bet · GD01TU27 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet anser motdenna bakgrund att motionerna i denna del inte påkallar någon åtgärd frånriksdagens sida. De avstyrks därför. 1 motion T205 (fp) anförs att en heltäckande plan överkommunikationerna i dalgång bör fastläggas ochpubliceras, så att nuvarande hämsko på dalgångens utveckling undanröjs. Iplanen bör bl.a. prövas en upprustning av bandelen BorlängeMalung och enförlängning av banan till . I motion T210 (s) framhålls behovet av banåtgärder påjärnvägssträckan FröviAvestaKrylboStorvik. 1 motion T228 (mp) yrkas att banstandarden höjs påVästerdalsbanan och att banan i en etapp byggs ut till , och Idre.Vidare yrkas i motionen att persontrafiken byggs ut från till ,ett nytt spår anläggs mellan och samt att banstandarden höjsmellan och . 1 motion T525 (vpk) framhålls att Västerdalsbanan börbyggas ut til! och att ett särskilt anslag bör anvisas för detta ändamål. Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om attVästerdalsbanan, liksom banan mellan och , är länsjärnvägar. Dettabetyder att svarar för underhållsinsatser medan genomlänstrafikanslaget fattar beslut om investeringar. Ansvarig för den lokala ochregionala persontrafiken är trafikhuvudmannen. Vad gäller bandelenFröviAvestaKrylboStorvik tillhör den stomnätet vilket innebär att banverketefter samhällsekonmiska bedömningar ansvarar för investeringarna. Denna bansträckningutgör en viktig länk för bl.a. den långväga godstrafiken. I banverketsplanering ingår vissa insatser för att förstärka banans kapacitet. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionerna i nu behandlade delar. Dellenbanan (LjusdalHudiksvall) I motion T208 (vpk) yrkas att Dellenbana görs till ensärskild försöksjärnväg och att ett statligt anslag på . I motion T532 (mp) yrkas att nya former förjärnvägstrafiken bör prövas där Dellenbanan är ett konkret exempel som bör tastill vara. I motion T557 (mp, fjp, c) yrkas att en snabbutredningtillsätts om försöksjärnvägar där tågtrafik bör starta på en eller flerajärnvägar som t.ex. på Dellenbanan. Vidare yrkas att bör ha rätt attstödja alla initiativ, projekt och verksamheter som kan bedömas kunna 1 motionen yrkas att . anslås 1989/90:TU27 tillföreningen som ersättning för de kostnader som föreningentog på sig för tågtrafiken . mening ankommer det i första hand på trafikhuvudmannen, i samarbetemed SJ, och olika forskningsorgan, att pröva de initiativ som begärsi motionerna. Beslut om en eventuell upprustning av banan fattas avlänsstyrelsen. Vad gäller möjligheten att ge retroaktivt driftstöd erinras omatt enligt sin instruktion skall främja järnvägens utveckling genomatt underhålla och bygga ut järnvägens infrastruktur. har däremotinte möjlighet att ge särskilda driftstöd för att bedriva tågtrafik. Medhänvisning till det anförda avstyrks de nu behandlade motionsyrkandena omDellenbanan. Imotion T224 (c) begärs att skall omfatta hela sträckanKristinehamnGällivare och att en upprustning genomförs mellan ochKristinehamn. Vidare yrkas att privata intressenter bör stödjas somtrafikutövare. Imotion T230 (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om banans betydelse för utvecklingen i inlandet. 1motion T231 (fp) framhålls att med tanke på banans betydelse måste ävenframgent statligt stöd utgå för att trygga banans existens. Imotion T503 (c) yrkas att utnämns till nationaljärn-väg och attansvaret för banan åläggs staten. Imotion T543 (vpk) yrkas att statligt stöd skall ges för att trygga trafiken påbanan samt att upprustningen av med sidolinjer fullföljs. Detyrkas vidare att en teknisk förnyelse sker av såväl vagnar som säkerhetssystemoch att stationer upprustas till resecentra. Imotion T547 (vpk) framhålls att framtid måste säkras och attbetydande satsningar bör göras vad gäller banunderhållet. Utskottetuttalade i samband med det trafikpolitiska beslutet attinlandsbanan mellan och har ett klart samhällsintresse och attden därför bör finnas kvar (bet. /88:19). Utskottet avstyrkte dåmotionsyrkanden om att inlandsbanetrafiken skulle omfatta hela sträckanGällivareKristinehamn och att skulle föras till stomnätet.Vidare avstyrkte utskottet vid detta tillfålle motionsförslag om attinlandsbanan också skulle omfatta de tre tvärbanorna. Utskottetställde sig bakom förslag i den trafikpolitiska propositionen att det bordeprövas om persontrafiken på kan bedrivas på ett sådant sätt attlokala och regionala intressenter samt turistorganisationer medverkar. Regeringen har mot dennabakgrund tillkallat en sär- 1989/90:TU27 skild förhandlingsman meduppdrag att pröva hur trafiken på kan utvecklas i former somfrämjar en ökad turisttrafik. Utskottetanser för sin del att resultatet av förhandlingsmannens arbete bör avvaktas. Inlandsbanansorterar organisatoriskt under som också täcker kostnaderna förunderhåll och investeringar. Det ankommer därför på att utifrån ensamhällsekonomisk bedömning besluta om investeringar på banan. Avdet anförda följer att utskottet avstyrker samtliga nu behandlademotionsyrkanden. Imotion T226 (s) framhålls att en snabbtågssatsning för ca300 milj. kr. skulle väsentligt främja regionens framtid. Mot denna bakgrundyrkas att betydligt ökade ramar ges för infrastrukturella investeringar påjärnvägsområdet i . Imotionerna T27 (s) och T235 (mp) yrkas att snabbtåg skyndsamt sätts in mellanmellan och /. Imotion T505 (c) framhålls att mot bakgrund av bl.a. tidigare riksdagsbeslut ochSJs och planer behövs ett klart riksdagsuttalande omsnabbtågsförbindelse på hela sträckan StockholmSundsvall. Utskottethar från erfarit att den upprustning av banan som är nödvändig attgenomföra för att snabbtåg skall kunna sättas i trafik kostar ca 300 milj. kr.Banverket har också uppgett att projektet är högt prioriterat. SJ är för sindel berett att sätta in det vagnmateriel som krävs. mening står det klart att ett snabbtåg mellan ochSundsvall skulle få mycket stor betydelse för kommunerna längs den södraNorrlandskusten. Utskottet utgår från att vid sin samhällsekonomiskaprövning av projektet beaktar de regionalpolitiska effekterna.Investeringskostnaderna är som framgår ovan relativt begränsade. Medhänvisning till det anförda och till den av fastställda ordningen förinvesteringsplaneringen påkallar inte de nu behandlade motionsyrkandena någonåtgärd från sida. De avstyrks därför av utskottet. MedBothniabanan avses en förlängning av ostkustbanan längs påsträckan HärnösandÖrnsköldsvikUmeåLuleå. 1 ett flertal motioner bedöms dettabanprojekt som angeläget och det framhålls att en utbyggnad bör realiseras.Detta gäller bl.a. T40 (c) och A94 (c). 1motion T231 (fjp) yrkas vidare att en utredning bör tillsättas för att 1989/90:TU27 utreda de allmänna förutsättningarna för byggande av Bothniabananoch därvid även pröva alternativa finansieringsformer. 1motion T536 (c) yrkas att en parlamentarisk utredning tillsätts som bl.a. får iuppdrag att i samråd med norrländskt näringsliv samt kommun- ochlänsföreträdare utreda en ostkustbana med sträckning efter framtill . Imotion T539 (fp) framhålls att Bothniabanan skulle få stor betydelse för såvälperson- som godstrafiken och helt motsvara de miljökrav som ställts på SJ. Motden bakgrunden bör regeringen ges i uppdrag att noga överväga en snabb lösningav transporterna efter . Imotion T235 (mp) yrkas att ostkustbanan byggs ut till och Umeåunder och att ett särskilt anslag i statsbudgeten inrättas förändamålet. 1motion T532 (mp) yrkas att Bothniabanan skall byggas ut från nuvarandeostkustbanan/till , , , och . Imotion T546 (vpk) yrkas att ostkustbanan förlängs till eller . Imotion T547 (vpk) yrkas att ostkustbanan längs byggs ut. Utskottetanser att det är viktigt att utvecklingen av bl.a. tungabasindustrier inte hämmas av otillräckliga transportmöjligheter på järnvägen.Bothniabanan är därför ett intressant projekt som bör studeras i sammanhanget.Det ankommer i första hand på att pröva och besluta i denna typ avfrågor. Utskottet är därför inte berett att särskilt uttala sig i frågan. Utskottetkan inte heller ställa sig bakom kravet på att en parlamentarisk utredning börtillsättas med uppgift att utreda behovet av en förlängd ostkustbana. Utskottetavstyrker därmed de nu behandlade motionsyrkandena. Imotion T206 (vpk) yrkas att regeringen tar sådana initiativ i det nordiskasamarbetet att kommunikationerna på framför allt de spårburna snabbt förbättras. På svensk sida innebär detta enligt motionären attHaparandabanan bör elektrifieras. Utskottetvill med anledning av motionen anföra att bandelen BodenHaparanda tillhörlänsjärnvägarna. svarar därmed för underhållet på banan medannyinvesteringar såsom t.ex. en elektrifiering finansieras från anslaget förbyggande av länstrafikanläggningar efter beslut av . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen. Imotion T230 (s) framhålls att bör återuppta den av SJ tidigarebeslutade upprustningen för 225 milj. kr. av bandelen ÖstersundStorlien. Imotionerna T546 (vpk) och T547 (vpk) framhålls att godstrafiken 1989/90:TU27 på norra stambanan snart nått kapacitetstaket varför det ärviktigt att tillräckliga resurser avsätts för bl.a. upprustning, förstärkningaroch mötesplatser. Debanor som tas upp i motionerna ingår i stombanenätet. Det ankommer på banverketatt utifrån en samhällsekonomisk bedömning besluta om investeringar på banan. planering ingår insatser såväl på norra stambanan som på bandelenÖstersundStorlien. Av det anförda följer att utskottet avstyrker de nubehandlade motionerna. Mål för SJ m.m. Enligtbudgetpropositionen innebär de mål för SJ, som statsmakterna lagt fast, bl.a.att gentemot kunderna skall kännetecknas av hög servicegrad,komfort, kapacitet och effektivitet. skall koncentrera sinaffårsverksamhet till järnvägstrafiken där den kan utvecklas till att blirationell och lönsam. För godstrafiken skall eftersträvas en snabb utvecklingså att godsvolymen 2000 uppgår till minst 10 miljonerton . Det ekonomiska resultatet skall successivt förbättras så attSJ-koncernen kan ge en sådan lönsamhet efter självfinansieringskravet attavkastning kan ske till staten efter rekonstruktionsperiodens utgång år 1992.Prissättningen skall ses över för att främja afSrsmässighet och därmed bidratill nödvändig förbättring av det ekonomiska resultatet. I budgetpropositionenanförs vidare att de övergripande mål och restriktioner som angetts för SJ tillrekonstruktionsperiodens utgång alltjämt bör gälla. Imotion T42 (vpk) yrkas att ger regeringen i uppdrag att undersökakonsekvenserna av de lönsamhetskrav som ålagts SJ. Enligt motionärerna börvidare inte vara kommersiellt utan politiskt och fackmässigtinriktad. 1motion T241 (vpk) yrkas att hos regeringen begär förslag i syfte attminska SJs affirsmässiga befogenheter. Enligt motionärerna har SJs nya agerandemed utförsäljningen av SJ Resebyrå och vissa huvudverkstäder varit klartolyckligt. Enligt1988 års trafikpolitiska beslut befinner sig SJ under en rekon struktionsperiod som löper ut . Utskottet anser det viktigt att de organisatoriska förutsättningarna och de ekonomiska befogenheter na inte förändras på något avgörande sätt . Utskottet förutsätter vidare att i den utvärdering som avses göras av SJs rekonstruktion kommer bl.a. att behandlas vilken styrning och vilket inflytande som statsmakterna skall utöva gentemot SJ. Utskottet avstyr ker mot denna bakgrund motionsyrkandena och lämnar utan erinran vad kommunikationsministern i dessa delar anfört om mål för SJ. I budgetpropositionen anförsbeträffande SJs soliditet att nivån bör 1989/90:TU27 vara år1991. Itvå motioner har frågan om SJs soliditet, tagits upp. I motion T225 (c)framhålls att den kraftiga investeringsfas som SJ nu går igenom gör detangeläget att underlag och förslag tas fram för ett lägre soliditetstal. Imotion T532 (mp) framhålls att SJs soliditetstal bör vara . Utskottetkonstaterar att för SJ har tidigare lagts fast ett soliditetstal om somuttryck för den högsta skuldsättningsgrad som SJ får ikläda sig (prop.1988/89:100. bil 8, bet. TU16, rskr 226). har därefter genomproposition 1989/90:25 informerats om att solidi-tetsnivån, till följd av vissaförändringar utanför SJs möjlighet att påverka sänkts till . 1budgetpropositionen anför kommunikationsministern att SJ har goda möjligheteratt höja soliditeten genom att t.ex. sälja ut en del av verkets tillgångar ochtillgodgöra sig de övervärden som finns i dessa. mening är det angeläget att den av fastlagdaafSrsinriktningen för SJ, som innebär att SJ skall koncentrera sig på attutveckla järnvägstrafiken, fullföljs. Med den avyttring som i 1988 årstrafikpolitiska beslut förutsattes av icke järnvägsnära verksamheter ochtillgångar bör förutsättningar finnas för att uppnå den so lid i tetsnivå somursprungligen angetts utan att investeringsverksamheten hämmas. Utskottetförutsätter vidare att i samband med den affirsverksöversyn som enligtbudgetpropositionen nu pågår inom övervägs utformningen avolika styrformer och restriktioner som t.ex. val av lämpligt soliditetstal. Utskottetlämnar utan erinran vad som anförts i budgetpropositionen om soliditeten ochavstyrker därmed motionsyrkandena. Vadsom i övrigt i budgetpropositionen anförts om SJs mål bör enligt utskottetsmening lämnas utan erinran från sida. BeträffandeSJs organbation framhålls i motion T212 (fp) att den rollfördelning som nuskapats mellan trafikanordnare och skulle renodlas om SJ fick verka ibolagsform. Motionärerna begär därför att SJ ombildas till aktiebolag. Medhänvisning till vad utskottet tidigare anfört om den rekonstruktionsperiod SJbefinner sig i bör de organisatoriska förutsättningarna ligga fast. Utskottetavstyrker därför motionsyrkandet. Ersättning till SJ för utveckling av godstrafik Ibudgetpropositionen föreslås att 445 milj. kr. anvisas under anslaget Ersättning till för utveckling av godstrafik. Bidraget skall bl.a. användas för att utveckla nya transportlösningar såsom kombinerade lastbils- och järnvägstransporter. Ett annat viktigt syfte med ersättningen är att bidra till att tillförsäkra landets olika delar en tillfredsställande standard i deras transportförsörjning. även andra trafiklösningarän kombitrafik, t.ex. utveckling av system- 1989/90:TU27 transporter medvagnslastvagnar av olika slag. Det särskilda utvecklingsbidraget skallsuccessivt avvecklas. Imotion T233 (m) ifrågasätts anslagets värde och yrkas att regeringen återkommermed en väl motiverad och underbyggd begäran om anslag som dock bör vara på enpåtagligt lägre nivå än vad som förordats. I motion T561 (m) yrkas attregeringens förslag till medelsanvisning helt avslås. 1motion T40 (c) framhålls att det inte minst av miljöskäl finns ett stort behovav att föra över gods från landsväg till järnväg. Enligt motionärerna finns detmaterial som tyder på att den senaste tidens utveckling av kombitrafiken påjärnväg till stor del skett genom omfördelning mellan olika typer avjärnvägsgods. bör därför enligt motionen för olikautvecklingsinsatser på godsområdet anvisa 100 milj. kr. 1motion T532 (mp) framhålls att en ensidig inriktning mot utveckling avkombinerade transporter kan hämma järnvägens utveckling vad gäller transportersom samhällsekonomiskt bäst utförs genom vagnslasttrafik. Mot denna bakgrundföreslås att ett nytt anslag på 200 milj. kr. införs för bidrag till stickspåroch vagnslasttrafik. Utskottetanser det angeläget att en mer utförlig redovisning fortsättningsvis görs tillriksdagen av hur medlen för godsutveckling används och vilken effekt de har föratt främja de mål som angetts i det trafikpolitiska beslutet . Vadgäller den medelsberäkning som regeringen har förordat har utskottet ingenerinran. Detta ställningstagande innebär att de nu behandlade motionsyrkandenaavstyrks. Ersättning till SJ i samband med utdelning från AB Swedcarrier SJges, från anslaget D 8 Ersättning till i samband medutdelning från AB Swedcarrier, medel motsvarande det belopp som Swedcarrier vid avyttring av vissa verksamheter betalar iskatt på grund av att inget koncernförhållande enligt aktiebolagslagens meningfinns med SJ. Under innevarande budgetår får anslaget även disponeras i sambandmed en extraordinär utdelning av obeskattade medel från AB Swedcarrier. Ibudgetpropositionen föreslås att för ändamålet bör ett formellt1000-kronorsanslag föras upp på statsbudgeten för /91. 6,6Persontrafikfrågor 1989/90:TU27 Ettflertal motioner har tagit upp frågor kring utvecklingen av snabbtågstrafiken. 1motion T223 (fp) yrkas att snabbtågen gör uppehåll i . Imotion T560 (c) framhålls att har en viktig funktion som knutpunkt förden framtida järnvägstrafiken varför tågstopp för snabbtågstrafiken bör görasi . FörVärmland framhålls i motion T213 (m) behovet av snabbtåg på bandelenÖrebroKarlstadCharlottenberg vilken bandel innefattas i planerna för Mälar-och , utvecklad tågtrafik OsloCharlottenberg och förbättrad tågtrafikmellan och . Ävenmotion T319 (c, m, fp) påtalar behovet av bättre kommunikationer i isamband med olika järnvägsinvesteringar. IT204 (mp) yrkas att snabbtåg införs mellan och . Imotion A61 (vpk) framhålls att trafiken mellan och ocksåfortsättningsvis bör gå via , och Chalottenberg. Enligtmotion T210 (s) finns behov av snabba förbindelser från Bergslagskommunernatill och . 1motion T251 (mp) framhålls angelägenheten av att en snabb och kraftig utbyggnadsker av snabbtågssystemet för att erbjuda ett fullgott alternativ tillflygtrafik på medeldistanssträckor. Imotion T40 (c) framhålls behovet av en offensiv utbyggnad av det svenskasnabbtågsnätet både . Imotion T547 (vpk) framhålls att bör även sammanbindas medsnabbtågsförbindelser till . Imotion T552 (c) yrkas att hos regeringen begär en utredning omsnabbtåg längs norra stambanan. Vadgäller matartrafik till snabbtågen påtalas i motion T207 (m) att väl fungerandeanslutningstrafik krävs till i samband med införande av snabbtågstrafik. 1motion T502 (c) framhålls SJs och ansvar för matartrafik tillsnabbtågen samt att vissa snabbtågsstopp bör göras i . Äveni motion T533 (s) framhålls att snabbtågsstopp bör göras i . Enligtvad utskottet erfarit avser SJ att introducera snabbtågstrafik mellan Göteborgoch . Med en hastighet av beräknas attrestiden kan minskas med mer än . Är 1994räknar SJ med att ha 20 snabbtåg. SJ övervägar även att körasnabbare tåg från till , , , ochNedre samt mellan och . Med den beslutsordning somföljer av trafikpolitiska beslut är det SJ som själv bestämmer omtrafikens uppläggning. I den mån högre hastigheter kräver banombygg-naderfaller det inom ansvarsområde att samhällsekonomiskt planera ochgenomföra sådana utbyggnader. Utskottetanser att det är viktigt att SJ med eget ansvar kan utvecklas /90:TU27 tillett attraktivt trafikföretag för resenärerna. Om statsmakterna uttalade sig idenna typ av frågor skulle SJs möjligheter att utvecklas till ettkonkurrenskraftigt och lönsamt trafikföretag allvarligt försvåras. Av detanförda följer att samtliga nu behandlade motionsjrrkanden avstyrks avutskottet. Fleramotioner påtalar behovet av vissa enskilda tågförbindeber m.m. 1motion T552 (c) yrkas att ytterligare en dubbeltur sätts in längs norrastambanan. Imotion T235 (mp) framhålls att mellan och börtrafikeras med alla de tåg som vänder i . Enligtmotion T512 (m) bör sowagnsförbindelsen mellan och Blekingeåterinföras. 1motion T547 (vpk) framhålls att den s.k. Lapplandspilen med sovvagnar böråterinsättas till . Enligtmotionen T534 (mp) bör en regional trafikutredning tillsättas för att bl.a.säkerställa utvecklingen av den spårbundna kollektivtrafiken i län.I samma motion yrkas vidare att trafiken på Karslborgsbanan återupptas. Imotion T533 (s) framhålls att en samhällsekonomisk analys bör göras ompendeltågstrafik mellan och . Medden rollfördelning som lagts fast genom trafikpolitiska beslut är detSJ självt som på stomnätet bestämmer sin trafikuppläggning. För långvägapersontrafik kan vidare staten upphandla sådana förbindelser som bedöms vararegionalpolitiskt viktiga men som inte SJ kan klara på normala a£Srsmässigavillkor. På motsvarande sätt har trafikhuvudmännen möjlighet att för sin lokalaoch regionala trafikförsörjning köpa extra tågförbindelser på stomnätet av SJ.Genom samarbetet mellan SJ och trafikhuvudmännen kan också integrerade trafikuppläggningarordnas där t.ex. SJs ijärrtrafik leds över eller går in delvis på enlänsjärnväg. Utskottetanser att denna rollfördelning är ändamålsenlig. Utskottet avstyrker därförsamtliga nu behandlade motionsyrkanden. Närdet gäller prbsättningsfrågor framhålls i motion T501 (fp) behovet av ettbättre samarbete mellan SJ och de ansvariga för kollektivtrafiken i Stockholmslän så att ökad samordning kan ske inom biljettsystemet. Bl.a bör resande frånNykvarn kunna använda sig av SL:s månadskort på SJs fjärrtåg till . Imotion T532 (mp) framhålls att järnvägen har låga marginalkostnader och därförkan ta emot ytterligare passagerare på lediga platser. Mot denna bakgrund yrkasatt ett lågprissystem utvecklas för främst studerande, barnfamiljer ochpensionärer. 1 motionerna T546 (vpk) och T547 (vpk) yrkas attalla tågdestinatio-ner norr om bör ha s.k. röda avgångar. Enligt de trafikpolitiska riktlinjerna åligger det SJ att se över sin prissättning föratt främja ökad affirsmässighet och därmed bidra till en nödvändig förbättringav det ekonomiska resultatet. SJ har vidare 1989/90:TU27 möjlighet att påafSrsmässiga villkor teckna olika samarbetsavtal för att stärka samarbetet medde ansvariga trafikhuvudmännen i länen. Enligt vad utskottet erfarit har ocksåett avtal numera träffats som underlättar resandet mellan och Stockholmsom berörs i motion T501 (fp). Av det anförda följer att inte böruttala sig i frågor kring SJs taxesättning och om biljettsamarbete med olikaintressenter. Utskottet avstyrker därför samtliga nu behandlade motionsyrkanden. Önskemåloch krav på fler tåguppehåll finns i följande motioner. Imotion T532 (mp) yrkas att SJ bör utveckla ett rikstäckande järnvägssystem somgörs tillgängligt för så många som möjligt och att målsättningen därvid skallvara att varje kommun skall ha åtminstone en järnvägsstation i drift. Imotion T502 (c) framhålls att ordinarie ärrtåg bör göra ett lämpligt antaluppehåll i . Är inte detta möjligt bör i stället enligt motionärernapendeltågstrafiken från byggas ut via till . Förden händelse att avslår motionsyrkandet om tåguppehåll i Vårgårdayrkas att regeringen ges till känna SJs och ansvar för matartrafiktill snabbtågen. Äveni motion T563 (m) yrkas att tåguppehåll i bör prövas närmare. Enligtmotionen T513 (vpk) bör tågen stanna vid befintliga järnvägsstationer iglesbygden. Utskottetanser med anledning av motionerna om tåguppehåll att det trafikpolitiskabeslutet gett SJ möjligheter att utvecklas till ett modernt,effektivt och kundinriktat trafikföretag med en sådan lönsamhet att det kanöverleva av egen kraft. En grundförutsättning för detta beslut var att ge SJstor frihet att självständigt agera på transportmarknaden. Om staten inte avregjonalpoliska skäl kan acceptera nedläggning av trafik kan denna trafikköpas med hjälp av anslag över statsbudgeten. På motsvarande vis kantrafikhuvudmännen köpa lokal och regional tågtrafik liksom extra tåguppehåll. Meddenna politik är rollfördelningen tydlig. SJ agerar företagsekonomiskt som iprincip vilket trafikföretag som helst medan staten och trafikhuvudmännensvarar för samhälleliga värderingar. Denna rollfördelning innebär enligtutskottets mening att riksdag och regering inte bör ha synpunkter på frågor omtågstopp. Avdet anförda följer att samtliga nu behandlade motionsyrkanden avstyrks avutskottet. 1motion T515 (ff)) yrkas beträffande SJs busstrafik att SJ får i uppdrag attordna en förbindelse med snabba bussar LudvikaVästerås till dess attBergslagspendeln på järnväg kunnat etableras. Vadgäller etablering av en snabb busslinje till dess Bergslagspendeln förverkligats är detta en fråga som trafikhuvudmannen har att pröva. Genom att trafikhuvudmännen numera har det politiska och ekono- 112 miska ansvaret för länetstrafik såväl på väg som järnväg ges förutsätt- 1989/90:TU27 ningar för att en välavvägning kan göras.