bet · GD01TU9 · 1989-12-31 00:00:00 — bilbältenmed nämnda anordningar var ulskotiet inte berett att förorda attluftkuddesystem skulle införas som skydd för bilförarna. intarsamma ståndpunkt nu och avstyrker därmed yrkandena 1 och 2 i den nuaktuella motionen. I ovannämnda betänkande redogjorde utskottet för det nyabilstöd till handikappade som (prop. 1987/88:99, bet. SflJ 23, rskr.300) beslutade om /och som infördes den I oktober1988. Inom bilstödet finns, som redovisades i belänkandet, ett särskiltanpassningsbidrag. Detta bidrag lämnas till den anpassning av bilen som behövsför att den bilstödsberättigade skall kunna bruka bilen, t.ex. till automatiskväxellåda, servoslyrning, handmanövrerat broms- eller gasreglage. Behovet avdetta slag av anpassning bör styrkas av TSV. Anpassningsbidrag lämnas också försådan anpassning som behövs för att väsentligt underlätta för den handikappadeatt använda bilen, t.ex. till fönsterhissar, centrallås. Behovet av detta slagav anpassning bör styrkas av läkare. Enligt utskottets mening finns det inle någon anledningför att uttala atl särskild information skall ges om viss anordningför handikappanpassning i bil. Utskottet avstyrker således även yrkande 3 imotionen. 7.6 Vissa reflexanordningar på baksidan på tungamotorfordon och efterfordon till sådana Enligt 11 § FK skall buss eller lastbil, vars längdöverstiger , på sidan ha reflexanordningar och lyktor som vidbelysning återkastar resp. kan visa orangegult ljus ål sidan. Personbil, bussoch lastbil skall ha två reflexanordningar och två baklyktor som återkastar vidbelysning resp. kan visa rött ljus bakåt. TSV har bl.a. i verkets föreskrifterom strålkastare, lyktor och reflexanordningar; definitioner och allmännaföreskrifter (TSVFS 1985:27) meddelat närmare bestämmelser om reflexer m.m.somkrävs enligt FK. Inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE) har antagitsett s.k. reglemente (nr 70) om enhetliga föreskrifter rörande typgodkännandeav skyltar för utmärkning på baksidan av tunga och långa fordon. Skyltar enligtreglementet skall vara rektangulära och reflektera gult ljus Inom en rödljusram. Reglementet, som har trätt i kraft , är fogat som enbilaga till den internationella överenskommelsen om antagande avenhetliga regler för typgodkännande av utrustning och delar till motorfordonsamt för ömsesidigt erkännande av sådant godkännande (SÖ 1959:28). de över reglementet anförde TSV bl.a. att det var 1989/90:TU9 angelägetatt det gavs möjlighet till enhetlig utmärkning av fordon som uppträder itrafiken på sådant sätt alt trafikanter bör särskilt uppmärksammas ochföreslog därför som ett första steg all skulle anta reglementet för attöka förutsättningarna för tillverkare i att få godkännande av skyltarför utmärkningen. Regeringen godkände reglementet samlbeslöt att TSV skulle vara godkännande myndighet och statens provningsanstaltprovande instans. Något hinder mot att i Sverig.e redan nu använda skyltarsom avses i reglementet finns varken i FK eller i TSV:s föreskrifter. 1 motionerna T414 (fp) och T434 (s) begärs att det skallinföras ett krav på att långa fordon skall ha sådana reflexanordningar somavses med ECE-reglementet. Motionären framhåller värdet ur trafiksäkerhetssynpunktav sådana reflexanordningar. I skrivelse till TSV framhöll det angelägna i att krav på utrustning medreflexanordningar enligt ECE-reglementet införs. Förbundet pekade bl.a. på attdet har blivit allt vanligare med olyckor med personbilar sombakifrån i mörker kör in i stillastående lastbilar. TSV svarade i skrivelse Iaugusti att verket inte hade möjlighet att ta itumed frågan om lämpliga regler för användning av de skyltar som beskrivs iECE-reglementet. För detta var enligt verket tyvärr utredningskapaciteten inomverkets fordonsbyrå för liten. TSV framhöll att tidigt antagitreglementet och att frivillig utrustning med skyltarna därmed hadeunderlättats. Utskottet har förståelse för att man otåligt väntar påkrav på reflexanordningar enligt ECE-reglementet med hänsyn till att sådanatorde ha en betydande olycksförebyggande funktion. ,som organiserar dem som drabbas av här aktuell typ av olyckor, har ju ocksåunderstrukit angelägenheten av ett krav. Vid utskottets utfrågning den 14november om trafiksäkerhet på väg underströks också angelägenheten av kravpå här aktuella reflexanordningar. Utskottet har numera under hand erfarit att man inom TSVpåbörjat beredningen av frågan om införande av ett krav. Syftet medmolionsförslagen synes därmed bli tillgodosett, varför de torde kunna lämnasutan särskild åtgärd av . 7.7 Lyktor som visar lastbilars hastighet Enligt underhandsuppgift är lastbilar i försedda medtre lyktor, vilka med olika ljus utvisar de hastigheter med vilka lastbilarnaframförs. I motion T223 (mp) begärs (yrkande 20) att krav skallinföras I vårt land på lyktor som visar när lastbil framförs med högrehastighet än tillåtna . Som nämntsskall TSV sträva efter att våra regler för fordon skall vara 1989/90:TU9 enhetligamed andra länders regler. Fråga om införande av här aktuella lyktor har enligtunderhandsuppgift från TSV Inte aktualiserats inom det europeiska samarbetetbeträffande krav på fordon. Enligt utskottets mening bör inte heller riksdagenaktualisera frågan. Motionsförslaget avstyrks därmed. 7.8 .Mönsterdjup på bildäck Enligt TSV föreskrifter om däck, medar och band (TSVFS1985:3) får slitbana på däck på bil, motorcykel och släpvagn inte vara meranött än att det kvarvarande profildjupet i huvudmönsirel uppgår idäckets hela slitbana. I motion T 403 (c) begärs (yrkande 2) att krav på minst 3mm mönsterdjup skall införas. har rekommenderat att senast den 1januari 1992 införa krav på mönsterdjup på däck. TSV kommer attkräva detta mönsterdjup . Att införa krav på minst 3 mmmönsterdjup i vårt land torde innebära alltför stort avsteg från strävandenaefter internationell enhetlighet. Utskottet kan därför Inte ställa sig bakommotionsförslaget vilket således avstyrks. Medicinska körkortskrav för diabetiker I betänkande 1988/89:TU1 (s. 2224) har lämnats en närmareredogörelse för gällande medicinska körkortskrav för diabetiker m.m. Härerinras om att enligt föreskrifter om medicinska krav förinnehav av körkort, traktorkort eller taxibehörighet (SOSFS 1984:31) vilkasocialstyrelsen har meddelat efter samråd med TSV körkortshavare med diabetesskall stå under fortlöpande läkarkontroll, och omprövning av körkortsinnehavetskall ske minst . skall omprövningen ske minstvartannat år. I det motionsförslag som behandlades i ovannämnda betänkandekritiserades det förhållandet att de som har fått sin diabetes efter det att dehar fått körkort kan om sjukdomen inte blir känd för körkortsmyndigheterna köra utan att körkortsinnehavet omprövas, medan innehavet omprövas för dem somhade diabetes redan när de ansökte om körkortstillstånd. Kritik framfördesockså mot omprövning då detta enligt motionärerna Inte behövdesmed hänsyn till förbättrade vårdmöjligheter för diabetiker. Vidarekritiserades att diabetiker bland yrkesförare som enligt vissaövergångsbestämmelser har C-behö-righet (för tung lastbil och ett till sådanbil kopplat lätt släpfordon) kan förlora denna behörighet om sjukdomen blirkänd. 1 motionT421 (c) begärs all körkortsärenden beträffande diabetiker 1989/90:TU9 skallavgöras i samråd med behandlande läkare och att en diabetiker skall kunna bådefå och behålla C-behörighel om läkare bedömer att del kan ske utan risk. Utskottet behandlade i i slutet av förra ibelänkande 1988/89:TU20 (s. 11 12) två motionsyrkanden som var likartade meddet i betänkande 1988/89:TU1 behandlade. Utskottet pekade på all TSV den 1januari 1990 kommer att överta myndighetsansvaret för de trafikmedicinskafrågorna och att med hänsyn härtill och efter en uppvaktning avSvenska hade tillsatt en arbetsgrupp, i vilkenTSV är representerad, med uppgift att före göra en översynav föreskrifterna om medicinska körkortskrav för diabetiker. I avvaktan på resultat av denna översyn bör det nuaktuella motionsförslaget inte föranleda något initiativ av utan kanavslås. Huvudregeln i VMF beträffande uppsättning och underhåll avlokalbe-ringsmärken i fråga om väg som inte är enskild är att den myndighet somhandhar väg- eller gatuhållningen svarar för detta (80 § första stycket) liksomför kostnaderna härför (82 § första stycket). Sätts ett lokaliseringsmärke upppå begäran av någon annan än den som svarar för väg- eller gatuhållningen,skall den som begär att märket sätts upp betala kostnaden för uppsättning ochunderhåll av märket. Detta gäller dock inle om märket ändå skulle ha satts uppav den som svarar för väg- eller gatuhållningen (82 § tredje stycket). För uppsättning av reklamskyltar m.fl. skyltar intill ochinom ett vägområde krävs tillstånd av myndighet. 1 korthet innebär gällandeordning att för uppsättning av skyltar inom ett avstånd av från ettvägområde krävs tillstånd av och för uppsättning inom ettvägområde tillstånd av väghållningsmyndigheten (eller kommunalmyndighet). 1 motion T332 (m) anför motionären att han har fått uppfattningenatt det i flertalet län är mycket svårt och I de flesta fall omöjligt att fåvägverkets och/eller tillstånd för skyltning av speciellaturistmål, sevärdheter och turistservice. Motionären begär bättre, generösaoch enhetliga regler för hela landet i fråga om skyltning vid allmänna vägar. Utskottet avstyrkte i betänkande /88:16 (s. 2627)motionsförslag som hade likartat syfte med det här aktuella. UtskoUethänvisade till att under senare lid hade uttryckt en generösinställning i fråga om uppsättning på verkets bekostnad av ortnamnsmärken m.m. och sagtsig skola ha en mer liberal syn i fråga om uppsättning av 1989/90:TU9reklamskyltar jämfört med den praxis som hade framkommit i ärenden som hadeöverklagats till högre instans. har i "itrafikantinformation m.m." fastlagt de riktlinjer som skall tillämpas ifråga om sådan information m.m. Dessa riktlinjer innebär bl.a. följande. Trafikanternas behov av information skall sättas icentrum. Informa-, tion av allmänt intresse med anknytning till bygden kanmedges om den inte äventyrar trafikanternas möjligheter att tillgodogöra signödvändig information. Särskilt hänsyn skall tas till stads- och landskapsbilden.Omfattning, utformning och placering av vägmärken och reklamskyltar skallväljas så all trafiksäkerheten inte försämras och skyltarna inte blir tillolägenhet för vägens drift eller brukande. Särskild hänsyn skall las till stads-och landskapsbilden. De sålunda fastlagda riktlinjerna, som enligt äruttryck för en generösare inställning hos verket än i tidigare riktlinjer,torde enligt utskottets mening tillgodose önskemålen bakom molionsförslaget. Någotriksdagens initiativ med anledning av detsamma synes inte vara påkallat. Övergripande mål för trafiksäkerhetsarbetet m.m. 1. beträffandemål för trafiksäkerhetsarbetet attriksdagen avslår motion 1988/89:T258 yrkande 7, I(vpk. 2. beträffande den "mänskliga faktorns"betydebe för trafiksä kerheten attriksdagen avslår motion 1988/89:T225 yrkande 20 i denna 2(m. fp) 3. beträffande åtgärder mot utsläpp av koldioxidfrån trafiken att avslår motion 1988/89:T259 yrkande 2, 3(c, vpk. 4. beträffande jämnare trafikryim för att minskaskadliga avgas utsläpp attriksdagen avslår motion 1988/89:T447 yrkande 4, 4(/)!, fp) 5. beträffande hastighetsbegränsning av miljöskälgenom TSV att avslår motion 1988/89:T427 yrkandena 2 och 4, 5(vpk, mp) 6. beträffandeallmän översyn av hastighetsgränserna attriksdagen avslår motion 1988/89:T447 yrkande 6, 6(m) 7. beträffande ändringar av hastighetsgränser 1989/90:TU9 att avslår motionerna 1988/89:T204 yrkande 2, 1988/89:T223 yrkande 19, 1988/89:7225 yrkande 18, 1988/89:T252 yrkande 2, 1988/89:T258 yrkande 4, 1988/89:T422 yrkandena1 och 2 samt 1988/89:T447 yrkande 3, 7(m) res. S (c) res. 9 (vpk, mp) 8. beträffande hastighetsgräns för tung lastbil all avslår motion 1988/89:T420, 10(m) 9. beträffande hastighetsgräns för bil med husvagn att avslår motion 1988/89:T447 yrkande 8, 10. beträffande befogenhet för länsstyrebe attföreskriva hastig hetsgränser utan lokal begränsning attriksdagen avslår motionerna 1988/89:T222 yrkande 7, 1988/89:T240 yrkande 6,1988/89:T415, 1988/89:T427 yrkande 3 samt 1988/89:T438, 12(fp. vpk, mp) 11. beträffande befogenhet för kommun attföreskriva hastighets gränser för genomfartsvägar attriksdagen avslår motion 1988/89:T408, 13(vpk, mp) 12. beträffandeinformationsinsatser mot hastighetsöverträdeber att avslår motionerna 1988/89:T427 yrkande 1 och 1988/89:T716 yrkande 1, 13. beträffandeskärpning av påföljderna för hastighetsöverträdeber attriksdagen avslår motionerna 1988/89:T422 yrkande 3, 1988/89:T423 yrkande 3 och1988/89:T435, 14(c, vpk. mp) res. 15 (m) 14. beträffande användningen av påföljdenåterkallebe av kör kort att avslår motionerna 1988/89:T441 och1988/89:T447 16(in. fp, c) 15. beträffande säkerheten för gående på obevakatövergångsstäl le attriksdagen avslår motionerna 1988/89:7407 i denna del och 1988/89:T419 i dennadel, 17(vpk. 16. beträffandeansvaret för gångbanerenhållningen attriksdagen avslår motion 1988/89:T419 i denna del, -4 17. beträffande information om problem för äldreoch synskada- 1989/90:TU9 de gångtrafikanter attriksdagen avslår motion 1988/89:T201 yrkande 2, 18(vpk, mp) 18. beträffande väjningsplikt för cyklande till förmån för gående auriksdagen avslår motion 1988/89:T201 yrkande 3, 19. beträffande"högerregeln" till förmån för cyklande att avslår motion 1988/89:T407 i denna del, 19(vpk) 20. beträfiiande transport av barn stående iskolbussar att avslår motion 1988/89:T402, 20(fp. 21. beträffandeförbud att köra om stillastående skobkjuts, attriksdagen avslår motion 1988/89:T406, 21(vpk) 22. beträffande högersväng i korsning med röttljus all avslår motion 1988/89:T447 yrkande 13, 22(m) 23. beträffande rätten att färdas på vägrenen au avslår motion 1988/89:T429, 23(vpk. 24. beträffande rätten att medge biltrafik ikollektivirafikfiler att avslår motion 1988/89:T409, 24(vpk. 25. beträffande bättre stimulans till skrotningav bilar altriksdagen med anledning av motion 1988/89:T225 yrkande 20 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 26. beträffande licbintervallen för kontrollbesiktningarna för vanliga personbilar att avslår motion 1988/89:T447 yrkande 12, res.25(ni. 27. beträffande kontrollbesiktningsintervall förlastbilar att avslår motion 1988/89:T423 yrkande 2, 28. beträffande tidsintervall mellan kontrollbesiklningarna av hbtorbka motorfordon attriksdagen avsfår motionerna 1988/89:T411 och 1988/89:T412, 29. beträffande organ för fordonsbesikiningar att avslår motion 1988/89:T447 yrkande 11, res.26(ni) 30. beträffande förläggning avbilprovningsstationer, m.m. 1989/90:TU9 att avslår mofionerna 1988/89:T418, 1988/89:T423 yr kande 5, 1988/89:T436 och 1988/89:T440, res.27(c, vpk) 31. beträffande avgift för kontrollbesiktning ivbsa fall att avslår motion 1988/89:T430, Krav på utrustning i fordonen m.m, 32. beträffande bilavgaskraven och utveckling avtekniken för avgasrening attriksdagen med anledning av motion 1988/89:T225 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 33. beträffande kravet påbesiktning vid ändring från motorgas- drift till berisindrift att avslår motion 1988/89:T439, 34. beträffande låsningsfria bromsar atl avslår motion 1988/89:7416, 35. beträffande stänklappar att avslår motion 1988/89:7426, 36. beträffandeluftkuddesystem (air bags) att avslår motion 1988/89:7433, 37. beträffandevbsa reflexanordningar på långa tunga fordon att lämnar motionerna1988/89:7414 och 1988/89:7434 utan särskild åtgärd, 38. beträffandelyktor som visar lastbilars hastighet att avslår motion 1988/89:7223yrkande 20, 28(mp) 39. beträffandemönslerdjup på bildäck attriksdagen avslår motion 1988/89:7403 yrkande 2, 40. beträffande medicinska körkortskrav fördiabetiker att avslår motion 1988/89:7421, 41. beträffandeskyltning vid vägar attriksdagen avslår motion 1988/89:7332. vägnar 1989/90:7U9 Närvarande: (), (), OlleÖstrand (s), (), (), (),(), (), i (m), HugoBergdahl (fp), 7horén (c), (vpk), (), JarlLänder (s), (), 7om () och (). Mål för trafiksäkerhetsarbetet (mom. 1) (vpk) och () anser deb atl den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse: Bilismen har genom politiska beslut fått öka och ökarohejdat. Detta har medfört att också antalet trafikolyckor har ökat och ökarliksom antalet offer för vägtrafikens expansion. Man har inte kunnat närma sigmålen för trafiksäkerhetsarbetet. Skälet är att en fortsatt expansion avbilismen har förutsatts. Vi måste nu sätta ett definitivt stopp för denna olyckligautveckling och bör i detta syfte såsom föreslås i motionen inrikta oss påatt överföra person- och godstransporter till järnväg och båt som båda är bådetrafiksäkrare och miljövänligare. Detta bör vara ett nytt mål förtrafiksäkerhetsarbetet. Vad utskottet sålunda anfört om mål förtrafiksäkerhetsarbetet bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande mål för trafiksäkerhetsarbetet attriksdagen med bifall till motion 1988/89:7258 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Den "mänskliga" faktorns betydelse för trafiksäkerheten (mom. 2) (), (fjj), iMalmö (m), () och 7om () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Forsknings- och utvecklingsverksamhet" och slutar med"avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Utskottet är ense med motionärerna om att vi måste vetamera om de psykologiska faktorernas betydelse i trafiken så att Information och andraåtgärder för trafiksäkerhet kan satsas rätt. Som motionärerna 1989/90:TU9 begär börytterligare insatser göras för att klargöra dessa faktorers betydelse itrafiken. Vad utskottet sålunda anfört om den "mänskligafaktorns" betydelse för trafiksäkerheten bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beräffande den "mänskliga faktorns"betydebe för trafiksäker heten auriksdagen med bifall till motion 1988/89:7225 yrkande 20 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Åtgärder mot utsläpp av koldioxid från trafiken (mom. 3) (), 7horén (c), (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s, 12 börjarmed "Sålunda uppdrog" och slutar med "kan avslås" bort haföljande lydelse: Genom att koldioxid i luften kraftfullt bidrar till attförstärka "växthuseffekten" utgör utsläpp av koldioxid ett mycketallvarligt hot mot vår miljö. Från statens sida bör därför såsom föreslås imotionen göras kraftfulla satsningar på upplysning om trafikens skadeverkningargenom utsläppen av koldioxid och om möjligheterna för den enskilde och förföretag att medverka till att minska dessa skadeverkningar. Vad utskottet sålunda anfört om åtgärder mot utsläpp avkoldioxid från trafiken bör som sin mening ge regeringen till känna. deb au utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande åtgärder mot utsläpp av koldioxidfrån trafiken att med bifall till motion 1988/89:7259 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Jämnare trafikrytm för att minska skadliga avgasutsläpp (mom. 4) (), iMalmö (m), () och Tom () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "har" och slutar med "kan avslås" bort haföljande lydelse: 1 motionen klargörs de olägenheter med avgasutsläpp somföljer av att bilar i trafik måste stanna vid rödljus etc. Det är mycketviktigt att trafikryimen är jämn. Som begärs i motionen bör trafikplaneringeninriktas på att åstadkomma en jämnare trafikrytm. sålunda anfört om jämnare trafikryim för att minska 1989/90:7U9 skadligaavgasutsläpp bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskollets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande jämnare trafikrytm för att minskaskadliga avgas utsläpp attriksdagen med bifall till motion 1988/89:7447 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Hastighetsbegränsning av miljöskäl genom TSV (mom. 5) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjarmed "7ill grund" och på s. 16 slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse: I 1987/trafikpolitiska proposition togs, somredovisats ovan, upp frågan om lokala föreskrifter av länsstyrelse eller kommunom fårdhastighet av hänsyn till miljön och regeringen kompletterade V7K medbestämmelser härom. Behov har emellertid uppkommit av att av miljöskäl kunnameddela föreskrifter om fårdhastighet på längre sträckor. Sådana föreskrifterberör statens naturvårdsverks uppgiftsområde eftersom verket är centralförvaltningsmyndighet för frågor om miljövård däri inbegripet bl.a.miljöskydd. Då behovet av föreskrifter om fårdhastighet med hänsyn till miljönkan beräknas komma att öka bör tiden nu vara mogen för att det i VTK föreskrivsatt 7SV vid överväganden om den högsta hastighet som skall tillålas även skallha att ta hänsyn till miljön och att föreskrift av 7SV om sådan hastighet skallbeslutas efter samråd med . Utskottet tillstyrker därmedförslaget i yrkande 2 i motionen. Såsom föreslås I yrkande 4 i motionen bör 7SV få i uppdragatt se över hastighetsgränserna i föroreningsbelastade delar av landet, dvs. ivästra och i sydligaste samt i . Vad utskottet sålunda anfört om hastighetsbegränsning avmiljöskäl genom 7SV bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande hastighetsbegränsning av miljöskälgenom TSV att med bifall till motion 1988/89:7427 yrkandena 2 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Allmän översyn av hastighetsgränserna (mom. 6) , i och 7om (allam) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "Förutomovannämnda" och slutar med "kan avslås" bort ha följande 49 4 1989/90. Denuvarande hastighetsgränserna 50, 70, /lim har 1989/90:TU9 tillämpatssedan år 1968. Under de som gått har det skett genomgripandeförbättringar av bilarna. Bromsar, karosser, däck och inre säkerhet har t.ex.markant förbättrats. Genom kontrollbesiktningarna sorteras de bilar ut sominte är trafiksäkra. som bilarna har förbättrats har standarden påvägar och väghållning höjts. Utbildningen för och kraven på förarna harsuccessivt förbättrats och förstärkts. 7iden är därför enligt utskottets mening nu mogen för ensuccessiv översyn av hastighetsgränserna. I många fall torde utvecklingen halett till att hastighetsgränserna kan höjas. I andra fall kan det kanske varamotiverat med en sänkning av hastighetsgränser. En successiv översyn avhastighetsgränssystemet bör därför komma till stånd så att hastighetsgränsernauppfattas som motiverade. För översynen bör en utgångspunkt vara att granskamöjligheterna att höja de nuvarande hastighetsgränserna under bibehållande aven god trafiksäkerhet. Utskottet biträder sålunda molionsförslaget. Vad utskottet sålunda anfört om allmän översyn avhastighetsgränserna bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandeallmän översyn av hastighetsgränserna attriksdagen med bifall till motion 1988/89:7447 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Ändringar av hastighetsgränser (mom. 7) , och 7om Heynian(alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s, 16 börjarmed "Preliminära beräkningar" och på s. 17 slutar med "avstyrksdärmed" bort ha följande lydelse: En generell sänkning av hastighetsgränserna bör inte ske.Bestämmande för utformningen av hjistighetsgränserna bör vara alt trafikanternaupplever gränserna som motiverade. Del nu anförda bör iöverensstämmelse med vad som begärs i motionerna 7225 (m) och 7447 (m) somsin mening ge regeringen till känna. Övriga här aktuella motion.sförslag som syftar tillsänkning av hastighetsgränserna avstyrks därmed. deb att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandeändringar av hastighetsgränser