/90. 1989/90 UbU7 Motionerfrån allmänna motionstiden i989/90:UbU7 1988/89:Ub229 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheterna för .maskinskrivningslärare att få entvåämnestjänst i . 1988/89:Ub509 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omcentral antagning till musiklärarlinjen. 1988/89:Ub53S av och (båda fp) vari såvittnu är i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättring av utbildningen i miljövård vid de tekniska högskolorna. 1988/89:Ub558 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av utbildning av behandlingsassistenter inommissbrukarvården. l988/89:Ub574 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att införa ettstudent-stipendiesystem i och möjligheterna för medicinare till studieavbrottför forskning. 1988/89:Ub577 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hushållsläraresmöjlighet att genomgå fördjupningskurs i teknik. 1988/89:Ub579 av m.fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behov av bättre utbildning inom avfallsområdet. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:Jo772. 1988/89:Ub589 av m.fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga 2. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över sjukgymnastutbildningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förlängning av grundskollärarlinjen, 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studenternas arbetsmiljöarbete. 1988/89:Ub637 av och (båda fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bristen påsvensk vävlärarutbildning, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgrundläggande kunskaper i vävning med behörighetskrav för vissa utbildningar. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90;UbU7 motionenanförts om behovet av en textil påbyggnadslinje vid konstindustriskolan, Göteborgsuniversitet. 1988/89:Ub6S6 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om utökade resurser till forskning,utveckling och utbildning inom avfallsområdet. 1988/89:Ub660 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av att alla svenska yrkesinriktade och teoretiska utbildningar ger enkompetens som kommer att accepteras av . l988/89:Ub66l av och (båda fp) vari yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anges om miljövårdsundervisning somobligatorisk del i civilingenjörs-, bergsingenjörs- och arkitektutbildning. 1988/89:Ub666 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attGöteborgs universitet bör få en påbyggnadslinje Textilkonst fr.o.m. budgetåret1990/91. 1988/89:Ub673 av m.fl. (m) vari såvitt nu är i fråga yrkas 12. att hos regeringen begär att regeringenåterkommer med alternativa förslag till lokalisering av högskolan för lärarutbild ning i . 1988/89:Ub682 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av förberedande utbildning för tänkbara lärarstuderande medzigenarbakgrund. 1988/89:Ub727 av och (fp, m) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en förutsättningslös utredning av lokaliseringenav högskolan för lärarutbildning i . 1988/89:Ub728 av m.fl. (c) vari såvitt nuär i fråga yrkas 13. att hos regeringen begär förslag om enförlängning av rehabiliteringslinjen, 19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i engelska för lärare med inriktning mottidigare årskurser, 23. att beslutar att en särskildhemspråkslärarlinje återinförs. [' Riksdaiien 1989/90. 1988/89:Ub735 av och l989/90:UbU7 (båda fp)vari yrkas att hos regeringen begär åtgärder för att tillgodosebehovet av utbildning i etik, antropologi m.m. inför utbildning till yrkeninom hälso- och sjukvården och . 1988/89:Ub769 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av en dockteaterlinje vid dramatiskainstitutet. 1988/89:Ub771 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokaliseringen av lärarutbildning till och . Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:T253. 1988/89:Ub806 av m.fl. (m) vari -såvitt nu är i fråga 33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om standarden i den högre utbildningen. 1988/89:Ub816 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att utbilda för och inrättakombinationstjänster som lärare och studie- och yrkesorienteringsfunktionär(syo-funktionär). 1988/89:Ub822 av m.fl. (s) vari såvittnu är i fråga 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att miljövård skall ingå i allautbildningar från förskola till högskola, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att miljöteknik bör ingå i allnaturvetenskaplig och teknisk utbildning vid högskolorna, vidare vidutbildningen på ekonom-, juridik-, journalist-och lärarutbildningslinjerna samtvid samhällsvetenskaplig utbildning, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att möjligheter måste skapas för redanyrkesverksamma, t.ex. tekniker, ingenjörer, lärare, företagsledare och politiker,att utbilda/vidareutbilda sig i miljövård. 1988/89:Ub824 av m.fl. (mp) vari såvittnu är i fråga yrkas (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om längden på grundskollärarutbildningen ochbibehållen utbildning på platserna i , och , 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljö på mellannivåutbildningen för ingenjörer ochekonomer. 1988/89:Ub837 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga yrkas (delvis) att som sin mening ger regeringen till känna l989/90:UbU7 vad imotionen anförts om vårdutbildningarnas praktiskt-kliniska delar. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:So546. Lokalisering av lärarutbildning i För att åstadkomma en lösning på de lokalproblem somhögskolan för lärarutbildning i (HLS) har föreslår föredragandestatsråd i proposition 1988/89:100 att huvuddelen av verksamheten bör lokaliserastill . Statsrådet har då undantagit idrottslärarlinjen,för-skollärarutbildningen i och Blommensberg samt de ämnesteoretiskautbildningsavsnitten vid i . Enligt byggnadsstyrelsensredovisning skulle den. nya anläggningen kunna stå fårdig tidigasthösten 1994 och byggnadskostnaden uppgå till ca 300 milj.kr. I propositionenbegärs att skall bemyndiga regeringen att lokalisera huvuddelen avverksamheten vid högskolan för lärarutbildning i till . Fyra motioner från allmänna motionstiden , vilkaalltså väckts före regeringens ställningstagande till lokaliseringen av HLS,innehåller argumentering för en lokalisering till . 1 motion1987/88:Ub674 (vpk) begärs en utredning av konsekvenserna av och ett förslag omomlokalisering av HLS till . 1 motionerna 1987/88:Ub644 (s).1987/88:Ub648 (fp) och 1987/88:Ub729 (c) begärs att gör ett uttalandetill förmån för en samlad lokalisering av HLS till en campusanläggning iSödertälje. Från allmänna motionstiden finns tre motioner somväckts med anledning av förslaget i budgetpropositionen. 1 motion 1988/89:Ub771 (vpk) hävdas att förslaget att samla lärarutbildningen till istort är bra, men att ett komplement till behövs i norra delarna avStockholmsregionen med tanke på närheten till rekryteringsunderlaget, vilket ärsärkilt känsligt för förskollärarutbild-ningen. Motionärerna anser attRålambshovsområdet, som bl.a. innehåller f.d. lokaler, erbjuder godautvecklingsmöjligheter för ett komplement till lärarutbildningen i . I de två övriga motionerna pekas på att det föreliggandeförslaget att lokalisera HLS till dels innehåller en del oklarheter,dels medför ett antal problem. I motion 1988/89:Ub673 (m) yrkande 12 hävdas attregeringens förslag inte tillgodoser högskolestyrelsens krav om en till enplats sammanhållen utbildning, eftersom en väsentlig del av HLS verksamhetförutsätts bli kvar i eller dess nära grannskap. Vidare uttrycksfarhågor om att rekryteringen kan påverkas negativt av de långa resorna, vilketvore besvärande i en situation då rekryteringsunderlaget redan sviktar iStockholm. Dessutom påpekas att kostnaderna endast redovisats överslagsmässigtoch att inga andra alternativtill lokalisering redovisats. Motionärerna begär att regeringen l989/90:UbU7 återkommertill med alternativa förslag till lokalisering av HLS. Liknande synpunkter framförs i motion 1988/89:Ub727 (fp,m), vari pekas på problemen med de interna sambanden, sambanden med andrahögskolor, att den nuvarande praktikorganisationen har sin tyngdpunkt i denorra och centrala delarna av regionen och slutligen svårigheterna attrekrytera såväl studerande som lärarutbildare samt i än högre grad deltagare ifortbildnings- och uppdragsverksamhet. Därutöver uttrycker motionärernatveksamhet till statens möjligheter att i investera så storabelopp på så som vore önskvärt för att ge den växandegrundskollärarubildningen rimliga lokalförhållanden. Motionärerna föreslårdärför att HLS lokalproblem bör utredasförutsättningslöst . En sådan utredning måste enligt motionärernasmening utgå från verksamhetens behov och bör därvid ta hänsyn till såvälinterna som externa samband. Vidare bör realistiska bedömningar göras avverksamhetens volym främst när det gäller grundsköllärar- ochämneslärarlinjerna, men även avseende barnpedagogutbildningarna. Utskottet har under sin beredning av frågan haft tillfålleatt inhämta ytterligare information i de frågor som berörs i motionerna frånrepresentanter för studerande och personal vid HLS, , universiteteti och . I det avlämnade betänkandet Utbyggdhögskoleutbildning i södra delen av (Ds 1989:33) berörs vissafrågor med anknytning till HLS. Utskottet har tagit del av de remissvar påutredningen vilka berör HLS lokalisering. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det råder storenighet om alt HLS har en besvärlig lokalsituation. Lokalerna är geografisktsplittrade på många olika adresser i stora delar av , och deär också till stora delar ofunktionella och otillräckliga. Bristen på lokalerkommer att bli akut om nybörjarplatserna till i första handgrundskollärarutbildning i enlighet med UHÄ:s prognoser kommer att behöva ökaför att tillgodose lärarbehovet . Det var mot denna bakgrund som den 12februari 1988 tog principiell ställning för en samlad lokalisering avhögskolan, dvs. Däremot avslog styrelsen vid samma tillfålleett förslag om att lokaliseringen skulle avgränsas till . De av HLSredovisade skälen för campustanken är bl.a. möjligheterna att skapa enhögskoleenhet där olika linjer nära samverkar, där grundläggande utbildningoch forskning knyts samman i ett fortlöpande förnyelsearbete och där en tätaresocial miljö ger ömsesidig pedagogisk stimulans och främjar nytänkande. Enligt högskolestyrelsens skrivelse tillutbildningsutskottet, daterad , innebär regeringens förslag om lokalisering till egentligen inte att huvuddelen av verksamheten samlas till en campusanläggning. Att idrottslärarlinjen av olika skäl inte kan ingå i en sådan planering accepteras av styrelsen, men övriga delar av HLS 6 verksamhetenborde enligt styrelsens uppfattning inte splittras utan få en i stortsett samlad lösning. Förskollärarutbildningen som utgör en 1989/90:UbU7 drygtredjedel av HLS totala volym är till mer än två tredjedelar lokaliserad tillinstitutionerna i och Blommensberg. Den nya grundskollärarutbildningenmed sina vidgade ramar för ämnesstudier har lagts upp så att iStockholm kommer att svara för ungefår hälften av den totala studievolymen inomlinjen. bedömer såldes att den föreslagna samlade lokaliseringen ipraktiken endast kommer att omfatta hälften av HLS verksamhet. Effekterna avdetta anses synnerligen olyckliga framför allt ur pedagogisk synpunkt, menockså ur ekonomisk synpunkt. Högskolestyrelsen har därför i flera sammanhang,senast i sitt remissvar på utredningen om Utbyggd högskoleutbildning i södradelen av (Ds 1989:33), väckt tanken att till Hl nya lokalerockså förlägga vissa av ämnesteoretiska utbildningar, t.ex. isamhällsvetenskapliga eller humanistiska ämnen. 1 dessa ämnen skulleuniversitetet då kunna erbjuda dels ämnesteori för grundskollärarlinjen, delsdecentraliserad universitetsutbildning, t.ex. i form av fristående kurser förSödertörnkommunernas behov. De studerande och anställda vid har också understrukitbetydelsen av en samlad lokalisering av HLS. Den föreslagna lokaliseringentill anses framför allt försvåra samarbetet med andrahögskoleenheter när det gäller den nya grundskollärarutbildningen. De långaresorna mellan i första hand och anses tillsammans medde för flertalet studerande och personal långa resorna till högskolan komma attytterligare försvåra rekryteringen av såväl studerande som personal till HLS. har i skrivelse, daterad den 12oktober 1989, framhållit det delade ansvar för lärarutbildningarna som i Stockholmsregionenfmns mellan HLS, , och . Universitetetansvarar för den ämnesteoretiska delen inom grundskollärarutbildningens bådainriktningar vad avser forsk-ningsanknuten teori och metod samt all ämnesteoriinom ämneslärarutbildningen. anser att ansvar föratt medverka i grundskollärarutbildningen skall vara oberoende av HLS lokaliseringoch avvisar därmed tanken på att HLS skulle överta delar av ämnesstudierna frånuniversitetet. Företrädare för har för utskottetuppgivit att det är tekniskt möjligt att göra de erforderliga utbyggnader somkrävs för att samla HLS inom Rålambshovsområdet. Den sammanlagda kostnaden förett sådant om- och tillbyggnadsalternativ torde vara jämförbar medSödertäljealternativet. Från sida har också framhållits attdet projekt som översiktligt kostnadsberäknats i enlighet med regeringensdirektiv endast innefattar lokaler för den verksamhet som motsvarar det dåaktuella antalet nybörjarplatser på olika linjer. Utskottet vill för sin del anföra följande när det gällerlokalisering av lärarutbildning i . Somframgår av redovisningen har under utskottets behandling olika 7 uppfattningar framförts om HLS lokalisering. 1" 1989/90. anserutskottet alt en mer ingående analys måste göras innan slutlig l989/90:UbU7 ställningkan tas i lokaliseringsfrågan. I en sådan analys bör åtminstone följandeaspekter belysas. Olika förslagom lokalisering av lärarutbildningarna iStockholmsregionen bör bedömas utifrån lokalberingspolitbka aspekter, dvs. medbeaktande av den inomregionala balansen. En grundläggande förutsättning för den fortsattadiskussionen om lokaliseringen av HLS är dimensioneringen av de aktuellautbildningarna. De prognoser om det framtida behovet av lärare somuniversitets-och högskoleämbetet (UHÄ) redovisat i sina anslagsframställningarunder tyder på en kraftig ökning av antalet nybörjarplatserredan i början av nittiotalet. Ett beslut om en större investering för HLSmåste enligt utskottets mening föregås av en mer ingående analys av vad som pålängre sikt är en rimlig nivå på dimensioneringen av utbildningarna för attklara rekryteringen av såväl grundskollärare och ämneslärare som barnomsorgspersonali . I vad mån olika lokalberingsalternativ påverkarmöjligheterna au rekrytera tillräckligt många kvalificerade studerande till deolika lärar-och barnpedagogutbildningarna behöver enligt utskottets mening analyserasnärmare. Utskottet anser i detta sammanhang att den tanke som förtsfram från flera håll att dela HLS i två delar bör studeras närmare. Därvid börbelysas möjligheterna att dels tillgodose de regionala rekryteringsaspekterna,dels påverka balansproblemen när det gäller utbildningsförsörjningen iStockholmsregionen. Vilka effekter som samspelet mellan grundskollärarlinjensresp. ämnes-lärarlinjens ämnesteoretbka utbildningsavsnitt och depraktbk-pedagogb-ka avsnitten vid HLS har på utbildningarnas organisation ochinnehåll bör analyseras. Därvid bör konsekvenserna av olika lokaliseringar avHLS i förhållande till i första hand , men även till ,och en blivande fristående idrottshögskola i belysassärskilt. Utskottet anser således att en mer ingående analys börgöras av de frågor som utskottet berört innan slutlig ställning tas tilllokaliseringen av lärarutbildning i . Vad utskottet anförtmed anledning av proposition 1988/89:100 och motionerna 1987/88:Ub644,1987/88:Ub648, l987/88:Ub674, 1987/88:Ub729, 1988/89:Ub673 yrkande 12,1988/89:Ub727 och 1988/89:Ub77l bör som sin mening ge regeringentill känna. I motion 1988/89:Ub637 (fp) efterlyses en kvalificeradsvensk vävlärar utbildning. Motionärerna anser att nuvarande påbyggnadskurs om 20 poäng i vävning utöver reguljär textillärarutbiklning inte ger tillräcklig kompetens för verksamhet som vävlärare. Det finns i den nämnda studiegången, menar motionären, inte utrymme för vare sig ämnes fördjupning eller forskningsanknytning. Med krav på ytterligare en j påbyggnadskursom 20 poäng, anordnad t.ex. i anslutning till verksam- l9S9/90:UbU7 heten vidkonstindustriskolan i , skulle detta utbildningsbehov kunnatillgodoses. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. /86 är genomgång av antingen textil grenav konsumtionslinjen eller terminskurser i sömnad och vävning krav förtillträde till deb textillärarlinjen, deb ämneslärarlinjen när textilkunskapmed inriktning mot sömnad, resp. vävning ingår i ämneskombinationen. Dennaskärpning av förkunskapskraven har skett för att höja högskoleutbildningensnivå på det textila området. Inom försöksverksamheten med s.k. tvåämnesutbildning itextilslöjd och annat ämne, som startade , har de studerande efterstudier om 60 poäng i textilslöjd kunnat välja kurs om 20 poäng med inriktningmot antingen sömnad (D 1) eller vävning (D 2). Denna försöksverksamhet är underavveckling och ersätts av dels grundskollärarlinjen(specialiseringsalternativet textilslöjd jämte annat ämne), delsämneslärarlinjen med textilkunskap som avser sömnad, alternativt vävning, ikombination med engelska eller matematik. Enligt utbildningsplanen förämneslärarlinjen, som fastställdes , är det därmed möjligtatt studera textilkunskap med inriktning mot vävning under sammanlagt 80 poäng.Den ämnesteoretiska utbildningen i engelska eller matematik omfattar 60 poängoch den praktiskpedagogiska utbildningen 40 poäng. Denna utbildning har dockännu inte startat. Textillärare, som har genomgått textillärarlinjen(ettämnesutbildningen), har möjlighet att bygga ut sin textillärarutbildningmed vävin-riktad fristående kurs. Härigenom blir det möjligt för sådan lärareatt erhålla en kompetens i vävning motsvarande den söm lärare i textilkunskapoch annat ämne inom försöksverksamheten erhållit efter genomgångenpåbyggnadskurs i textilslöjd avseende vävning om 20 poäng (D 2). Utöver denvävinriktade påbyggnadskursen kan erbjudas en kurs Specialisering ochfördjupning i vävning om 20 poäng (D 3). Den krävs dock inte för behörighet somvävlärare i gymnasieskolan. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att dettextila kulturarvet tas till vara och vidareutvecklas genom en kvalitativthögstående vävlärarutbildning. Det är enligt utskottets mening angeläget att denämnda påbyggnadskurserna (D2 och D3) anordnas regelbundet. I vilkenutsträckning samarbete bör ske mellan t.ex. lärarutbildningsinstitutionen ochhögskolan för design och konsthantverk (f.d. konstindustriskolan) i idetta och andra utbildningssammanhang bör avgöras lokalt. När det gäller fråganom att betrakta de båda påbyggnadskurserna som en helhet för behörighet tillettämnestjänst som vävlärare i gymnasieskolan, hänger denna sak intimt sammanmed de krav som förändringsarbetet på gymnasieskolans område kan komma att ställapå den framtida vävläraren. Resultatet av detta förändringsarbete bör därföravvaktas. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1988/89:Ub637. Utskottet vill beträffande terminskurserna i 9 sömnad resp. vävning inom gymnasieskolan tillägga att dessa kurser enligtutskottets mening har stor betydelse för utvecklingen av landets 1989/90:UbU7 hemslöjdoch vården av det textila kulturarvet. Det är därför angeläget att defortsättningsvis anordnas. 1 motion 1988/89:Ub8l6 (fp) erinras om att den i formellmening förste syo-funktionären i den svenska skolan var en yrkesvab-lärare, somkombinerade syo-uppgifterna med tjänst som lärare. Som regel fungerade dessayrkesvalslärare, menar motionärerna, synnerligen väl i sin verksamhet ocharbetade dessutom oftast på heltid i resp. skola. Motionärerna påpekar att detvisserligen enligt skolförordningen (16 a kap. 6 S) finns möjlighet försyofunktionärer att ha fyllnadstjänstgöring som lärare i ett skolämne, mennågon kombinationstjänst med syo och skolämne finns inte och inte heller någonutbildning avsedd för sådan tjänst. Motionärerna föreslår dels en sådanutbildning, dels en sådan tjänst med hänvisning till att en sådan ordning iflera hänseenden skulle innebära ökad kvalitet på syo-arbetet i skolan. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Som framgår av motionen kan i tjänst som syofunklionärredan nu ingå utöver syo undervisning i skolämne om vederbörande skaffatsig erforderlig utbildning i ämnet utanför syo-linjen. 1 tjänsten kan ocksåingå bl.a. sådan kommunalt reglerad verksamhet som ryms inom det kommunalauppföljningsansvaret samt det lokala planeringsrådets och intagningsnämndensarbete. Genom att på detta sätt kombinera huvuduppgiften syo med annanverksamhet i syofunktionärstjäns-ten har det gjorts möjligt att skapasammanhållna heltidstjänster allt efter lokala behov och förutsättningar. Utskottet är inte nu berett att förorda en utbildningsgånginom grundskollärarlinjen eller ämneslärarlinjen i enlighet med motionärernasförslag. Utskottet avstyrker motion 1988/89:Ub816. /89 anordnas hemspråkslärarutbildningsom en variant av grundskollärarlinjens gren för utbildning av lärare förårskurserna 1-7. 1 motion 1988/89:Ub728 (c) yrkande 23 begärs atthem-språkslärarlinjcn återinförs. Grundskollärarlinjens motsvarande platseruppvisar enligt motionärerna ett stort antal tomma platser . Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. UHÄ har gjort vissa ändringar iutbildningsplanen för grundskollärarlinjen när det gäller utbildning av lärarei hemspråk. Utbildningen med inriktning mot årskurs 1 7 kan fr.o.m. läsåret1989/90 delas in i tre etapper. Etapp I omfattar 80 poäng och ger kompetens förarbete som lärare i hemspråksklasser och som lärare med undervisning i hemspråkoch för studiehandledning på hemspråk i andra klasstyper.