bet · GD01TU27 · 1989-12-31 00:00:00 — I de fall saknar medel underanslaget B 6 Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar för detta ändamålbör det även under nästa budgetår vara möjligt för att besluta omöverföring av medel motsvarande gällande statsbidrag till anslag B 6. Utskottettillstyrker att medger sådan överföring av medel mellan anslagen B 2och B 6 som sålunda förordas. Ipropositionen framhålls vidare att frågan om fördelning av väghåll ningsansvaret mellan stat och kommun bereds inom . Då det är svårt att nu förutse omfattningen av de kommande ändringarna i väghållningsansvaret bör regeringen även för /91 inhämta bemyndigande att vid ändringar i väghållningsansvaret få överföra medel mellan anslag B 2 Drift och underhåll av statliga vägar och anslag B 5 Bidrag till drift och under håll av statskommunvägar. Utskottettillstyrker att medger sådan överföring av medel 1989/90:TU27mellan anslagen B 2 och B 5 som sålunda förordas. Isyfte att effektivisera väghållningen och underlätta planeringen bör vägverketenligt propositionen ha möjlighet att göra mindre justeringar under ett enskiltår mellan drift- och byggandeanslagen för väghållningen. Utskottet tillstyrkeratt godkänner att jämkning mellan drift- och byggandeanslagen förden statliga väghållningen får ske i enlighet med det anförda. Vidaretillstyrker utskottet förslaget i propositionen om inrättandet av vägverkeblåneram i för investeringar av anläggningstillgångar samtatt denna ram fastställs till 1 305 milj. kr. Utskottettillstyrker också att godkänner vad som anförts i propositionen omanvändningen av anslaget B 2 Drift och underhåll av statliga vägar /91 för tilläggsbidrag till drift av kommunala vägar och gator. Departementschefenerinrar om att i föregående års budgetproposition redovisades bakgrunden tillde försök med automatbk hastighetsövervakning som inletts under innevarandebudgetår. Han finner det angeläget att fortsätter ochutökar sin påbörjade verksamhet. För att möjliggöra detta föreslås att 5 milj.kr. av anslaget beräknas för anskaffning av utrustning som polisen fårtillgång till för automatisk hastighetsövervakning. 1motion T45 (m) framhåller motionärerna att de motsätter sig automatiskhastighetsövervakning och att de för ändamålet föreslagna medlen i stället böranvändas för drift och underhåll av vägar. Utskottethar för sin del ingen erinran mot regeringens förslag i nu aktuell del, varfördetta tillstyrks och motionsyrkandet avstyrks. Departementschefenframhåller att det är angeläget att de medel som anvisas under anslaget fördrift och underhåll av statliga vägar kan användas effektivt. Utskottet delardenna uppfattning och tillstyrker därför förslaget om att regeringen skall habefogenhet att ge sådant bemyndigande för till medeböverföring frånanslaget för drift och underhåll av statliga vägar som innebär att verket underandra kan ta i anspråk behövliga belopp av de medel som anvisasför . Utskottet har inte heller någon erinran mot att dettabemyndigande fortsättningsvis inte knyts till budgetår. Slutligentillstyrker utskottet att godkänner förslaget i propositionen omöverföring av medel från anslaget Drift av statliga vägar till anslaget Driftoch underhåll av statliga vägar. Byggande av riksvägar 1989/90:TU27 Från anslaget betalas kostnader för byggande avriksvägar samt lämnas bidrag till byggande av sådana statskommunvägar som ärriksvägar. Från anslaget betalas vidare räntekostnader för kredit iriksgäldskontoret för projekteringsutgifter samt ränteutgifter förkrediten i för utbyggnaden av väg E6 delenStenungsundLjungskile. Regeringen föreslår en medelsanvisning på 1 512 milj. kr.för nästa budgetår. I motion T32 (mp) yrkas att under anslagetanvisar mindre än vad regeringen föreslår eller således412 milj. kr. 1 motion T42 (vpk) yrkas att under anslagetanvisar 512 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslår eller således 1 miljardkronor. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandena. Departementschefen erinrar om att i maj 1987beslutade (prop. 1986/87:100 bil. 8, bet. 235) att godkänna att enkredit inrättas i för finansieringen av utbyggnaden av väg E6som motorväg på delen StenungsundLjungskile och att kapitalkostnaden år 1987skulle få belasta anslaget. Utbyggnaden av väg E6 mellan ochLjungskile pågår. Kapitalkostnaden för krediten har för beräknatsöverstiga anslagsposten med 10 milj. kr. beräknas kapitalkostnadenuppgå till 90 milj. kr. Således bör framhåller departementschefen en totalkapitalkostnad om 100 milj. kr. få belasta anslaget . Utskottet tillstyrker att godkänner vaddepartementschefen sålunda anfört om användningen av anslaget. I tre mp-motioner framhålls att vbsa väg- eller brobyggeninte bör planeras eller fullföljas. I motion T228 (mp) yrkas sålunda att som sinmening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts omväginvesteringar kontra järnvägsinvesteringar i . Motionärernaframhåller att i ? län stöder en investering i vägarmed 500 milj. kr. Motionärerna vill att medlen skall satsas på järnvägar istället. I motion T235 (mp) yrkas att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om det olämpliga i attbygga en ny E4-bro över . 1 motion T353 (mp) framhålls att motorvägsbygget i Hallandbör stoppas, åtminstone tills järnvägen är utbyggd till dubbelspår från Oslotill . Vad först gäller frågan om väginvesteringar kontrajärnvägsinvestering ar i tillgodoses enligt utskottets mening önskemålet om en avvägning mellan väg- och järnvägsinvesteringar inom ramen för den 65 investeringsplaneringsom utskottet i det föregående redogjort för. 5 1989/90. Genom länsstyrelsernas nyckelroll vid prioriteringen och eftersom 1989/90:TU27 investeringsbeslutenskall grundas på samhällsekonomiska bedömningar ges goda förutsättningar föratt avvägningarna skall bli riktiga. Enligt vad utskottet erfarit omfattar gällande riksvägplaninte någon ny E4-bro över . Kostnaden för en sådan bro beräknastill drygt 1 000 milj. kr. Med tanke på att anslaget för riksvägar för nästa budgetårföreslås uppgå till totalt 1 512 milj. kr. för hela riket synes det utskottetosannolikt att en ny bro inom överskådlig tid skulle kunna finansieras överstatsbudgeten. 1 pågår ett motorvägsbygge mellanHeberg och för att få till stånd en förbifart förbi . Beslutom bygget har fattats i laga ordning. Utskottet kan för sin del inte se någotskäl till att avbryta bygget. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetsamtliga de motionsyrkanden som är i fråga. I motion T241 (vpk) framhålls att motorvägsprojektetScandinavian Link bör avbrytas. Beteckningen Scandinavian Link har lanserats avföreträdare för näringslivet och används i den allmänna debatten som ettgemensamt namn för järnvägar och motorvägar som bl.a. skulle förbinda de treskandinaviska huvudstäderna och de tre största städerna i med varandraoch som även via fasta förbindelser över , Stora Balt och Fehmarn-Beltskulle förbinda med kontinenten. Begreppet Scandinavian Link har ingenförankring i väglagstiftningen. Flerårspla-nerna för väginvesteringar omfattarföljaktligen inte något sådant projekt. Av det anförda följer att utskottetavstyrker motionsyrkandet. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen om medeböverföringfrån anslaget för byggande av riksvägar. Förslaget innebär att det för attfrämja en effektiv medelsanvändning bör ingå i regeringens befogenheter attbemyndiga att ta i anspråk behövliga beloppav de medel för byggande av riksvägar som anvisas för verksamhetsåret 1991.Utskottet har inte heller någon erinran mot att detta bemyndigandefortsättningsvis inte knyts till budgetår. Anslaget B 4. Från anslaget betalas kostnader för byggande avlänsvägar och kostnader för investeringar i länsjärnvägar och lämnasbidrag till byggande av sådana statskommunvägar som inte är riksvägar, tillväg- och gatuanläggningar samt till spåranläggningar för kollektiv persontrafikoch cykelleder. Vidare lämnas från anslaget bidrag till kollektivtrafikåtgärdersom främjar miljö, energieffektivitet och samordning. Från anslaget betalasockså räntekostnader för kredit i förprojekteringsutgifter. Regeringen föreslår en medelsanvisning på 1 041,8 milj. kr. Departementschefenanger hur medelsförbrukningen under anslaget 1989/90:TU27 beräknas istort fördela sig för enligt följande sammanställning och framhålleratt det är en uppgift för regeringen att göra den slutliga fördelningen. - Investeringari läns trafikanläggningar 936,8 milj. kr. - Bidrag tillinvesteringar i trafikmedel m.m, 85,0 milj. kr. - Bidrag tillbyggande av cykel leder m.m. 20,0 milj. kr. 1 041,8 milj. kr. Imotion T45 (m) yrkas att under anslaget anvisar 1 118,8 milj. kr.,vilket innebär en ökning med 77 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Imotion T212 (fp) yrkas att beslutar öka den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen med 50 milj. kr. Beloppet bör enligt motionärerna användastill bidrag för investeringar som ökar handikappanpassningen ochtillgängligheten i lokal och regional kollektivtrafik. Imotion T40 (c) yrkas att under anslaget anvisar 1 396,8 milj. kr.,vilket innebär en ökning med 355 milj. kr. i jämförelse med regeringensförslag. Motionärerna framhåller också att den inbördes fördelningen av dessamedel rör mycket centrala politiska frågeställningar. Det är därför rimligtatt får ta ställning till huvudinriktningen genom att anslaget delaspå specificerade delanslag. De ytterligare medel som motionärerna vill tillföraanslaget bör i första hand användas i syfte att förstärka miljöprofilen.Trafikhuvudmännen måste få en rejäl chans att utveckla länsjärnvägarna. I motion T32 (mp) yrkas att underanslaget anvisar 1 560 milj. kr., vilket innebär en ökning med 518,2 milj. kr.i förhållande till regeringens förslag. Vidare föreslås i motionen att anslagetskall fördeisis på följande sätt: Cykelvägar m.m. 125 m Kollekt i vtratikanläggningar 300 m 1 560 milj. kr. Viaccepterar således inte framhåller motionärerna regeringens förslag att slåihop anslagen till länsjärnvägar, länsvägar och kollektivtrafikanläggningartill en ldump.summa och sedan överlåta till länsstyrelserna och attfritt fördela pengarna för de olika ändamålen. 1motion T342 (mp) yrkas att beslutar öka anslaget till cykelbanor till200 milj. kr. Imotion T208 (vpk) framhåller motionärerna att de vill ha skilda anslag för investeringar i länsvägar och länsjärnvägar. På de senare går endast kollektivtrafik betonar motionärerna medan länsvägarna 57 till stor del används förprivatbilism. Kostnader för underhållsåtgärder 1989/90:TU27 bör inte heller framhåller motionärerna belasta anslaget för byggande avlänstrafikanläggningar utan anslag. Imotion T532 (mp) framhålls att anslaget till länsvägar bör skiljas frånanslaget till kollektivtrafikanläggningar och länsjärnvägar. Till stöd föryrkandet åberopas att kollektivtrafiken endast utgör en liten del av trafikenpå länsvägarna. Vadförst gäller anslagsfrågan vill utskottet, med anledning av yrkandet i motionT212 (fp) om en höjning av anslaget med 50 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag, erinra om att trafikpolitiska beslut bl.a.innebar att 50 milj. kr. avsattes för bidrag till kommuner och trafikhuvudmäntill investeringar som underlättar för handikappade att användakollektivtrafik. Dessa medel har ännu inte fullt förbrukats. Ett ytterligarestöd till handikappanpassad kollektivtrafik föreslås av socialministern i åretsbudgetproposition. Förslaget innebär att statsbidraget till den kommunalafårdtjänsten skall kunna lämnas även till driftstöd till s.k. servicelinjer medspeciellt handikappanpassade fordon. Utskottet fåster stor vikt vid arbetetför att öka handikappanpassningen av kollektivtrafiken. Mot den angivnabakgrunden finner emellertid utskottet det för tidigt att nu ta ställning tillbehov av ytterligare medel för ändamålet. inte heller finner något annat skäl att öka den av regeringenföreslagna medelsanvisningen, tillstyrks regeringens förslag, medan samtligamotionsyrkanden om en ökning av anslaget avstyrks. framhållit i avsnittet 4 Investeringsplanering innebar 1988 årstrafikpolitiska beslut att den väl utvecklade ochdecentraliserade planeringsprocessen för byggande av allmänna vägar utvidgadestill att omfatta även investeringar i länsjärnvägar ochkollektivtrafikanläggningar. Utskottet har där också angivit huvuddragen iplaneringsprocessen enligt de bestämmelser som tillkommit som en följd avriksdagsbeslutet. 1 beslutet framhölls att investeringar i väganläggningarresp. kollektivtrafikanläggningar i viss mån är utbytbara och att det bl.a.därför är viktigt att lokala och regionala anläggningar för vägtrafik ochkollektivtrafik prioriteras samordnat och på länsnivå. Vidare uttalades attinvesteringar i länsjärnvägar skall prövas regionalt på samma sätt som gällerför kollektivtrafikanläggningar och länsvägar. Dendecentraliserade ordning som enligt riksdagsbeslut sålunda numeratillämpas för beslut om investeringar inte bara i vägar utan också ilänsjärnvägar och kollektivtrafikanläggningar m.m. är enligt utskottets meningmera ändamålsenlig än en centraliserad beslutsprocess. Det bör framhållas attdet i beslutet uttalades att spårbunden trafik har betydande fördelar inteminst från miljösynpunkt och att bidragssystemet för länstrafikanläggningardärför borde utformas så att investeringar i sådan trafik kunde främjas. Vadgäller det i vpk-motionen framställda kravet på att kostnader för underhåll av länsvägarna inte bör få belasta anslaget för byggande 68 avlänstrafikanläggningar vill utskottet framhålla att samtliga sådana 1989/90:TU27 kostnaderi princip belastar anslaget för drift och underhåll av statliga Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet ävende övriga motionsyrkanden som är i fråga. Enligt motion T256 (fp) bör det vara möjligt förlänsstyrelserna att besvära sig hos regeringen över de av fastställdalänsramarna. Som utskottet framhållit i det föregående är det enuppgift för att upprätta och fastställa flerårsplaner förbyggande av länstrafikanläggningar. 1 planen skall byggnadsföretagen inom länetanges i ordning efter angelägenhetsgrad. Innan planen upprättas skalllänsstyrelsen hämta in förslag om de länstrafikanläggningar som bör utförasfrån bl.a. . Innan fastställer planen skallyttrande ha inhämtats från bl.a. . Om och harolika uppfattningar om vad planen skall innehålla, skall frågan omfastställelse överlämnas till regeringen. anger planeringsramar som länsstyrelserna haratt beakta vid upprättandet av flerårsplaner. 1 planeringsramarna återfinns vägverketsbedömningar av den medelstilldelning som resp. län kan förväntas erhålla underplaneringsperioden. Till grund för bedömningar ligger riktlinjerfastställda av statsmakterna. Målen för vägpolitiken, sådana de fastställts avriksdagen, utgör de primära riktlinjerna. Eftersom regeringen skall prövafrågan om fastställelse av en flerårsplan i sådana fall då ochlänsstyrelsen inte når enighet, kan regeringen sägas pröva i vad månplanen uppfyller de fastställda målen. Detsamma gäller då ett beslut avvägverket eller om fastställelse av en flerårsplan överklagas hosregeringen. Vad utskottet sålunda anfört synes ägnat att tillgodosesyftet med motionsyrkandet, varför detsamma avstyrks. Frågan om en bro över Valbundet i i Jämtlandbehandlas i motionerna T311 (m) och T347 (c). I den sistnämnda motionenbehandlas dessutom frågan om en bro över Rödösundet i . Förfinansieringen av bron över föreslås i den förstnämnda motionenupplåning av medel att amorteras genom ett utnyttjande av drift- och investeringsmedelför Srjor samt broavgifter . I den sistnämnda motionen framhållsatt medel som avsätter för reparation och nyanskaffning av Srjor överVallsundet och Rödösundet i stället skall avsättas till en fond att användas förbrobyggen över de båda sunden. Enligt vad utskottet erfarit är det med nuvarande nivå påanslaget för länstrafikaniäggningar inte möjligt att bygga broar över ifrågavaran de sund med anslagsmedel. undersöker emellertid i samråd med berörda intressenter möjligheterna att åstadkomma en alternativ finansiering. Utskottet är för sin del inte berett att förorda något uttalande med anledning av motionsyrkandena, varför de samma avstyrks. Cykelleder m.m. behandlasi fyra motioner. Statsbidrag för byggande av 1989/90:TU27 cykelleder kan enligtgällande bestämmelser lämnas i mån av tillgång på medel av kostnaden.Frågor om bidrag administreras av i det län där arbetet skallutföras. Som framgår av vad utskottet anfört i det föregående är detregeringens avsikt att 20 milj. kr. under nästa budgetår skall kunna användasför ändamålet. 1motion T348 (s) begärs en utredning om att samordna byggandet av gång- ochcykeltraftkleder med vägbyggandet och vägunderhållet och om att sådana lederskall bekostas enligt de regler som gäller för byggande och underhåll avvägnätet. Byggandetav cykelleder och gångbanor synes utskottet i flertalet fall vara helt ochhållet en angelägenhet. Cykelleder och gångbanor omfattas dock ivissa fall av arbetsplaner för riksvägar och länsvägar. Byggandet ochunderhållet av cykellederna och gångbanorna bekostas i sådana fall också avstatenvägverket, om inte kommunen såsom är fallet i fråga omstatskommunvägarna är väghållare. I sistnämnda fall kan dock givetvisstatsbidraget av anläggningskostnaden utbetalas. Någon generellskyldighet för att bekosta anläggandet av cykelleder och gångbanor,eller en utredning härom, är utskottet för sin del inte berett att förorda.Motionen avstyrks följaktligen. Imotion T331 (s) begärs bl.a. en ändring av reglerna om statsbidrag tillbyggande av cykelleder. Motionärerna erinrar om att statsbidrag kan utgå av anläggningskostnaden och föreslår att det skall stå varje län fritt attbestämma bidragsnivån. Det finns säkerligen cykelleder säger motionärerna som skulle komma till utförande även med ett lägre bidrag. Andra angelägnaprojekt kan behöva ett högre bidrag för att sättas i gång. Med en högreflexibilitet i bidragsgivningen skulle sannolikt de anslagna medlen ge ettbättre resultat än vad som varit fallet. Vidare vill motionärerna hatill stånd någon form av allmänna föreskrifter i syfte att underlätta förcyklister att medföra sina cyklar på allmänna Srdmedel såsom flyg, tåg, bussaroch båtar. Motionärerna framhåller också att cykelorganisationerna med hänsyntill sina insatser för motionsidrotten får ekonomiskt stöd via elftehuvudtitelns anslag E 1 Stöd till idrotten. Enligt motionärerna bör dessaorganisationer med hänsyn till cyklismens betydelse även för folkhälsa, miljöoch trafik få statligt ekonomiskt stöd även för det arbete de bedriver ur dessaaspekter. Utskottetär för sin del inte nu berett att förorda den begärda ändringen av reglerna om statsbidrag till byggande av cykelleder. Enligt utskottets mening ankommer det på berörda transportföretag att överväga vad som kan göras för att tillgodose önskemålet om att cyklister skall kunna medföra sina cyklar på allmänna fårdmedel. Motionärernas önskemål om ekonomiskt stöd till cykelorganisationer na utöver det bidrag som lämnas via elfte huvudtiteln tillgodoses, enligt vad utskottet erfarit, i viss utsträckning av (). Något ytterligare stöd är utskot- 70 tet för sin del inte nuberett att förorda. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionen. Enligtmotion T432 (c) bör reglerna för statsbidrag till anläggande av cykellederutformas så att anläggningar som innebär en från trafiksäkerhetssynpunktfördelaktig separation mellan gång- och cykeltrafik blir ekonomisktfördelaktiga för kommunerna att uppföra. Frågorav det sålunda aktualiserade slaget bör enligt utskottets mening lösas på lokaleller regional nivå med anpassning till rådande förhållanden. Inom oförändradanslagsram skulle sådana regler som motionärerna vill ha till stånd innebäraatt det antal kommuner som kan få del av statsbidraget minskar. Utskottetavstyrker med det sagda motionsyrkandet. Utskottettillstyrker förslaget i propositionen om medeböverföring från anslaget förbyggande av länstrafikanläggningar. Förslaget innebär att det för att främjaen effektiv medelsanvändning bör ingå i regeringens befogenheter attbemyndiga att ta i anspråk behövliga beloppav de medel som anvisas för . Utskottet har inte hellernågon erinran mot att detta bemyndigande fortsättningsvis inte knyts tillbudgetår. Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar Frånanslaget lämnas driftbidrag till statskommunvägar samt väg- ochgatuanläggningar för kollektiv persontrafik m.m. Regeringenföreslår en medebanvbning på 595 milj. kr. för nästa budgetår. Som enanpassning till internationellt vedertagen terminologi och för att bättrebeskriva anslagets ändamål föreslås att den nu använda benämningen av anslaget.Bidrag till drift av kommunala vägar och gator, ändras till Bidrag till driftoch underhåll av statskommunvägar. Förslaget till ändrad anslagsbeteckningföranleder ingen erinran från utskottets sida. Imotion T45 (m) yrkas att under anslaget anvisar 1 350 milj. kr.,vilket innebär en ökning i förhållande till regeringens förslag med 755 milj.kr. Utskottetkonstaterar att uppgift saknas i propositionen om det bidragsbelopp som avsesutbetalsts till kommunerna för . Enligt förordningen(1988:1017) om statsbidrag till vissa vägar och kollektivtrafikanläggningarm.m. gäller som huvudregel att driftbidrag lämnas i mån av tillgång på medelmed av det belopp som kostnaden för driften beräknas till(bidragsunderlag). 1 fjolårets budgetproposition angavs att det bidragsbeloppsom skulle utbetalas till kommunerna för uppgick till 696,3milj. Det beloppet täcker av det totala bidragsunderlaget.Utskottet anser att denna bidragsnivå bör vara i stort sett oförändrad . Det totala bidragsbeloppet till kommunerna för nämndabidragsår bör därför uppgå till 750 milj. kr. bidragsbeloppet kräverinte nu någon höjning av den av regeringen /90:TU27 föreslagnamedelsanvisningen men får återverkan på anslagsberäkningen för kommandebudgetår. sålunda anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetsställningstagande innebär att syftet med yrkandet i m-motionen i viss måntorde få anses tillgodosett, varför detsamma avstyrks. Regeringens förslag tillmedelsanvisning tillstyrks. Imotion T40 (c) framhålls att åtskilliga kommuner påtagit sigett ansvar för vissa vägar och gator under förespegling att statsbidrag skulleutgå på en viss nivå. Mot bakgrund av att bidragsnivån därefter sänkts är detangeläget att regeringen tar upp överläggningar med kommunförbundet i fråganoch att statskommunvägarnas finansiering tas upp i den översyn avfinansieringsfrågor som regeringen aviserar. Utskottetförutsätter att även statskommunvägarnas finansiering kommer att omfattas avregeringens överväganden om alternativa finansieringsformer för investeringari och drift av vägar. Med hänvisning härtill och till utskottets ställningstagandei anslagsfrågan avstyrks motio nsy rkandet. Utskottettillstyrker regeringens förslag om sådan medeböverföring som innebär att medelfrån anslaget Bidrag till drift av kommtinala vägar och gator får föras övertill anslaget Bidrag till drift och underhåll av statskommun vägar. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar Frånanslaget lämnas bidrag till drift och byggande av vissa enskilda vägju-. Regeringenföreslår en medelsanvisning på 482 milj. kr. för nästa budgetår. 1motionerna T40 (c) och T42 (vpk) yrkas att under anslaget anvisar 582milj. kr., vilket innebär en höjning med 100 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag. 1motion T40 (c) yrkas också att som sin mening skall ge regeringentill känna vad i motionen anförts om betydelsen av enskilda vägar. Motionärernaåberopar bl.a. de enskilda vägarnas stora samhällsekonomiska betydelse tillstöd för sitt yrkande om en ökad medelsanvisning. Imotionerna T37 (m) och T45 (m) yrkas att under anslaget anvisar 650milj. kr., vilket innebär en höjning med 168 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag. Utskottetansluter sig till de överväganden som enligt motionerna T40 (c) och T42 (vpk) talarför att medelsanvisingen för nästa budgetår bör bestämmas till 582 milj. kr. Yrkandena 4 resp. 16 i de nämnda Utskottets ställningstagande innebär 72