bet · GD01KrU25 · 1989-12-31 00:00:00 — 1988 genom att avge betänkandet (SOU1988:52) Att följa medieutvecklingen. (U 1989:04) slutfördesitt arbete , då den avgav betänkandet (SOU 1989:73)TV-politiken. En särskild utredningsman (U 1988:B) redovisade sitt uppdrag ioktober 1989 genom att lägga fram rapporten(Ds 1989:65) Sponsring m.m. av program. Förnärvarande bedrivs utredningsarbete av radiolagsutredningen (U 1985:05) ochnärradioutredningen (U 1988:07). har avgett betänkandena(Ds U 1985:12) Kabelsändningarna och videocensuren, (Ds U 1987:2)Försöksverksamhet med nordisk TV från rymden, rättsliga frågor, (SOU 1987:63)Vidaresändning av satellitprogram i kabelnät, (SOU 1989:7) Vidgadetableringsfrihet för nya medier och (SOU 1990:7) Lagstiftning för reklam isvensk TV. I detta sammanhang kan nämnas att en Europarådskonvention omgränsöverskridande television har utarbetats och att radiolagsutredningen hari uppdrag att belysa konsekvenserna av ett svenskt tillträde till konventionenom gränsöverskridande television samt lägga fram förslag till den lagstiftningsom behövs. harregeringen utfårdat direktiv (dir. 1990:4) för en utredningsman som skallutarbeta förslag till föreskrifter i lag om fördelningen av radiofrekvenser ochutforma förslag till en ny organisation skild från , normgivning och tillståndsgivning på radioområdet. Iskrivelse har informerat regeringen om debatt avser att ingående utreda och påskynda de organisatoriska,strukturella och programpolitiska förändringar som kan vara motiverade för attkoncernen bättre skall kunna fullgöra sitt uppdrag om radio- ochtelevisionsverksamhet i den skärpta konkurrenssituationen, deb att SverigesRadio avser att till regeringen inge sådana förslag till förändringar inomkoncernen som förutsätter statsmakternas prövning med hänsyn till de nuvarandeavtalens innehåll. Utskottet som erinrar om att de nuvarande avtalen löper ut vid utgången av juni månadår 1992 har inhämtat att med utgångspunkt i övervägandenangivna i nämnda skrivelse tillsatt sex olika projektgrupper. Avtal mellan staten och : Gemensam målsättning ochövergripande ansvar hos moderbolaget för hela koncernens programutbud. Bildande avfastighetsbolag inom : Minimering av SR-koncernens samladelokalkostnader. Bildande av servicebolag inom : Samordning avkoncerngemensamma servicefunktioner att nå ökad rationalitet. Omstrukturering av Utbildningsradions verksamhet Syfte: Renodling avprogramverksamhet för enbart utbildningsändamål. Syfte; Koordinering avprogramutbud och programproduktion i två TV-kanaler i avsikt attstärka företagets konkurrenskraft. Sammanläggning av radioverksamhet Syfte; Utveckling ochkomplettering av programutbudet i fyra kanaler samt förbättrat utnyttjande avgemensamma resurser för radioverksamheten. Projektgruppernaskall ha redovisat sina uppdrag, grupp 1 och grupperna26 . Medelsberäkningar för ,radionämnden och Förslageni budgetpropositionen till medelstilldelning för den med TV-avgjftenfinansierade radio- och TV-verksamheten för och del samt för /91 förradionämndens del framgår av följande sammanställning. Beloppen anges imilj.kr. 1990/91 1991 1),6) 2 845,1 2) 4) 164,2 5) 4) 310,4 5) 1) Prisläge 1987/88 2) Prisläge 1988 3) Prisläge 1988/89 4) Prisläge 1990 5) Prisläge 1991 6) Varavtilläggsbudget 20,2 milj.kr. har i den nu aktuella anslagsframställningen konstaterat att denanalys som gjorts i den s.k. och den i anslutning därtill gjordabedömningen alltjämt är giltig, nämligen att koncernen behöverresursförstärkningar som inom loppet av en femårsperiod leder till ennivåhöjning av medelstilldelningen motsvarande 500 milj.kr. i 1987/prisnivå.Utbildningsministern uttalar i anslutning till en redovisning av denna uppgjftatt i avvaktan på att frågor om den framtida TV-politiken m.fl. dithörandefrågor skall beredas måste hans ställningstaganden till förslagen om en allmänförstärkning av Radio-koncernens resurser anstå ytterligare en tid.Det ovan redovisade förslaget i budgetpropositionen innebär därför i princip enindexuppräkning av den medelsram som koncernen tilldelats för . Somframgår av tabellen föreslås det att för anvisas 2845,1 milj.kr. prisläge för koncernens drifts-, investerings- ochkapitalkostnader. Itvå motioner yrkas att skall tilldelas följande medelutöver de medel regeringen föreslagit, nämligen i motion Kr365 (vpk) 115milj.kr. och i motion Kr327 (mp) 110,5 milj.kr. I anslutning härtill bör nämnasatt den av yrkade resursförstärkningen 100 milj.kr. förförsta året uppräknat till prisläge motsvarar ett belopp av 104,7milj.kr. Utskottetgodtar den i budgetpropositionen gjorda medelsberäkningen och avstyrkermotionsyrkandena (yrkande 1 i motion Kr365 och yrkande 2 i motion Kr327). Utskottetsställningstagande innebär bl.a. att utskottet beräknar medelsbehovet för RIKABtill 109,7 milj.kr. Som närmare redovisas i propositionen (bil. 10 s. 466)skulle bära vissa merkostnader i samband med att uppbörden avTV-avgjften och av ansvaret för avgiftskontrollen överflyttades från televerkettill det nybildade RIKAB. Regeringen har fattat ett beslut som innebär attteleverket till fullo ersatt RIKAB för merkostnaderna under förberedelse- ochflytt-perioden fram till . Enligt beslut skulleteleverket även på lämpligt sätt kompenseras fördet intäktsbortfall som den nya organisationen kan medföra. Utskottet kan motbakgrund av vad som framkommit bl.a. vid utskottets utfrågning i detta ärendeoch till att möjligheterna bedöms goda att ytterligare öka antalet TV-avgjfterredan under år 1990 konstatera att den förpliktelse för att lämnasådan kompensation som ovan angetts inte längre behöver kvarstå. Utskottetförutsätter dock att lämnar RIKAB det ytterligare biträde i frågaom den ännu pågående registeröverföring som beräknas vara slutförd senast vidutgången av juni månad . Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag rörande radionämnden ochteleverket (se bil. 10 s. 466467). TV-avgiften 1989/90:KrU25 Dentidigare radiofonden motsvaras nu av rundradiokontot. Vid utgången av år 1989var rundradiokontots saldo negativt. Med i budgetpropositionen (bil. 10 s.468) redovisade förutsättningar föreslås i denna i syfte att underskottetskall vara borta vid utgången av att TV-avgiften fr.o.m. den 1 juli1990 skall höjas med . Detta motsvarar en höjningav avgiften för en tremånadersperiod från . Ikonsekvens med förslaget att tilldela större resurserän vad regeringen föreslagit föreslår motionärerna bakom motion Kr327 (mp) enstörre höjning av TV-avgjften än vad ovan angetts. Motionärerna vill atthöjningen skall bestämmas till . mer än vadregeringen föreslagit. Utskottetanser att utgångspunkten för ställningstagandet till TV-avgjftens storlek börvara bl.a. den medelsberäkning för och som utskottetförordat. Utskottet har godtagit regeringens förslag till medelsberäkning. Medbeaktande av att RIKAB numera erbjuder autogjrobetalning avTV-avgjften bör denna dock bestämmas till . , \ilket belopp är jämnt delbart med 12. Således föreslårutskottet att avgiften blir för månad . och för en tremånadersperiod 291kr. Den av utskottet förordade höjningen av TV-avgjften med . medföratt rundradiokontot tillförs ca 13 milj.kr. mer än vad ett bifall tillregeringsförslaget skulle medföra. Utskottets ställningstagande innebär attmotion Kr327 i här aktuell del i någon mån tillgodoses (yrkande 1). Utskottetvill tillägga att det även med den av utskottet föreslagna höjningen avTV-avgjften kan bli svårt att få bort underskottet . Dehittillsvarande kostnadsökningarna i samhället och dekonsekvenser dessa kan få för Radio-koncernens behov av kostnadskompensationIcan skapa sådana svårigheter. Utskottetvill framhålla att det finns en långtgående enighet om att det i det framtida mediesamhället måste finnas ett som är ett företag i allmänhetens tjänst (public service) med uppgifter och förpliktelser av den art som anges i de nuvarande avtalen med staten. Det sagda står inte i motsättning till att det kan finnas skäl till förändringar i företagets uppdrag och organisation, bl.a. som en följd av den internationella utvecklingen på medieområdet. Med hänvisning till vad utskottet anfört anser utskottet att det inte är erforderligt med någon åtgärd med anledning av motion Kr287 (fp) i vad däri understryks vikten av att slå vakt om som ett public service-företag med ett . 'iådant uppdrag som angetts ovan. I sammanhanget bör nämnas att det även i motion K401 (m) till vilken Kr206 (m) anknyter uttalas att kommer att spela en stor roll även i den framtida etermiljön i . Yrkandet i motion Kr206 behandlas i det följande. Frågan om den framtida finansieringen av Radiohar ett 1989/90:KrU25 nära samband med frågan om reklam i svensk TV inom ellerutom sändningar. Som anges i propositionen är de uppgifter sommåste lösas på radio- och TV-området omfattande och betydelsefulla.RekJamfrågan och frågan om Radio-koncernens uppdrag inför en nyavtalsperiod hör dit. Utbildningsministern avser att återkomma till regeringenmed förslag om hur beredningsarbetet skall bedrivas sedan han närmare studeratde synpunkter som lämnats på betänkande om TV-politiken, ivilket reklamfrågan utförligt behandlas. Utskottet, som återkommer till frågan om och till det nämnda beredningsarbetet, anser mot bakgrund av detanförda att inte nu bör uttala sig i frågan om skalltillåtas finansiera sina sändningar med reklam. De fortsatta övervägandena ireklamfrågan bör således inte föregripas. Det sagda innebär att utskottetavstyrker deb motion Kr287 i den mån den syftar till att skallfinansieras uteslutande genom mottagaravgifter, deb motion Kr365 (vpk) såvittdäri yrkas att inte skall reklamfinansieras (yrkande2), deb motion Kr330 (fp) i vad avser tillåtande av reklamfinansiering av denframtida lokalradioverksamheten (yrkande 2). Utskottet vill i sammanhangeterinra om att det även i den ovan angivna motionen K401 anförs att TV-reklaminte får släppas in i Radio-kanalerna. I fråga om reklam i lokalradiosändningarhänvisar utskottet även till sitt yttrande 1989/90:KrUly tillkonstitutionsutskottet och till sistnämnda utskotts betänkande 1989/90:KU8. 1 motion Kr373 (mp) föreslås att skall geregeringen till känna vis.sa synpunkter om behovet av att, som motionärerna uttryck er sig, minska smygreklamen i sändningar. Motio närerna erinrar om att det är förbjudet för programföretagen att mot vederlag medge kommersiell reklam i program eller programinslag samt anför att det likväl förekommer kommersiella budskap förhållan devis ofta i televisionssändningarna. Motionärerna utvecklar sina syn punkter närmare och lämnar därvid exempel på vad de anser vara smygreklam. Motionärerna vill att regeringen, om så erfordras för att komma till rätta med smygreklamen, skall återkomma till med förslag till ändringar i radiolagen så att sådan reklam uttryckligen förbjuds. Motionsförslaget föranleder utskottet att redovisaföljande synpunkter. Det finns två regler som ringar in förbudet för att sända reklam. Den ena bestämmelsen finns i avtalen med staten ochinnehåller att programföretagen inte mot vederlag får medge kommersiell reklam.I motsats till vad motionärerna utgår från har radionämnden Slit ett företagför brott mot detta förbud. Beslutet fattades och avsåg dragningarnai AB Tipstjänsts spel och i TV-programmet . 2 1989/90. Denandra bestämmelsen är regeln i radiolagen om opartiskhet. 1989/90:KrU25Radionämnden har vad gäller denna bestämmelse uttalat att kravet bl.a. innebäratt programföretagen skall vara försiktiga med program eller programinslag somkan uppfattas som ett gynnande av visst företag eller vissa produkter. I sinpraxis har nämnden godtagit ett sådant gynnande endast i de fall när etttillräckligt starkt nyhetsintresse eller informationsintresse har kunnatuppväga gynnandet i fråga. Närdet gäller exempelvis sportsändningar där det visas reklamtexter m.m. påsportarenan och på de tävlande eller deras utrustning har radionämnden påmotsvarande sätt ansett att sändningen i fråga har kunnat godtas, om detnyhets- eller informationsintresse som är förknippat med sändningen väger uppdet gynnande som sker genom att reklamen syns i bild. Reklamen får dock intevisas mer än vad som behövs för att sändningen skall kunna uppfylla sittändamål. Radionämndenhar ett flertal gånger fållt programföretag för otill börligt gynnande, dvs. för brott mot regeln om opartiskhet. En rad exempel härpå redovisas i radionämndens årliga publikation med namnet anser- . Ensärskild sakkunnig inom har utrett frågor om sponsringav radio- och TV-program. Rapporten (Ds 1989:65) Sponsring m.m. av SverigesRadios program har remissbehandlats. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet (yrkande 1). Organisation, avtal, m.m. Iflera motioner tas upp frågor som avser eller har nära samband medförberedelserna inför en ny avtalsperiod för . Detmest övergripande yrkandet finns i motion Kr206 (m). I motionsmotiveringen,som återfinns i motion K401, diskuteras hittillsvarande rollsom monopolföretag. Det framhålls att har ensynnerligen snabb utveckling inom etermedier ägt rum, som i stort sett heltförändrat förutsättningarna för verksamhet. Motionärerna anseratt mot bakgrund av den snabba utvecklingen och den nya etermediesituationen enparlamentarisk utredning bör tillsättas för att se över Radiosnuvarande organisationsform och ge förslag till förbättringar. beröra den nuvarande ägarkonstruktionen, samt överväga en omorganisationdär moderbolaget avskaffas och verksamheten delas upp i ett TV- och ettradiobolag. bör läggas ned och de olikalokalradiostationerna ombildas till fristående kommersiella radiostationer. Ifråga om Lokalradio framställs i motion Kr330 (fp) yrkanden som har ett likartat innehåll. Motionären vill att bolaget skall skiljas från vid det kommande årsskif tet. Ett alternativ som därvid bör övervägas är att skapa 25 fristående lokalradiobolag. Utskottetanförde i sitt av godkända betänkande 1989/90:KrU251988/89:KrU21 (s. 14) att utskottet förutsatte att förberedelserna inför dennya avtalsperioden för den nuvarande löper ut kommer att ske under parlamentarisk medverkan. I en interpellationsdebatl islutet av mars (prot. 1989/90:93) framhöll utbildningsministern bl.a. atthan eftersträvar breda lösningar av radio- och TV-frågorna, att mycket talarför att en parlamentarisk beredning får i uppdrag att förbereda de nya avtalenmed , samt att det kan bli aktuellt med en justering i fråga om dennuvarande avtalsperiodens längd eftersom räkenskapsåret för numera sammanfaller med kalenderåret. Utskottetkonstaterar också att styrelsen för bildat sexprojektgrupper som skall ta fram underlag som bl.a. kan leda fram till förslagtill regeringen om förändringar inför en ny avtalsperiod. Beträffandeprojektgruppernas uppdrag hänvisar utskottet till ett tidigare avsnitt (s.13). Utskottet,som förutsätter att regeringen tar ställning till fråganom hur beredningsarbetet inför den nya avtalsperioden skall bedrivas, anseratt beredningsarbetet inte bör föregripas. Utskottet anser därför att motionKr206 och motion Kr330 yrkandena 1 och 3 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Idetta sammanhang behandlar utskottet även motion Kr365 (vpk) om att det iavtalen mellan staten och Sverigs Radio skall anges att en större ochprocentuellt fastställd andel av sändningarna skall bestå av svenskproduceradeprogram (yrkande 3). Medhänvisning till vad utskottet anförde i frågan (bet. 1988/89:KrU21s. 17) och till att det är naturligt att frågan om lämpligheten av en sådankvotregel som motionärerna förespråkar diskuteras i det kommandeberedningsarbetet avstyrks motionsyrkandet. MotionKr221 (m) syftar till en utredning om förutsättningar och grunder för ettnationellt etbkt råd för TV-, video- och radiofrågor. Utskottetvill med anledning av motionsförslaget lämna följande redovisning för vissaorgan som finns inom massmedieområdet med uppgift att vaka överprogramstandard m.m. Radionämndenskall genom efterhandsgranskning övervaka att programföretagen inom håller sig till reglerna i radiolagen och i företagens avtalmed staten. fungerar vad gäller den periodiska pressensom ett slags hedersdomstol vid överträdelser av god publicistisk sed. har en likartad funktion i förhållande till närradion.Radionämnden är en statlig myndighet medan de båda sistnämnda nämnderna ärenskilda organ. Detfinns givetvis också möjlighet till direkta sanktioner från statens sida vid brott mot de regler som gäller för verksamheten. härom finns i bl.a.lagstiftningen mot videovåld, kabellagen och narra- 1989/90:KrU25diolagen. Yttrandefrihetsbrott beivras enligt tryckfrihetsförordningen ochde olika ansvarighetslagarna på rundradions område. Iproposition 1989/90:70 om våldsskildringar i rörliga bilder m.m. som förnärvarande bereds av kulturutskottet har regeringen föreslagit att ett råd förskadliga våldsskildringar skall inrättas. DenEuroparådskonvention om gränsöverskridande televbion som öppnades förundertecknande innehåller en uppsättning minimiregler för innehållet igränsöverskridande TV-program. Dessa gäller bl.a. våldsskildringar, pornografi,rashets samt skydd för barn och ungdom. väntas under år1990 lägga fram förslag om den lagstiftning som behövs för att skallkunna ratificera konventionen. Medhänvisning till den lämnade redovisningen anser utskottet att det inte ärmotiverat med något initiativ med anledning av motionen. Imotion Kr373 (mp) förordas att förnyade samtal skall äga rum för att få tillstånd ett nordiskt Tele-X-samarbete (yrkande 2). Utskottet som vill nämna att en av kanalerna i disponeras av Norgeoch en annan av samt att den senare numera är uthyrd till kan inte finna att det är motiverat med ett riksdagensinitiativ i det syfte som anges i motionen för att även den tredje kanalen reservtranspondern skall komma till användning. Utskottet tar här också upp en fråga \om skyldigheten att erlägga TV-avgift somaktualiserats i motion Kr207 (m). Enligtlagen om TV-avgift skall den som innehar en TV-mottagare betala TV-avgjft förmottagaren till RIKAB (1 §). Vissa undantag från avgiftsskyldigheten finns.Således omfattar skyldigheten att betala TV-avgift inte sådana TV-mottagare sompå grund av sin konstruktion inte kan användas för att ta emot markbundnarundradiosändningar (4 §). Skyldigheten att betala TV-avgjft omfattar inteheller TV-mottagare som finns i anläggningar eller lokaler som är avsedda förannat än bostadsändamål eller i fortskaffiiingsmedel, om mottagaren på grund aven särskilt vidtagen åtgärd inte kan användas för att ta emot TV-program (5 §). Imotionen framställs ett yrkande som innebär att avgiftsskyldigheten skallbegränsas i större utsträckning än enligt den nuvarande lagstiftningen.Motionären erinrar om att TV-avgjften går till finansieringen av SR;s programoch anfiir därför att avgiften endast bör gälla personer som kan ta emotprogram som sänds av . Motionären pekar på möjligheten attplombera TV-ingången för "SR-kanalerna". Utskottetvill framhålla att de flesta TV-mottagare är så konstruerade att de kan användas för att ta emot markbundna rundradiosändningar, däribland sändningar från /VB. I vissa fall är emellertid en TV-mottagare så konstruerad att den kan användas 20 endast för individuell eller kollektiv mottagning av program från satelliter.Avgiftsskyldighet är inte föreskriven i sådana fall och inte 1989/90:KrU25heller i andra fall där konstruktionen är sådan att mottagaren inte kananvändas för att ta emot markbundna rundradiosändningar. Detta framgår av 4 § ilagen. Därutöver finns som ovan redovisats i 5 § ytterligare undantag frånavgiftsskyldigheten, nämligen för vissa TV-mottagare som inte finns i bostäder.Utskottet anser att den avvägning som gjorts i lagen i fråga om avgiftsskyldighetensomfattning är rimlig. En plombering kan i allmänhet lätt tas bort och det endahelt effektiva sättet att förhindra användningen av en TV-apparat för att taemot sändningar från är att ta bort kanalväljaren. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motionen. Resursfördelningen mellan TVs båda kanaler, m.m. Fråganom resursfördelningen mellan TVs båda kanaler tas upp i tre motioner. Imotion Kr328 (s) föreslås att Kanal och skall likställas vid fördelningenav de medel som tilldelas televisionen. Enligt motion Alll (c) bör de regionalaTV-distrikten förstärkas. Motionärerna anser att av televisionens medelbör tilldelas TV2. Imotion Kr252 (mp) förordas att inom TV2 skall tilldelasstörre ekonomiska resurser än övriga regionala . Motionärerna anseratt detta är nödvändigt om på ett acceptabelt sätt skallkunna bevaka hela i fråga om miljö, natur och kultur. Enligtvad utskottet inhämtat har av tilldelade resurser förinnevarande verksamhetsperiod, den 1 januari 1990den ,fördelat 752,3 milj.kr. och 673,6 milj.kr. Således harTV2 fått av resurserna. Vid fördelningen har beaktats bl.a. attbudgeten för TV2 belastas med förvaltningskostnader (lokaler m.m.) idistrikten. Motsvarande kostnader för Kanal belastar inte budgeten förkanalen. I de medel som tilldelats TV2 ingår även medel fördistriktsproducerade riks- och sportnyheter som i sändningstid även kommerKanal till godo. Utskottetkan också konstatera att den allmänna produktionen i distrikten under 1989beräknas ha uppgått . Enutvärdering av kanalsystemet som avser perioden den 1 juli 1987den 31 december1989 har gjorts av . Enligt vad utskottet inhämtat äravsikten att resultaten av utvärderingen skall redovisas ianslagsframställningen för . Som redovisats i detföregående kommer frågan om strukturförändring inom attbelysas av en särskild projektgrupp som tillsatts av . Syftet medprojektet är att utreda frågan om en koordinering av programutbud ochprogramproduktion i två TV-kanaler i avsikt att stärka företagetskonkurrenskraft. Liksomvid behandlingen av motionsyrkanden om resursfördelningen mellanTVs båda kanaler anser utskottet att under löpande avtalsperiodinte bör ta några initiativ av det slag som 1989/90:KrU25 förordas imotionerna Kr328 och Alll yrkande 13. Motionsyrkandena avstyrks alltså. Beträffandeförslaget i motion Kr252 vill utskottet hänvisa till sina tidigare uttalanden ifråga om fijrdelningen av resurser mellan olika (se senast bet. KrU1986/87:11 s. 10). Utskottet har påpekat att det finns betydande skillnadermellan olika distrikt men att det även i fortsättningen självfallet måsteankomma på att fördela resurserna på olika distrikt. Utskottethar dock understrukit att resursfördelningen bör göras m{;d utgångspunkt i demål som statsmakterna ansett böra gälla för verksamhet.Utskottet har hävdat att radio och TV skall kunna spegla förhållandena någorlundalikvärdigt i olika delar av landet och att detta måste kunna ske utan alltförstora resursmässiga skillnader. Utskottetfinner inte anledning att ändra uppfattning och avstyrker alltså motion Kr252. Förstärkning av lokalradions och utbildningsradionsresurser, m.m. SverigesLokalradio, som inrättades , har byggts upp successivt. Från att ha säntunder kortare tider s.k. fönster i P3-nätet har enutbyggnad av det Qärde FM-nätet skett. Denna utbyggnad som slutfördes hösten1989 innebär att samtliga lokalradiostationer nu sänder på egen frekvens.Under år 1990 kommer lokalradions sändningar att uppgå till drygt 87 000timmar. Härav svarar egenproducerade program för ca . De olikalokalradiostationernas sändningstid varierai' något. I fråga omegenproducerade program sänder under vardagar medanRadio och Radio sänder . Övriga lokalradiostationersänder 69 timmai' till . Samtligalokalradiostationer sänder egenproducerade program ochsöndagar. Imotion Kr372 (c) uttalas att lokalradion bör förstärkas och utvecklas genombl.a. följande åtgärder: -En plan för höjd grundbemanning bör utformas. att ingen station harfårre än 40 anställda 1994. -Stationer som arbetar under särskilda betingelserbör kunna tilldelas ytterligare medel för extra bemanning bl.a. för att kunnafullfölja uppgiften som allmän serviceradio. Ytterligare en grund för resursförstärkningär om stationen sänder på flera invandrarspråk.