bet · GD01BoU21 · 1989-12-31 00:00:00 — Förslagom en avveckling av förvärvslånen läggs fram dels i två motioner från denallmänna motionstiden, dels i tre motioner väckta med anledning avpropositionen. Imotion Bo236 (m) yrkande 1 f föreslås att förvärvslånen skall avvecklas dettamed hänvisning till att de dels är prisdrivande, dels ofta medför storamarginaleffekter. Enligt motionärerna bör regeringen i stället återkomma medförslag som bättre uppnår syftet att förbättra barnfamiljernas valfrihet iboendet. Även i de båda motionerna Bo62 (m) yrkande 4 och B068 (m) yrkande 4förordas att förvärvslånen avvecklas av samma skäl. Enligt den sistnämndamotionen bör lånen ersättas av generella insatser som kommer alla barnfamiljertill godo. Enligtmotion Bo423 (fp) yrkande 26 bör förvärvslånen avvecklas av besparingsskäl. Medhänvisning bl.a. till riskerna för priseffekter på småhusmarknaden föreslås imotion Bo64 (fp) att lånen avvecklas. Enligt motionärerna bör strävan i ställetvara att skapa ett ekonomiskt utrymme för barnfamiljer så att de av egen kraftkan skaffa sig en lämplig bostad. Medhänvisning bl.a. till att det bör råda neutralitet mellan olikaupplåtelseformer föreslås i motion Bo65 (mp) yrkande 2 att förvärvslån skallkunna utgå också för köp av bostadsrätt. En förutsättning härför skall dockvara att den förvärvade bostadsrätten omfattas av hembud. Utskottetbehandlar först frågan om en forbatt förvärvslångivning efter försöksperiodensutgång och förutsättningarna för denna långivning. Bakomtillkomsten av förvärvslånen låg en strävan att ge barnfamil jer med låga inkomster möjlighet att efterfråga och få tillgång till större bostäder. Beslutet om att lånen skulle införas innebar dock att långivningen skulle omprövas på grundval av de erfarenheter som en utvärdering kunde ge efter en försöksperiod . Denna utvärde ring har genomförts. Som framgår av regeringens förslag visar utvärderingen att lånen har fyllit sitt avsedda syfte, dvs. de har hjälpt barnfamiljer med flera barn och låga inkomster att förbättra sitt boende. Enligt bostadsministern har sålunda stödformen, med vissa 20 undantag, kommit rättmålgrupp till del. delar upp- 1989/90.BoU21 fattningenatt de aktuella lånen även fortsättningsvis behövs för att ge flerbarnshushållmöjlighet att 3 en tilfräcklig utrymmesstandard. Utskottetdelar även vad som i regeringsförslaget anförts om behovet av förändringar ivad avser förutsättningarna för förvärvslånen. 1 enlighet med förslaget börsålunda en besiktning av den aktuella fastigheten utgöra enförutsättning för lån och lånen till familjer som före förvärvet bor i ettegnahem eller i en bostadsrättslägenhet begränsas till att avse den del avköpeskillingen som återstår sedan överskottet av försäljningen av familjensförutvarande bostad räknats av. nu anfört om den fortsatta förvärvslångivningen innebär attregeringens förslag tillstyrks. Motionerna Bo62 (m) yrkande 4, Bo64 (), Bo68(m) yrkande 4, Bo236 (m) yrkande 1 f och Bo423 (fjp) yrkande 26 med förslag omen avveckling av långivningen avstyrks sålunda. Avslutningsvisbehandlar utskottet i detta avsnitt frågan om förvärvslån vid förvärv avbostadsrätt. Deskäl som föranlett införandet av lån för förvärv av småhus dvs. att geflerbarnfamiljer med låga inkomster möjlighet att efterfråga och få tillgångtill större bostäder gör sig enligt utskottet mening inte gällande i sammautsträckning när det gäller bostadsrätter. Utskottet är inte nu berett förordaatt förvärvslånen utsträcks till att omfatta också denna typ av bostäder.Motton Bo6S (mp) yrkande 2 avstyrks med hänvisning härtill. Stödtill förvärv av småhus i övrigt 1motion Bo201 (c) såvitt nu är i fråga framhålls att det är angeläget att finnaett system som som skapar större rättvisa mellan dem som bygger nytt och demsom väljer att satsa på ett äldre hus och sedan förbättra det. Med hänvisninghärtill förordas att suitliga lån vid förvärv av äldre småhus skall kunna utgå. Bostadsutskottethar vid ett flertal tidigare tillfållen (/89:BoU7 s. 67) avvisatmotsvarande motionsyrkande med hänvisning till möjligheterna att på denallmänna kréditmarknaden erhålla långfristiga lån för ändamålet. Utskottetsställningstagande i denna del står fast. Situationen på kreditmarknaden ärfortsatt sådan att det inte föreligger något behov av en statligt regleradlångivning för förvärv av småhus. Motion Bo201 (c) såvitt nu är i frågaavstyrks. Föratt bl.a. underlätta permanentboende i områden med stor efterfrågan påfritidshus föreslås i motion Bo557 (m) yrkande 10 att den bofasta befolkningenpå vissa orter skall kunna få statliga lån vid köp av permanentbostäder. Äveni detta fall har utskottet vid ett flertal tidigare tillfållen behandlatmotsvarande motionsyrkande (/89:BoU7 s. 67). Utskottet har härvidanslutit sig till motionärernas principiella uppfattning om vikten av attsamhället medverkar till att permanentbostäder inte omvandlets tillfritidsbostäder i områden där det råder brist på sådana bostäder enuppfattning som utskottet vidhåller. Samhället 1989/90:BoU21 bör ävenfortsättningsvis på olika sätt verka för att bevara permanentboende i områdenmed stora fritidsvärden. I anslutning härtill vill utskottet också peka på demöjligheter till kommunalt förköp av fastigheter som behövs för permanentboendesom förköpslagen medger. Till denna förköpsrätt har dessutom kopplatssärskilda förvärvslån. Inom bereds dessutom ett förslag tilllag om förvärv av bostadsfastigheter på vissa oriter. Utskottet är inte berettförorda att lån skall kunna utgå i enlighet med vad som i motion Bo5S7 (m)yrkande 10 förordats. Motionen avstyrks sålunda. Lån m.m. för gatukostnadsersättning Ivissa fall kan lån och räntebidrag lämnas för gatukostnadersättning. Lånenlämnas till egnahemsägare och beräknas på samma sätt som lån och räntebidragför ombyggnad. Iregeringens förslag framhålls att stödet tillkom i en situation där det varangeläget att husägare garanterades lån på rimliga villkor för ändamålet. Medhänvisning tilll att efterfrågan på stödet är mycket begränsad förordas attstödet avvecklas. Enligt förslaget bör det ankomma på regeringen att meddelade föreskrifter som behövs för att avveckla stödformen. Förslagetom en avveckling av lånen för gatukostruidsersättning, som inte mött genmäle imotioner, tiiilstyrks av utskottet. Vissa temporära stödformer m.m. Hyresrabatter,återflyttningsbidrag och nybyggnadsbidrag Föratt bl.a. stimulera produktionen av bostäder har flera olikatemporära stödformer tillkommit. Det gäller bl.a. de infördahyresrabatterna och de införda återflyttningsbidragen ochnybyggnadsbidragen. Medhänvisning till att andra och mer offensiva insatser bör prioriteras för attbl.a. lösa ungdom<:ns bostadssituation föreslås i motion Bo63 (c) yrkande 5såvitt nu är i fråga att medel skall frigöras från andra och mindre angelägnaområden genom att hyresrabatterna, återflyttningsbidragen och nybygadsbidragenavskaffas. 1motion Bo68 (m) yrkandena 810 föreslås att hyresrabatterna,återflyttningsbidragen och nybyj'£:nadsbidragen skall avskaffas detta medhänvisning till tidigare förslag om en avveckling av dessa stödformer. Gemensamtför de nu aktuella stödformerna är att det inte längre utgår några ny bidrag eller rabatter. I takt med att tidigare beslutade stöd trappas av kommer därmed utbetalningarna att upphöra helt inom . Utskottet \idhåller med hänvisning härtill sin tidigare uttryckta uppfattning (/90:BoU13 s. 45 f.) att det måste anses rimligt att statsmakterna står fast vid gjorda utfåstelser och att de aktuella stöden därför sicall kunna utgå under den trots allt 22 begränsade tidsperiod somursprungligen avsetts. med hänvisning till detnu anförda förslagen i motionerna Bo63 (c) 1989/90:BoU21 yrkande 5såvitt nu är i fråga och B068 (m) yrkandena 810 om en avveckling avhyresrabatterna, återflyttningsbidragen och nybyggruidsbi-dragen. Somett medel för att förbättra ungdomens bostadssituation infördes (BoU1986/87:16) ett särskilt ungdomsbostadsstöd. Stödet utgår i form av ettsärskilt bidrag till kommuner med brist på bostäder för ungdomar, enligtregeringens bestämmande. En förutsättning för stöd är att kommunen eller avkommunen utsett organ förmedlar genomgångsbostäder för ungdomar. Kravpå en avveckling av ungdomsbostadsstödet förs fram i två motioner. Imotion B068 (m) yrkande 7 föreslås ungdomsbostadsstödet avvecklat medhänvisning till tidigare förslag om att stödet skall avskaffas. Äveni motion Bo63 (c) yrkande 5 såvitt nu är i fråga föreslås ungdomsbostadsstödetavvecklat detta med hänvisning till att det är andra och mer offensivainsatser som i stället bör prioriteras för att bl.a. lösa ungdomensbostadssituation. Utskottethar tidigare haft att ta ställning till motionsförslag om enavveckling av ungdomsbostadsstödet. Vad utskottet därvid anfört (1989/90:BoU13s. 48) om behovet av ett fortsatt ungdomsbostadsstöd står fast.Bostadssituationen på många orter är fortfarande sådan att ett stöd ärmotiverat. Med avseende på att stödet tillkom måste det för att kunnafå sin avsedda effekt få vara i kraft under en så att kommuner ochfastighetsägare hinner genomföra erforderliga planerings- och byggnadsåtgärderm.m. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda motionerna Bo63(c) yrkande 5 såvitt nu är i fråga och B068 (m) yrkande 7. Ersättningenligt 33 § bostadslånekungörelse Enligt33 § bostadslånekungörelse eller motsvarande äldre bestämmelser har enkommun rätt att under vissa förutsättningar få ersättning av statsmedel för atttäcka en förlust som har uppstått vid förvaltning av hus som tillhör ettallmännyttigt bostadsföretag. gäller dock somförutsättning för bostadslån vid ombyggnad att kommunen och bostadsföretaget,beträffande det hus för vilket bostadslån beviljas, medger att ersättning avstatsmedel enligt den nu aktuella 33 § inte skall lämnas för förluster somuppkommer efter ombyggnaden. Medhänvisning till att medel måste frigöras för att bl.a. möjliggöra meraoffensiva insatser föreslås i motion Bo63 (c) yrkande 5 såvitt nu är i frågaatt den s.k. § 33-ersättningen avskafEas. Utskottethar vid sin behandling av ett motsvarande motionsyrkande tidigare i vår (1989/90:BoU13 s. 32) anfört att det förlustansvar som staten påtagit sig genom de nu aktuella bestämmelserna har uppkom- 23 mit genom ettcivilrättsligt avtal mellan staten och låntagaren och att det mot bakgrund häravinte är möjligt för staten att ensidigt frånsäga 1989/90:BoU21 sig detta ansvar. uppfattning står fast. (c) yrkande 5 såvitt nu äri fråga avstyrks sålunda. naturligtvisöverenskommelse träffas mellan långivare och låntagare om att förlustansvaretskall upphöra. (BoU 1985/86:13 s. 47)har också medverkat till att underlätta att överenskommelser med dennainnebörd kan träffas genom att ställa sig bakom de ovan redovisadebestämmelserna i fråga om förlustansvaret i Undertiden den 1 juli 1986den har statsbidrag för förnyelseåtgärder ivissa bostadsområden kunnat utgå det s.k. fömy-elsebidraget. Bidragetlämnades till sådana åtgärder i allmännyttiga bostadsföretagsflerbostadshusområden som syftade till att minska antalet outhyrda lägenheteroch/eller förbättra den sociala miljön i området. En förutsättning för bidragvar att bostadsföretaget och kommunen hade upprättat ett gemensamtåitgärdsprogram för området som även omfattade sociala åtgärder. Vidareställdes krav på att kommunen lämnade ett bidrag som motsvarade minst hälftenav det statliga bidraget. Isamband med beslutet om en avveckling av förnyelsebidragen uttaladebostadsutskottet och bl.a. att behovet av olika åtgärder i syfte attförbättra både den fysiska och sociala miljön kvarstod i många bostadsområden.Enligt utskottets mening borde mot denna bakgrund formerna för samhälletsfortsatta stöd till bostadsområden med bl.a. sociala problem ses öxer i syfteatt finna en lämplig ersättning för förnyelsebidragen och att det bordeankomma på regeringen att återkomma med förslag med denna inriktning. Imotion Bo210 (s) anförs att det finns anledning för att ånyoaktualisera frågan om ett statligt stöd till boendemiljön i vissa av vårabostadsområden och då inte minst i storstädernas förorter. Det finns enligtmotionäremas mening goda skäl hävda att staten återigen bör ställa medel tillförfogande för upprustning av bostadsområden i vilka den sociala miljön behöverförbättras. I första hand föreslås det förordade stödet riktat till deallmännnyttiga bostadsföretagen. Föratt rätta till de problem som finns i de s.k. miljonprogramsområdena krävs detenligt motion Bo212 (s) yrkande 8 en rad åtgärder. Enligt motionärerna handlardet bl.a. om förbättringar av den fysiska miljön och en mer varieradbostJidsmiljö. En förutsättning för förnyelsen av dessa områden anges doc:kvara att staten ger ett sådant stöd härför att förnyelsen inte drabbar kommuneroch hyresgäster på ett oskäligt sätt. Bostadsutskottetdelar motionärernas principiella uppfattning om behovet av ett stöd för förnyelsen av bl.a. miljonprogrammets bostads områden. Som framgår av den kortfattade framställningen ovan har också utskottet givit uttryck härför redan i samband med beslutet om ~. en avveckling avförnyelsebidragen. Mot bakgrund av till- kännagivande år 1989aviserar bostadsministern i budgetpropositionen 1989/90:BoU21 (bil. 13 s. 39)att han avser att återkomma till frågan . Enligt utskottetsmening bör vidare ställningstaganden om boendemiljöbidrag m.m. anstå i awaktanhärpå. Motionerna Bo210 (s) och Bo212 (s) yrkande 8 bör därför inte nuföranleda någon åtgärd. Medutgångspunkt i tidigare beslutade begränsningar av räntebidragen för (prop. 1989/90:49, BoUS, rskr. 101) och med hänsyn tagen till de förslag tillbegränsningar som lämnas i den nu föreliggande propositionen samt tillhöjningen av ränteläget förordar bostadsministern att anslaget tillräntebidrag för /90 skall föras upp med 22 . under allmänna motionstiden väckta motionen Bo249 (c) yrkande 12 föreslåsatt anslaget till räntebidrag skall minskas med 329 milj. kr. i förhållandetill det förslag som läggs fram i budgetpropositionen i awaktan på särskildproposition i ämnet. Medhänvisning till i samma motion framlagda förslag om en avveckling av vissatemporära stödformer m.m. föreslås i motion Bo63 (c) yrkande S såvitt nu är ifråga att räntebidragsanslaget skall minskas med 185 milj. kr. i förhållandetill regeringens nu föreliggande förslag. Utskottethar avstyrkt de motionsförslag som grundar anslagsberäkningarna i motionernaBo249 (c) yrkande 12 samt Bo63 (c) yrkande S såvitt nu är i fråga.Förutsättningar saknas därmed att beräkna anslaget till räntebidrag i enlighetmed motionsförslagen, varför de avstyrks. Regeringens förslag till anslagtillstyrks. Riksdagensrevisorer har granskat genomförandet av bostadsförbättringsprogram,det s.k. ROT-programmet. I revisorernas förslag till 1989/90:13redovisas resultatet av denna granskning samt lämnas vissa förslag tillförändringar i programmet m.m. Tre motioner har väckts med anledning avrevisoremas förslag. 1 detta avsnitt behandlas även yrkanden i två motionerfrån den allmänna motionstiden samt i en motion väckt med anledning av den idetta betänkande behandlade propositionen. Revisorernahar vid sin granskning funnit att ROT-programmet har bidragit till att förnyelsearbetet på bostadsområdet intensifierats och att delar av bostadsbeståndet har förbättrats och förnyats. De anser dock att möjligheterna till ett effektivt genomförande av programmet påver kats i negativ riktning av ryckigheter i genomförandet föranledda av åtgärder i syfte att främja nybyggandet av bostäder. Revisorerna anser att det även fortsättningsvis behövs statligt stöd i olika former till bostadsförbättringsåtgärder och lägger fram förslag om vissa föränd- 25 ringar i bl.a.handläggningen av stödet. Vadgäller frågan om ryckig;heten i genomförandet av ROT-pro- 1989/90:BoU21 grammethänvisas till olika beslut om förändringar ay stödvillkor m.m. Man pekar iförsta hand på de förändringar som beslutades av regeringen och riksdagenhösten 1988 då rambegränsningar för ombyggnadsverksamheten infördes för liielalandet och den garanterade räntan för vissa ombyggnadslån höjdes. Dessaförändringar anses ha förorsakat problem för många ombyggnadsprojekt. Revisorernahävdar att den nuvarande handläggningen av bostadsförbättringsstödet äromständlig och föga rationell. För att bl.a. förbättra handläggningen föreslåsatt förnyelsearbetet i större utsträckning skall styras av de enskildakommunerna. Lån och bidrag föreslås lämnas direkt av kommunerna. Detta skulleenligt revisorerna även möjliggöra en bättre samordning mellan bygglovprövningoch låneprövning. 1revisorernas rapport finns ett antal förslag till förändringar i detadministrativa förfarandet som revisorerna anser bör aktualiseras oavsett omkommunerna får ökade befogenheter eller inte. Handläggningsordningen förombyggnadslån föreslås göras om så att standardkraven enligt plan- ochbygglagen (PBL) inte skall behöva prövas även för lånebesluten. Vidare anförsatt det är tveksamt om det behövs särskilda tillämpningsföreskrifter till PBLnär det gäller ombyggnadsfall. Bland de övriga synpunkter som redovisasangående det administrativa förfarandet kan nämnas att revisorerna förespråkaren precisering av gränsen mellan underhåll och ombyggnad samt att formerna förett lagstadgat underhåll bör utvecklas. Revisorernapåtalar avslutningsvis behovet av ett bättre kunskapsunderlag t frågor avbetydelse för bostadsförbättringsverksamheten. Det framhålls att forskningenavseende underhåll, förnyelse och ombyggnad inte får försummas. För dt;tfortsatta arbetet med bostadsförbättringar bör det senast vid programtidensslut finnas en samlad bild av huvudproblemen inombostadsförbättringsområdet. för byggnadsforskning (BFR) fcireslås isamarbete med få i uppdrag att initiera forskningsprojekt ochpraktiska fullskaleexperiment på strategiska områden. Medstöd av vad som anförts i förslaget till och med utgångspunkt iuppfattningen att ett bostadsförbättringsprogram bör finnas även efter år 1993föreslår revisorerna att som sin mening ger regeringen till kännadels att systemet för bostadsförbättringsåtgärder bör ses över i de avseendenrevisorerna förordat, dels att BFR bör ges i uppdrag att i samarbete medboverket initiera den forskning på bostadsförbättringsområdet som förordats avrevisorerna. Imotion Bo53 (m) anför moti(5närerna att de liksom revisorerna är kritiska tilldet nuvarande bostadsförbättringsprogrammet. Till skillnad från revisorerna anserde att programmet bör avvecklas. I stället förordas att ett system byggs uppsom kan ge större långsiktighet vid förnyelsearbetet. Det nuvarande låne- ochbidragssystemet föreslås ersättas med en rätt för fastighetsägare att göraskattefria avsättningar till reparationsfonder.Fonderna skall vara fastighetsanknutna och medel 1989/90:BoU21 skallendast kunna lyftas för renovering och modernisering av fastigheten. Motsvarandeförslag har också lagts fram i moderata samlingspartiets partimotion Bo403yrkande 16 från allmänna motionstiden samt i motion B068 (m) yrkande 5 väcktmed anledning av propositionen. I den sistnämnda motionen preciseras tidpunktenför införandet av det nya systemet till . Förslagom skattebefriade reparationsfonder läggs även fram i motion Bo419 (c) yrkande2 från allmänna motionstiden. Motionärerna framhåller att hyresgäststyrtlägenhetsunderhåll med få undantag endast förekommer hos de allmännyttigabostadsföretagen. För att alla hyresgäster skall kunna ges möjlighet att utövastörre inflytande över sitt boende föreslås skattereglerna ändras så attprivata fastighetsägare ges rätten att fondera medel till underhåll avlägenheterna skattefritt. Fondmedlen skall sedan följa resp. lägenhet ochhyresgästen ges möjlighet till inflytande över lägenhetsunderhållet. Iytterligare en motion Bo55 () förordas att ett system med skattebefriadereparationsfonder utvecklas. I motionen riktas kritik i olika avseenden mot dethittillsvarande bostadsförbättringsprogrammet, bl.a. instämmer motionärerna irevisoremas kritik mot ryckigheten i den förda politiken. I motionen hänvisastill förslag som i andra sammanhang fört fram angåendebostadsförbättringsverksamheten; om hyresgästernas ställning, om attombyggnadsverksamheten inte skall styras av rambegränsningar och om atträntestöd inte skall kunna utgå till miljonprogrammets årgångar. En översyn avsystemet för bostadsförbättringsåtgärder föreslås genomföras utifrån denprincipiella inriktning som förordats i motionen. Visskritik mot revisorers granskning av bostadsförbättringsprogrammetförs fram i motion Bo54 (vpk). Revisorerna anses ha utgått från ett alltförensidigt producentperspektiv i sin granskning. En mer komplett översyn avbostadsförbättringsstödet anser motionärerna att har presenterat i sinrapport . 1 motionen framhålls vidare att de boendeofta har upplevt genomgripande ombyggnader som hotfulla och onödigthyresuppdrivande. Motionärerna anser därför att bostadsförbättringsprogrammetbehöver ändras och att man i detta arbete kan utgå från förslag. Detfortsatta programmet bör tydligt inriktas mot underhåll och varsam upprustning.Den i revisorernas granskning efterfrågade samordningen mellan bygglovprövningoch låneprövning samt en ökad medverkan anses enkelt kunna tillgodosesgenom att bygglovplikten utsträcks till alla subventionerade åtgärder.Slutligen instämmer motionärerna i revisorernas förslag om en precisering avgränsen mellan underhåll och ombyggnad samt en utveckling av formerna för ettlagstadgat underhåll. I motionens hemställan begärs ett tillkännagivande omvad som i motionen anförts. utskottets överväganden /90:BoU21 Bostadsutskottetgör följande överväganden i de frågor om bostadsförbättringsprogrammet som harallitualiserats med anledning av revisorernas förslag samt de redovisademotionerna. Detkan inledningsvis konstateras att revisorerna anser att granskningen har visatatt bostadsförbättringsprogrammet till stor del bidragit till attombyggnadsverksamheten intensifierats och att åtgärder som var välbehövliga avbostadssociala skäl har genomförts. Även utskottet har för sin del vid fleratillfållen framhållit att erfarenheterna från det s.k. ROT-programmet ihuvudsak har varit goda och att programmet sammantaget väl fyllt sin tilltänktauppgift. Revisorerna riktar emellertid även kritik mot vad man kallarryckighet i genomförandet av bostadsförbättringprogrammet. Utskottet anser detinte uteslutet att vissa av dessa synpunkter, sett ur det perspektiv som kananläggas i efterhand, kan ha visst fog för sig. Det bör dock framhållas att deförändringar av stödvillkor m.m. som har beslutats av regering och riksdaggivetvis har skett efter avvägningar mellan t)ehovet av långsiktighet iförnyelsesammanhangen och t.ex. krav på ett ökat nybyggande av bostäder. Idetta sammanhang bör erinras om att de statliga insatserna för att uppnå en godbostadsförsörjning framför allt består i att ställa resurser till förfogandeför produktion och förnyelse av bostadsbeståndet samt i övrigt fastläggaramarna för ans/arsfördelningen mellan de olika parterna på bostadsmarknaden.Själva genomförandet av bostadspolitiken åvilar kommunerna, bostadsföretagenoch de boende. Derma ansvarsfördelning medför att de medel iiom står till statsmaktemasförfogande när t.ex. obalanser på bostadsmarknaden uppstår är av den typ somanvändes för att bl.a. stimulera en ökad nyproduktion av bostäder. Detstatliga stödsystemet till tiostadssektorn kan givetvis inte heller betraktassom statiskt och för alltid givet. Vissa stödformer har redan från början varitbegränsade till i:n och syftat till att få i gång en vissverksamhet. För andra former av stöd har villkoren behövt anpassas tillförändrade fikhållanden på bostadsmarknaden och olika politiska beslut på andraområden. Sammantaget måste en sådan utveckling ses som en naturlig del av denstatliga bostadspolitiken. Ettav revisorernas huvudförslag till förändringar av bostadsförbättringsstödet äratt förnyelsearbete:t i högre utsträckning än skall styras av de enskildakommunerna. Bl.a. föreslås lån och bidrag till bostadsförbättring lämnas avkommunerna.