bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Ettlokalt förankrat investerings- och utvecklingsråd för regionala investeringarbör införas, åtgärder krävs för främjandet av en inomregionallokaliseringspolitik, ökade medel behövs för styrning av näringslivetsinvesteringar. Som framgått ovan har en betydande minskning skett avantalet sysselsatta inom tillverkningsindustrin i länet . Även jord- och skogsbruket och den offentliga förvalt ningen har minskat i fråga om antal sysselsatta. Å andra sidan har en kraftig ökning skett av antalet förvärvsarbetande inom privata tjänster, vilket gör att sysselsättningsutvecklingen totalt varit positiv i länet 207 I motionerna återkommer yrkanden om förbättradekommunikatio- 1989/90:AU13 ner och satsningar på utbildning. Utskottet har idet föregående behandlat båda dessa ämnen. Det har framgått att regeringenuppdragit åt berörda kommunikationsverk att utarbeta och redovisa långsiktigainvesteringsplaner till . Den samordnade planeringen syftartill att ge ett bättre underlag för beslut om resurstilldelning tilltransportsektorn som helhet. Industriministern har avstått från att i dettasammanhang ta ställning till specifika utbyggnadsprojekt vad avser vägar,järnvägar eller flygplatser. I fråga om gymnasieutbildning planeras under budgetåret1990/91 en proposition angående omstrukturerad gymnasieskola mot bakgrund avde kraftigt minskande ungdomskullarna. föreslåsfå del av medlen för tillfållig förstärkning av forsknings- ochutvecklingsverksamhet liksom av medel från det s.k. LIF-anslaget. Till dettakommer att det i proposition 90 om forskning föreslås att tyngdpunkten vidförstärkningar till forskningen vid universitet och högskolor skall ligga vidhögskolor utanför , vilket bör få gynnsamma effekter för den regionalautvecklingen i berörda regioner. Rörande det av framförda förslaget om ettlokalt förankrat investeringsråd för regionala investeringar erinras om länsstyrelsensansvar att främja länets utveckling och särskilt den regionala utvecklingen.Inom dess ansvarsområde ligger att samordna sådana regionalpolitiska insatsersom bedöms som angelägna utan att något initiativ krävs från statsmakternassida. Utskottet vill erinra om att länen med det uppräknadelänsanslag som förordats i det föregående generellt sett kan räkna med ettpåtagligt ökat medelstillskott. Länsstyrelserna kan i ökad utsträckning frittanvända anslaget för glesbygdsinsatser, regional projektverksamhet och iförekommande fall lokaliserings- och utvecklingsbidrag. Motionerna 1988/89:A415, 1988/89:A431, 1988/89:A451,1988/89: A461 och A438 avstyrks av utskottet i nu behandlade delar. Enligt motion 1988/89:A415 av () bordestatlig verksamhet lokaliseras till med tanke på dessensidiga arbetsmarknad och den låga andelen statligt anställda. Utskottet har i det föregående uttalat sin principiellauppfattning i fråga om decentralisering och omlokalisering av statligverksamhet. Omlokalisering av befintlig verksamhet eller lokalisering av nyamyndigheter måste grundas på noggranna överväganden i skilda avseenden.Motionen ger enligt utskottets mening inte underlag för något uttalande omomlokalisering till regionen. Motionen avstyrks således. Befolkningen i minskade under första delenav decen niet men en vändpunkt inträdde mot slutet. Detta innebär att invånar antalet är ungefår detsamma nu som 1980. , och 208 har minskat med . Länet är glest befolkat, bara tio personer 1989/90:AU13 perkvadratkilometer. Sysselsättningsgraden är lägre än i riket i övrigt ochöverensstämmer med den i skogslänen. /Vndelen sysselsatta kvinnor är docklägre än den genomsnittliga för skogslänen. Det skiljer sig stort mellan länets15 kommuner. I , och är sysselsättningsgraden högre änriksgenomsnittet. Sysselsättningen inom industrin har minskat något underperioden 198588. Å andra sidan har antalet sysselsatta både inom privattjänstesektor och offentlig förvaltning ökat. /Vrbetslösheten är något högreän i landet i övrigt men även här är skillnaderna stora mellan olika kommuner.I hälften av dem är den lägre i och t.o.m. . högsta , motsvarande 176 personer. Flera av länets kommunerbildar egen lokal arbetsmarknad. är den största lokala arbetsmarknaden ivilken ingår fem ytterligare kommuner. Åtta kommuner ingår i stödområde. I devästligaste delarna av länet ingår , , och del av Morakommun i stödområde B. Regeringen föreslår att dessa skall ingå i det nyastödområde 2. , , och ingår i stödområde C ochföreslås likaledes bli hänförda till 2. och Säters kommuner är enligt regeringens besluttillfålligt inplacerade i stödområde. kommunisterna vill enligt sin principiellainställning i motion A107 att stödområde A skall ingå i det nya stödområde 1och att B och C behålls och ingår i det nya stödområde 2; dock yrkar partietatt även förs in i område 2. yrkar i motion Al 18 förutom attsamtliga åtta nämnda kommuner skall ingå i resursområde B att två nya kommunerskall föras in i stödområde, nämligen () i B och Hedemorai C. Det sistnämnda yrkar även och (båda c) imotion A78. Även m.fl. (s) vill enligt motion A48 att Hedemoraförs in i stödområde 2. m.fl. (s) vill enligt motion A33 ha defyra kommuner som ingår i område B hänförda till stödområde 1 i stället för2, som föreslås av regeringen. De yrkar också att () försin i område 2. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning när detgäller stöd områdesindelningen i ;; län. Några kvantitativa eller kvali tativa bedömningsfaktorer som skulle motivera en permanent inplace ring i stödområde av del av eller av föreligger inte enligt utskottets mening. Motionerna A33, A48, A78, A107 och Al 18 avstyrks således av utskottet i berörda delar. Inte heller finns enligt utskottets mening skäl till permanent inplacering i stödområde 1 av , , och del av , vilket yrkats i motion A33. Även den motionen avstyrks :iåledes av utskottet i den nu berörda 209 14 1989/90. 1 motion A250 efterlyser (vpk) ett"Avestapaket". Regionen har drabbats hårt av inskränkningar i statensverksamhet och i privata bolag. har kommit i kläm mellan de centralortersom regering och länsmyndigheter satsat på. Konkreta åtgärder krävs för nyaarbetstillfållen, dels genom statliga satsningar, dels genom insatser frånAvestakoncernens sida. kommun kommer alltjämt att ingå i stödområde. Det ankommer i första hand på att främjalänets utveckling och särskilt den regionala utvecklingen. skallsamordna sådana regionalpolitiska insatser som bedöms som angelägna utan attnågot initiativ krävs från statsmakternas sida. Utskottet vill erinra om attlänen med det uppräknade tänsanslag som förordats i det föregående generelltsett kan räkna med ett påtagligt ökat medelstillskott. Länsstyrelserna kan iökad utsträckning fritt använda anslaget för glesbygdsinsatser, regionalprojektverksamhet och i förekommande fall lokaliserings- och utvecklingsbidrag. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom kravet påsärskilda insatser därutöver för kommun och avstyrker följaktligen motionA250. 1 motion A78 av och (båda c) framförs att även mindre orter än och bör komma ifrågaför både statliga utlokaliseringar och det nya utvecklingsbidraget till företagi tjänstesektorn. När det gäller samråd med tjänsteföretag för att förmå dematt etablera verksamhet i regionalpolitiskt prioriterade områden bör enligtmotionärerna även orter som , och vara tänkbara. Utskottet har i det föregående uttalat sin principiellauppfattning i fråga om decentralisering och omlokalisering av statligverksamhet. Omlokalisering av befintlig verksamhet eller lokalisering av nyamyndigheter måste grundas på noggranna överväganden i skilda avseenden. Det ärinte möjligt att i detta sammanhang göra uttalanden därutöver till förmån förnågon bestämd ort eller region och detta gäller även när det är fråga omprivata tjänsteföretag. Motion A78 avstyrks således. Länet har minskat sin befolkning med under1980-talet. Den uppgårnu till drygt 288 000 personer. Av kommunerna är det bara , och som vuxit något. Sysselsättningsgraden är flera procent- 210 enheterlägre än i landet i övrigt och t.o.m. under genomsnittet för Särskilt kvinnorna förvärvsarbetar i liten utsträckning. Endast iGävle överensstämmer sysselsättningsgraden med riket i övrigt. 1 sex kommunerhar antalet sysselsatta sjunkit . har länets lägstasiffra, . Arbetslösheten är något högre än riksgenomsnittet. Högst är deni , med ett genomsnitt på för perioden ochlägst i , . Det lägre procenttalet motsvarar dock nästan dubbelt såmånga personer som det högre. Man kan identifiera sju lokala arbetsmarknader.Till hänförs därvid fyra kommuner, varav en är beläget iC-län. ingår fem kommuner i stödområdet. Hoforsoch kustkommunerna , () och omfattas avstödområde C medan ingår i B. Regeringen föreslår att kustkommunernainte länje skall ingå i stödområde. och föreslås ingå i det nyastödområde 2. i ingår i tillfålligtstödområde enligt regeringens beslut. vill enligt motion A97 behålla den nuvarandestödområdesindelningen i avvaktan på ett bättre beslutsunderlag. Vänsterpartietkommunisterna yrkar enligt motion A107 att stödområde A skall ingå i det nyastödområde 1 och att B och C behålls och ingår i det nya stödområde 2. Centernyrkar i motion Al 18 att , () och Nordanstigfortfarande skall tillhöra C och att två nya kommuner, och ,skall föras in i resursområde C. och vill enligtmotion Al 16 detsamma som deras parti . () vill enligtmotion A84 att såväl som hänförs till stödområde 2. Slutligenyrkar (fjs) att och skall ingå i stödområdeäven i fortsättningen (A92). Härutöver yrkas i de förutnämnda motionerna A68,A69, A72, A75 och Al 17 att nuvarande stödområdesindelning generellt skallbehållas. Några kvantitativa eller kvalitativa bedömningsfaktorersom skulle motivera en permanent inplacering i stödområde av , () och föreligger inte enligt utskottet mening. Motionermed yrkande härom avstyrks således av utskottet i nu berörda delar. Gällandeinplaceringen i stödområde av , och anser utskottetäven här att inga bedömningsfaktorer motiverar dessa kommuners permanentainplacering i stödområde. Motionerna A118, Al 16 och A84 avstyrks följaktligeni motsvarande delar. I motion A37 av /Vxel m.fl. (s) betonas behovetav regionalpolitiska åtgärder i . Utflyttningen av unga harvarit stor och andelen äldre ökar. En ökning av arbetslösheten kan slå hårt motlänet. Det fordras aktiva och medvetna satsningar. Länsstyrelserna bör få ökademöjligheter att inom givna medelsramar besluta om såväl lokaliseringsbidrag,sysselsättningsbidrag och utvecklingsbidrag även utanför stödområde 1 och 2.Länet bör stödjas genom utlokalisering av både statlig och privat verksamhetfrån storstadsområdena. I motion 1988/89:428 från förra årets allmänna motionstidframför samma motionärer liknande synpunkter på behovet av åtgärder för attfrämja utveckling och sysselsättning i . m.fl. (s) tar i motion 1988/89:448 uppfrågan om ungdomars och kvinnors utflyttning från . På siktinnebär utflyttningen en stor utarmning av länet. Orsakerna måste klarläggasgenom en utredning bekostad med medel ur det s.k. länsanslaget. Även i motionerna 1988/89:473 och A449 av ochKarin (båda c) tas frågan upp om kvinnors och ungdomars utflyttningfrån länet. En positiv utveckling har skett på arbetsmarknaden men det finnsobalansproblem i verkstadsindustrin med brist på kvalificerad arbetskraft.Löntagarfonderna bör avskaffas eftersom de bl.a. inte kunnat redovisa vad deinneburit i form av ökad sysselsättning för länet. Motionärerna pekar på enrad områden där insatser behövs. och andra myndigheter,organisationer och näringsliv har påbörjat ett brett och aktivt arbete för engemensam länsstrategi, ett "X-paket". Insatser behövs på miljö-,energi- och kommunikationsområdena. Enligt motionärerna kan linproduktion varaen intressant lösning för vissa jordbruk. Ett skogstekniskt museum borde varaav nordiskt intresse. I motion A92 av () yrkas etttillkännagivande om den ekonomiska politikens och energipolitikens betydelseför utvecklingen i och andra län med starkt exportinriktade basindustrier. Slutligen pekar () i motion A450 påenergipolitikens betydelse för länets utveckling. Han framhåller behovet avförbättrade kommunikationer och ökade resurser till utbildning. Med anledning av det i motion A37 framförda önskemålet omstörre möjlighet för till egna prioriteringar vill utskottet somsin mening uttala att en viss central prioritering kan underlätta för deregionala organen att upprätthålla den inomregionala balansen. Den garanterarockså till viss del likabehandling av företag som verkar i områden medlikartade förutsättningar. 1 fråga om det efterfrågade "X-paketet" harutskottet erfarit att tillställde regeringen förslag till åtgår- 212 der för enlångsiktig regional näringslivsutveckling i länet. av dettaprogram har ett stort antal beslut fattats om regionalpolitiskt 1989/90:AU13 stöd tillstora och angelägna projekt, dock inte i termer av "paket" ellerliknande. har i en sammanfattning av arbetet med programmet konstateratbl.a. att det gett positiva erfarenheter och att man fått en höjning avlänsstyrelsens anslag när det gäller regionalt utvecklingsarbete. Ett nyttarbete med fastställande av en ny länsstrategi har påbörjats. Även andraprojekt som tas upp i och motioner har fått stödav regeringen, däribland ett bioenergiinstitut i och linproduktion iVäxbo i kommun. Atgärdsprogram av det slag som motionärerna efterlyser kankomma till stånd utan något initiativ från statsmakternas sida. Det ärlänsstyrelsens ansvar att samordna regionalpolitiska insatser av detta slag.Även en sådan utredning som begärs i motion 1988/89:448 kan länsstyrelsenbesluta om inom ramen för medlen för regionalpolitiska utvecklingsinsatser. Yrkandena om tillkännagivande rörande den ekonomiskapolitikens och energipolitikens betydelse bör beredas inom finans- resp.näringsutskotten. Utskottet avstyrker motionerna 1988/89:A428, 1988/89:A448,1988/89:A473, A37, A92, A449 och A450. Befolkningen i länet har minskar med under1980-talet, från 268 000 till 260 000 personer. Inte någon kommun har ökat.Allra mest har minskat, både procentuellt och i absoluta tal. Kommunenhar förlorat mer än 2 000 personer eller av sin befolkning på tio,år. Även har minskat kraftigt. Länet är glest befolkat med tolvinvånare per kvadratkilometer. Sysselsättningsgraden är något lägre änriksgenomsnittet, lägst i inlandskommunen Ange, , och högst i Härnösfmd,81,. /Vrbetslösheten i länet överstiger och genomsnittet under 198688uppgick till . Högst är den i där den uppgår till . Äveni och är den relativt hög, 2,61 resp. . Sex lokalaarbetsmarknader kan urskiljas. Fem av länets kommuner bildar egen arbetsmarknadmedan /utgör en. ingår , Ange och del avÖrnsköldsvik (Anund-sjö, , , Trehörningsjö) i stödområde B. Dessakommuner/kommundelar föreslås i propositionen att fortsättningsvis ingå istödområde 2. (och ), som ingår i område C, bör enligtpropositionen också hänföras till stödområde 2. Övriga ochKramfors, som ingår i C, föreslås inte längre vara inplacerade i stödområde. kommun är enligt regeringens beslut tillfålligtinplacerad i stödområde. vill enligt motion A97 behålla den nuvarandestödområ- 1989/90:AU 13 desindelningen i avvaktan på ett bättrebeslutsunderlag. kommunisterna yrkar enligt motion A107 attstödområde A skall ingå i det nya stödområde 1 och att B och C behålls ochingår i det nya stödområde 2. yrkar i Al 18 att (Solbergskyrkobokföringsdistrikt) och kommun (, Edse-le, ochJunsele) skall ingå i resursområde A och att och (kustförsamlingarna) skall ingå i C. m.fl. (s) yrkar i motion A88att och församlingar i skall ingå i stödområde 1, istället för 2 som föreslås av regeringen beträffande den kommunen. I motionA445 av och (båda mp) föreslås att och iSundsvalls kommun skall ingå i stödområde. () vill enligt motionA69 ha Ange i stödområde A i stället för 2. Motionären yrkar också attHärnösand placeras i tillfålligt stödområde. Härutöver yrkas i de förutnämnda motionerna A68, A69, A72,A75 och Al 17 att nuvarande stödområdesindelning generellt skall behållas. När det gäller kommun konstaterar utskottet attregeringens förslag innebär att och församlingar i kommunensnordvästra del skulle gränsa mot kommuner i stödområde 1. Detta är otvivelaktigttill nackdel för dessa områden. I såväl partimotion som i en enskildmotion yrkas att dessa kommundelar skall ingå i resursområde A resp. stödområde1. Utskottet vill med anledning därav erinra om möjligheten att tillfålligthöja den maximala andelen lokaliseringsbidrag i kommuner eller delar avkommuner som tillhör stödområde 2. Enligt utskottets uppfattning är det rimligtatt regeringen, som en konsekvens av den ändrade stödområdesindelningen, gören välvillig bedömning av ansökningar om företagsstöd från dessa kommundelarnär det är fråga om angelägna projekt så att högre stödprocent beviljas än vadsom normalt gäller i stödområde 2. Därutöver kan finnas behov avintensifierade insatser för glesbygdsutveckling i området. Detta bör beaktasvid fördelning av länsanslaget. Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringentill känna. Utskottet kan emellertid inte när det gäller permanentinplacering i stödområde av (, , och )tillstyrka motionerna A88 och Al 18 i nu berörda delar. Även yrkandena i motion Al 18 resp. A69 om inplacering ihögsta stödområde av (kyrkobokföringsdistrikt) och Angeavstyrks. Några kvantitativa eller kvalitativa bedömningsfaktorersom skulle motivera en fortsatt permanent inplacering i stödområde av Kramforsoch utom /Vnundsjö, , och Trehörningsjö, som böringå i stödområde 2 föreligger inte enligt utskottet mening. Motsvarandemotionsyrkanden avstyrks således av utskottet i Vad gälleryrkandet om tillfållig inplacering i stödområde av Härnö- 1989/90:AU13 sand villutskottet erinra om att sådana beslut fattas av regeringen. Enligt utskottetsmening finns inte någon grund för ett tillkännagivande från sida ifrågan. Motion A69 avstyrks således i berörd del. Situationen i länet tas upp i sju motioner. I motionerna 1988/89:A421 och A69 av framhållsatt länet har haft en mycket svag sysselsättningsutveckling,som i sin tur resulterat i fortgående befolkningsminskning! I finns en starkt exportinriktad och tungbasindustri av stor nationell betydelse. Länet är beroende av denna industri.Samtidigt konstateras att länet oclcså har strukturproblem som hotar vitalindustrisysselsättning. Insatserna för länet måste därför ges en inriktning motbl.a. långsiktig strukturuppbyggnad och teknikförnyelse. Infrastrukturförbättringarmåste göras inom framför allt transport-och kommunikationssektorn. En plan måste utarbetas inom data, arkivväsende ochtjänsteproduktion. Slutligen måste enligt motionen statligt stöd ges tillfortsatt provbrytning vid Rocklidengruvan, vilket skulle få stor betydelse förlänets inland. Sistnämnda krav tas också upp i motionerna 1988/89:A481(c) och A456 (c). Även i motion 1988/89.A480 av och (båda c) påtalas den negativa befolkningsutvecklingen. Motionärernamenar att det förutom en allmänt positiv regionalpolitik också behövs speciellasatsningar på i form av omlokaliseringar och överföring avytterligare uppgifter till myndigheter och verksamheter i länet. Äveninfrastrukturens betydelse för länet framhålls i motionen. Här nämns särskilten bred utbildning och utbildning på kvalificerad nivå. Även godakommunikationer är mycket betydelsefulla. Det fordras enligt motionen att bedömningar görs om vilkaåtgärder som kan sättas in för att förbättra infrastrukturen och därmed deallmänna förutsättningarna för länet, dels förlägga fler verksamheter tilllänet, dels även underlätta för verksamheter och expansion av näringslivet inomlänet. I motion A94 av () tas dessutom upp Västernorrlandsexportindustri i ett internationellt perspektiv. En stark, struktur-förändradoch växande industri är ett måste . De insatser som behövs måsteges en inriktning mot bl.a. utvecklingsorien-terade företag,kompetensuppbyggnad, teknikförnyelse och en infrastrukturförbättring inomframför allt transport- och kommunikationssektorn. Slutligen framhållermotionärerna skogslänens betydelse för svensk ekonomi och vikten av attregionalpolitiken förnyas utifrån en ny syn pådessa län och deras behov. I motionA88 av m.fl. (s) anser motionärerna att 1989/90:AU13 förslageni propositionen inte är tillräckliga för att lösa dagens problem och garanteraen långsiktig positiv utveckling i . Det behövs ytterligareinsatser för att klara akuta problem och för att bygga en stabil struktur förarbete och utveckling framåt. En hörnsten i regionalpolitiken har varit att förstärkaindustrisysselsättningen i utsatta regioner. Det företagsstöd som har utgåtthar gett bra effekt på sysselsättningen. Genom den koncentration till inlandetsom nu föreslås bryts en del av den stödpolitik som baserats på en helhetssynför region/län. Det är därför viktigt att olika möjligheter tillvaratas så attindustriutveckling baserad på regional nivå och politik kan fortsätta. I motionen framhålls också infrastrukturens betydelse förutvecklingen. Mot denna bakgrund föreslås i motionen bl.a. attVästernorrland prioriteras vid fördelningen av de ökade länsanslagen. 1 motion A428 av m.fl. (s) framhållsbetydelsen av lokaliseringsstödet. Det är därför viktigt att de företag somuppfyller villkoren för stöd också kan erhålla sådant. Det ärotillfredsställande om stödpengar tar slut under budgetåret. Det måste medandra ord finnas medel till de lokaliseringsstöd som utlovas till företag sominvesterar i t.ex. . Utskottet delar uppfattningen i motionerna 1988/89:A421,1988/89:A480 och A69 att den negativa befolkningsutvecklingen i Västernorrlandslän innebär regionala konsekvenser av skilda slag. /Vrbetslösheten haremellertid minskat och andelen sysselsatta har utvecklatspositivt. En lång rad åtgärder har genomförts eller är undergenomförande i länet. Sålunda vill utskottet erinra om att för ett årsedan anvisade 65 milj.kr. till särskilda regionalpolitiska insatser m.m. iVästernorrlands län. Av dessa medel beräknades 40 milj.kr. användas för att bildaett investmentbolag i syfte att tillföra mindre och medelstora företag iVästernorrland och riskkapital och företagsledningskompetens.För olika utvecklingsprojekt beräknades 25 milj.kr. Av dessa medel beräknades10 milj.kr. tillförtis för att bestrida utvecklingsprojekt somlänsstyrelsen prioriterar. skulle tillföras arbetsmarknadsverketför att dels motverka de negativa effekterna av aviserade strukturförändringaroch neddragningar, dels stödja en positiv sysselsättningsutveckling på längresikt. Utskottet har inhämtat att planeringen för det aktuellainvestmentbolaget i det närmaste har avslutats och att bolaget därmed inomkort kan påbörja verksamheten. De medel som ställdes till länsstyrelsensförfogande har till en del satsats på resp. utvecklingsgrupper i ochLjungaverk. I Ange har SJ startat en upplysningscentral som gett 20arbetstillfållen. Utskottetvill också framhålla att har kraftigt /90:AU13 prioriteratsvid fördelningen av de regionalpolitiska länsanslagen. För innevarande budgetårhar anslaget höjts från 70 milj.kr. till 90 milj.kr. Beträffande det i motion1988/89:.A421 framförda kravet på ytterligare satsning på har utskottet inhämtat att medel ställts till förfogande för ettmassminnesprojekt vid företaget i för arbete med arkiveringenligt ny teknik. Beträffande frågan om stöd till gruvbrytning i Rocklidenkonstaterar utskottet att detta projekt inte finns med i den principöverenskommel se som regeringen och träffade om , För övrigt vill utskottet hänvisa till att frågor somberör den framtida prospekteringsverksamheten har behandlats avmineralråvarukommittén. Utredningens förslag remissbe-handlas . Utskottet vill också peka på det av utskottet tillstyrktaförslaget om användningen av infrastrukturanslaget på 330 milj.kr. Av dessamedel skall som framgått av den tidigare framställningen 130 milj.kr. ocksåkunna användas inom stödområde 2. En rad åtgärder har som framhållits ovan vidtagits somsyftar till att ge förutsättningar för att vända den negativa befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen i länet.