bet · GD01UU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Den vietnamesiska regeringen utfåste sig att göra detta.Under det gångna året har såvitt utskottet nu kan bedöma tillbakadragandetgenomförts. Det bör dock noteras att sporadiska uppgifter om vietnamesisktruppnärvaro fortfarande förekommer. Genom att en freds- ochförhandlingsprocess nu kommit i gång i regionen ter sig möjligheterna till enlösning av konflikten i nu ljusare, även om parterna i konfliktenfortfarande står långt ifrån varandra. I har en relativt långtgåendeekonomisk reformverksamhet inletts med vissa marknadsekonomiskt orienteradeinslag. Den ekonomiska reformpolitiken har åtföljts av en viss öppning i denkommunistiska enpartistaten, även om det mesta återstår att göra beträffanderespekten för mänskliga rättigheter och demokratisering, vilket bl.a. berörs iAmnesty Internationals senaste rapport om . Utskottet gör bedömningenatt reformarbete, ekonomisk återhämtning och demokratisering har störremöjligheter om får internationellt stöd och om isoleringen bryts.Biståndet från i sin nuvarande utformning inkluderar insatser för attfrämja demokrati och fortsatt reformverksamhet. Mot denna bakgrund anserutskottet att programlandsbistånd även i fortsättningen bör lämnas till Vietnam.Den av regeringen föreslagna medelsramen får anses motiverad. Härmed avstyrks yrkande 10 i motion U202 (m), yrkande 46 imotion U204 (fp), yrkande 23 i motion U241 (vpk) och yrkande 13 i motion U246(m). Utskottet har erfarit att den ageraraktivt för att bryta internationella isolering både vad avserinternationella institutioner och utvecklingsorgan, exempelvis ochInternationella valutafonden samt bilaterala givare. När det gäller relationerna mellan och kan utskottet noteraett visst begränsat samarbete mellan länderna när det gäller att lösautestående humanitära frågor efter . En normalisering avförbindelserna eller ens något återupptagande av de diplomatiska relationernahar emellertid inte ägt rum. fortsätter att blockera ett samarbete mellanVietnam och internationella utvecklingsorgan som . Härmed får yrkande 1 i motion U212 (vpk) anses besvarat.Yrkande 2 i samma motion avstyrks. Avtalet om pappersbruket i Bai-Bang löper ut den 30 juni1990. Vissa biståndsinsatser kan komma att aktualiseras även , inte minst på miljöområdet. Utskottet ser positivt på denna möjlighet och vill särskilt understryka betydelsen av miljöinsatser såväl i anslutning till som i Vietnambiståndet i övrigt. Utskottet får konstatera att bistånd till Vinh-Phu-området inte enbart har koncentrerats till pappersbruket Bai-Bang utan haft en bredare inrikt ning. Exempel på detta är stöd till skogsbruk och yrkesskola. Utskottet har noterat att bistånd inom ekonomi och förvaltning planeras. harutskottet erfarit att i det framtida biståndssamarbetet med någon formav skuldlättnadsåtgärder eventuellt kan komma att aktuali- 1989/90:UU15 seras,exempelvis i form av betalningsbalansstöd. Avgörande faktorer bör enligtutskottets uppfattning i sammanhanget vara om landet kan genomföra ettlångsiktigt ekonomiskt anpassningsprogram samt om utvecklingen i övrigtfortsätter i positiv riktning. Med det ovan anförda får yrkande 27 i motion U204 (fp) ochyrkande 5 i motion U212 (vpk) anses besvarade. Yrkande 6 i motion U212 (vpk)avstyrks. Moderata samlingspartiet framför i motion U246 attprogramlandsbiståndet till bör avslutas och att ökat stöd i ställetlämnas till hela den centralamerikanska regionen. biträder i sin motionU204 regeringens förslag till landram men med förutsättningen att valen iNicaragua genomförs i demokratiska former. kommunisterna villenligt motion U241 höja landramen. Det svenska biståndet är inriktat på produktiva sektorerinom industri och jordbruk. Varubistånd har givits med syftet att underlättaden pågående ekonomiska reformprocessen. Att främja demokrati har varit enviktig målsättning i biståndsinsatserna. Utskottet noterar med tillfredsställelseatt fria och demokratiska val hölls i . Mot bakgrund av den utbredda fattigdomen i landet och denåteruppbyggnad som är nödvändig efter de många åren av krig och konflikteranser utskottet det motiverat med ett fortsatt biståndssamarbete i denomfattning regeringen föreslagit. Utskottet välkomnar fortsattademokratifrämjande insatser. Härmed besvaras yrkande 22 i motion U204 (fp). Yrkande 26i motion U241 (vpk) och yrkande 17 i motion U246 (m) avstyrks. Regionalt och humanitärt bistånd i , ochLatinamerika Propositionen (s.100-101) Enligt propositionen går huvuddelen av medlen frånanslagsposten till regionala projekt i södra genomsamarbetsorganisationen (SADCC). Posten används även för stöd till Östafrikanska () och till Intergovernmental Authority on Drought and Development (IGADD). i ingick de nordiska länderna enöverens kommelse med SADCC om att sätta upp en fond för lån i utländsk valuta till gemensamma företag i . "" NORSAD-fonden avses få ett revolverande kapital på 180 IQq milj.kr.Lån erbjuds företag som bedöms ha möjligheter att inom fem år tjäna in utländsk valuta. Lånen avser i första hand import av 1989/90:UU15 insatsvaror,maskiner, reservdelar, licenser och köp av kvalificerade NORSAD-fonden kompletterar andra finansiella instrument som bidrar till ökade investeringar av nordisk industri i SADCC- För innevarande budgetår föreslår regeringen avsättning avmedel för NORSAD-fonden under anslagsposten Regionala insatser i ,delposten Regionala insatser i södra (/SADCC). Regeringen begärriksdagens bemyndigande om godkännande av en svensk anslutning till fonden. /90 kommer då 24 milj.kr. att utbetalas, och för budgetåret1990/91 beräknas ytterligare ett svenskt bidrag på 24 milj.kr. Sammanlagt föreslås att anslagsposten Regionala insatser iAfrika uppförs med 255 milj.kr. Härav avser 230 milj.kr. stöd till regionalainsatser inom SADCC. Humanitärt bistånd i södra Propositionen konstaterar att apartheidsystemet iSydafrika består och därmed förtrycket mot befolkningsmajoriteten. Genom anslagsposten Humanitärt bistånd i södra fårrörelser och människor som är motståndare till eller offer för apartheidsystemetekonomiskt, moraliskt och politiskt stöd från . Utformningen av dethumanitära biståndet syftar även till att stödja uppbyggnaden av ettdemokratiskt och icke-rasistiskt . Biståndet omfattar stöd till försörjning av flyktingar,rättshjälp, uppbyggnad av demokratiska organisationer, studiestöd, fackligutbildning, bidrag till försörjning av politiska fångar och deras familjer samtinformation och forskning om apartheidsystemet och dess följder. En stor del av biståndet föreslås även i fortsättningenges i form av stöd till humanitär verksamhet inom befrielserörelsen (ANC). Särskild hänsyn skall därvid tas till behovet av stödtill utbildning och planering inför framtida majoritetsstyre i Sydafrika.Regeringen finner att situationen i södra ger anledning till enmedelsram för det humanitära biståndet om 310 milj.kr. Eftersom det humanitärabiståndet via SWAPO upphör, innebär den föreslagna anslagsvolymen ett ökatutrymme för andra humanitära insatser i södra . Regionalt och humanitärt bistånd i i motion U204, i motion U244 ochvänster partiet kommunisterna i motion U241 föreslår en höjning av det humanitära biståndet till . anför vidare att det humanitära biståndet inte bör begränsas till södra utan kunna användas till stöd för befrielse- och demokratirörelser i hela . I motionen omnämns Polisario och motståndsrörelser i som 101 möjligamottagare av sådant bistånd. etkommunisterna berör Polisario i sina motioner, vilkas yrkanden /90:UUl5 behandlas under anslagsposten Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. senare ibetänkandet. Det råder en bred enighet i utskottet om vikten avfortsatta humanitära insatser i södra . Detta bistånd fyller en viktigfunktion och angelägna behov. En huvudmålsättning är att stödja utvecklingenmot ett demokratiskt fritt från apartheid. En annan målsättning harnu uppnåtts namibisk självständighet. Biståndet omfattar bl.a. stöd tilluppbyggnad av folkliga organisationer, rättshjälp till fångslade apartheidmotståndare och deras familjer, utbildningsinsatser, flykting-hjälp, stipendieroch informationsverksamhet. Riktlinjerna för användningen av medlen förhumanitärt bistånd är utformade av SIDA och antagna av beredningen förhumanitärt bistånd. På grundval av rekommendationer från beredningen fattarregeringen beslut om humanitära insatser överstigande 5 milj.kr. Beslut rörandeinsatser understigande 5 milj.kr. har delegerats till SIDA. En särskiltangelägen uppgift för det fortsatta humanitära biståndet är enligt utskottetatt stödja den demokratiseringsprocess som synes ha inletts i . Deönskemål om ytterligare utökning av de humanitära insatserna i södra kommit till uttryck i motionerna tillgodoses enligt utskottet genom attNamibia i fortsättningen ges programlandsbistånd och att medel härigenomfrigörs för ökade humanitära insatser i . Härmed avstyrks yrkande 51 i motion U204 (fp), yrkande 18i motion U241 (vpk) och yrkande 16 i motion U244 (c). Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion U244(c) att det finns stora humanitära biståndsbehov även i andra delar av Afrika.Det omfattande bistånd av humanitär karaktär som i praktiken redan går tillandra delar av finansieras över andra anslagsposter, främst Katastrofer,stöd till återuppbyggnad m.m. Utskottet bedömer att möjligheterna att gefortsatt humanitärt bistånd till andra delar av är goda och attanslagsposterna Katastrofer m.m. och Stöd till återuppbyggnad samt delpostenFrämjande av demokrati och mänskliga rättigheter härvid kan utnyttjas även ifortsättningen. Vad gäller länder och regioner i till vilka bistånd avhumanitär karaktär kanaliseras utanför anslagsposten för humanitärt biståndåterfinns utskottets överväganden i betänkandet under anslagspostenKatastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. Härmed avstyrks yrkande 17 i motion U244 (c). anför i sin motion U204 att regeringen bör överväga åtgärder för en långsiktig kunskapsuppbyggnad i det fransktalande Utskottet delar uppfattningen om betydelsen av kunskap om Utskottet konstaterar att svenskt bistånd redan 102 går till dessa områden och att ett framtida ökat bistånd inte kan uteslutasmot bakgrund av de föreliggande behoven. Utskottet anser att 1989/90:UU15 denna frågaförtjänar att uppmärksammas av i berörda institutioner, inte minst vadgäller behovet av kunskaper i franska språket. Härmed tillstyrks yrkande 20 i motion U204 (fp). Regionalt och humanitärt bistånd i ochAsien Propositionen (s. 104) Från anslagsposten utgår stöd till . Detgradvis ökande svenska stödet kommer att inriktas på regionala miljövårdsinsatser.Hantverksfiske i stöds genom FAO under ett avtal som löper utår . Regeringen föreslår att anslagsposten Regionala insatser i Asienberäknas till 25 milj.kr. I motion U227 (s) förordas ökat bistånd tillMekongkommittén. Utskottet får konstatera att stödet till Mekongkommitténgradvis ökat. I stödet ingår miljöinsatser. Utskottet finner det rimligt attstödja det regionala samarbete som verkar för. Den ökning förnästa budgetår som regeringen föreslår för anslagsposten Regionala insatser iAsien tillstyrks. Härmed får motion U227 (s) anses besvarad. i motion U204 och kommunisternai motion U241 förordar att en ny anslagspost för humanitärt bistånd i Asieninrättas. Yrkanden beträffande bistånd av humanitär karaktär till ,och behandlas längre fram i betänkandet under anslagspostenKatastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. Utskottetfår konstatera att det avsatts ökande belopp förhumanitärt inriktade insatser i . 1 första hand har finansieringen skettfrån anslagsposten Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. Exempel påinsatser är det omfattande biståndet till förmån för det krigsdrabbadeafghanska folket, humanitära insatser i och längs gränsen mellanThailand och , insatser i samt hälso- ochrehabiliteringsinsatser på och i . Utskottets överväganden vad gäller sådant bistånd till enskilda länder och områden återfinns längre fram i betänkandet 1989/90:UU15 underanslagsposten Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. I såväl de nämndaområdena som i andra länder och regioner i verkar (). får som en av de största bidragsgivarna tillICRC härigenom goda möjligheter att stödja angelägna humanitära insatser somkommmer krigsdrabbade, förföljda och andra utsatta grupper till del.Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. är enligt utskottet ändamålsenligaanslagsposter för fortsatta insatser av humanitär karaktär i av dennatyp. Vidare finns möjligheter att finansiera sådana insatser över delpostenFrämjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Det är enligt utskottetsuppfattning särskilt värt att uppmärksamma den positiva roll biståndet kanspela i områden eller länder där processer mot fred och demokrati har inletts. Härmed avstyrks yrkandena II och 52 i motion U204 (fp) samt yrkandena 24 och 25 imotion U241 (vpk). Propositionen (s. 105) bidrag till regionala insatser i Centralamerikasyftar till att främja fredssträvandena i regionen och ansträngningarna att ökasamarbetet mellan länderna. Verksamheten bör i första hand främja personkontakteroch kunskapsutveckling inom skilda områden, t.ex. hälsovård, miljövård ochutbildning. Särskilt beaktas möjligheterna att främja och befåsta endemokratisk utveckling och att bidra till ökad respekt för mänskligarättigheter. Regeringen finner det motiverat med en Ökning av anslagspostenfrån 55 milj.kr. till 90 milj.kr. I motionerna U202 (m) och U246 (m) föreslås en ökning avanslagsposten Regionala insatser i jämfört med regeringensförslag. Utskottet kan konstatera att biståndet för regionala insatser iCentralamerika ökat mycket kraftigt sedan detta bistånd inleddes . Förnästa budgetår föreslår regeringen en ytterligare ökning av stödet till 90milj.kr. Bidragen syftar till att främja fredssträvandena i regionen och ökasamarbetet mellan länderna. Verksamheten innefattar bl.a. främjande avpersonkontakter och kunskapsutveckling inom områden som exempelvis hälsovård,miljövård och utbildning. Att verka för demokrati och respekt för mänskligarättigheter är en viktig målsättning. Utskottet bedömer att det regionalabiståndet i har en viktig roll att spela, inte minst i deregionala fredssträvandena. Utskottet tillstyrker därmed regeringensanslagsförslag. Med det ovan anförda avstyrks yrkande 20 i motion U246(m). Humanitärtbistånd i /90:UU15 Propositionen (s. 105106) De flesta diktaturer i har ersatts av civilaoch demokratiskt valda regeringar. Trots detta kvarstår enligt propositionenbilden av en kontinent med politiskt våld och kränkningar av de mänskligarättigheterna. Särskilt utvecklingen i ställer krav på fortsattanödhjälpsinsatser för ett stort antal flyktingar och hemlösa. I Sydamerikafinns behov av fortsatt stöd för att främja demokratisträvanden och respektenför mänskliga rättigheter samt för att bistå ekonomiskt och socialt eftersattagrupper. Biståndet utgår huvudsakligen som bidrag till enskildasvenska och internationella organisationer som , Rädda barnen. Röda korset.Kyrkornas Världsråd och och till enskilda grupper ochorganisationer i mottagarländerna. Särskilda biståndsinsatser för att stödja demokratin iChile planeras. bör enligt propositionen dethumanitära stödet till gradvis minska. Utrymme för utvecklingssamarbetemed har också avsatts under anslaget C 3 Andra biståndsprogram. Regeringen anser att situationen i motiverarfortsatta och betydande humanitära biståndsinsatser. Humanitärtbistånd i kan därmed även för beräknas till 190milj.kr. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsramvad gäller humanitärt bistånd i . Utskottet vill understrykabetydelsen av fortsatta humanitära insatser särskilt i länder där den bristanderespekten för mänskliga rättigheter ger fortsatt anledning till oro, som i ElSalvador och . Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. Propositionen (s. 106107) Katastrofbistånd lämnas i första hand som hjälp åtmänniskor i u- länder som drabbats av naturkatastrofer eller väpnade och politiska konflikter. Katastrofmedel kan även användas som extra bistånd till länder som erhåller svenskt utvecklingsbistånd och vilkas försörjning och utveckling hotas av oförutsedda händelser. Ett tredje användnings område utgörs av åtgärder för att förbättra katastrofberedskapen och förebygga katastrofer. har försörjningssituatio nen åter varit mycket ansträngd i flera . Den svåra situationen i bl.a. , , och har tvingat flera miljoner människor på flykt i sökandet efter mat eller för 105 att räddasig undan övergrepp och terror. Behov av betydande kåta- strofhjälpsinsatserkan förutses i bl.a. ovan nämnda länder och i andra 1989/90:UU15 länder ochregioner som drabbas av återkommande och omfattande naturkatastrofer. Ipropositionen föreslås att 597 milj.kr. avsätts för katastrofbistånd m.m.vilket innebär en substantiell ökning för katastrofhjälpsinsatser mot bakgrundav uppdelningen av Katastrofbistånd m.m. och Stöd till återuppbyggnad avanslagsposten. I propositionens inledningsavsnitt redovisas biståndetsviktiga roll beträffande bistånd i processer mot fred och demokrati.Erfarenheten visar enligt propositionen att insatser av återuppbyggnadskaraktäri krigsdrabbade områden får en allt större betydelse. Regeringen anser att ett generöst och flexibelt biståndtill krigsdrabbade länder och regioner kan bidra till att skapa framtidstrooch därmed underlätta fredsprocessen. Biståndet till , som innevarandebudgetår finansieras från anslagsposten Katastrofer, stöd och återuppbyggnad,föreslås nu finansieras inom anslaget C 3. /Vndra biståndsprogram,anslagsposten Projektbistånd till vissa länder. Regeringen föreslår att 250 milj.kr. utnyttjas för Stödtill återuppbyggnad. (U204) och (U244) föreslårhöjningar av anslagsposten för katastrofbistånd jämfört med regeringensförslag. anför vidare att biståndet i högre grad bör inriktas påkatastrofförebyggande insatser och katastrofberedskap. Behovet av katastrofinriktat bistånd har ökat under senareår. Allt fler människor och länder har drabbats av akutanödsituationer som blivit följden av krig, politiska konflikter, hungersnöd,miljöförstörelse och naturkatastrofer. Den kraftiga ökningen av katastrofanslagetunder senare år har enligt utskottets uppfattning varit väl motiverad.Utskottet får vidare konstatera att katastrofbistånd även måste ses i ettlångsiktigt perspektiv i form av katastrofberedskap och förebyggande åtgärder.Ett annat viktigt användningsområde för katastrofbiståndet är att bidra tillåteruppbyggnad efter krig eller interna konflikter. Ett framgångsriktkatastrofbistånd bygger på ett nära internationellt samarbete mellanregeringar, FN och enskilda organisationer. Utskottet välkomnar den anslagsuppdelning som föreslås iårets proposition, med innebörden att katastrofinriktat bistånd finansieras över dels den sedvanliga anslagsposten Katastrofbistånd m.m., dels över en ny anslagspost: Stöd till återuppbyggnad. Utskottet vill framhålla att biståndsinsatser av återuppbyggnadskaraktär kan spela en betydelsefull Iq roll förfredsansträngningarna i konfliktdrabbade områden. biståndbör vidare, som anges i propositionen, kunna användas som 1989/90:UU15 extrabistånd till länder som erhåller svenskt utvecklingsbistånd och vilkasförsörjning hotas av oförutsedda händelser. Utskottet godkänner förslaget till medelsram för nästabudgetår vad gäller de ovannämnda anslagsposterna för katastrofinriktatbistånd. Härmed avstyrks yrkande 53 i motion U204 (fp) och yrkande15 i motion U244 (c). Katastrofbistånd till vissa ändamål I motion U629 (m) föreslås att bidrar tillomfattande humanitär hjälp till människorna i och för landetsåteruppbyggnad. Vidare förordas att tar initiativ till eninternationell återuppbyggnadsplan, till återuppbyggnad av jordbruket, tillundanröjande av kvarlämnad krigsmateriel samt till oskadliggörande av mineringar.Folkpartiet yrkar i motion U204 att katastrofbiståndet till börfortsätta och utvecklas. Vidare anser motionärerna att stödet till UNHCR:sarbete med de afghanska flyktingarna måste öka. Utskottet får konstatera att behovet av bistånd tillAfghanistan och afghanska flyktingar är mycket stort. Över anslagspostenKatastrofer m.m. förmedlas hela det svenska stödet till . Biståndethar ökat starkt och successivt , särskilt åren 19881989.Omfattande svenska bidrag till de afghanska flyktingarna i har lämnatsvia UNHCR och enskilda organisationer som Röda korset. Rädda barnen ochLutherhjälpen. stödjer också humanitära hjälpinsatser inne iAfghanistan, främst genom och Internationellaröda korset. Betydande bidrag för insatser såväl inne i somför flyktingarna i utgår till FN:s koordinator för , UNOCA.I FN-programmet ingår bl.a. jordbruksinsatser, livsmedelshjälp, transporter,hälsovård, vattenförsörjning, utbildning och minröjning. Utskottet konstateraratt är en av de största bidragsgivarna till denna verksamhet. Utskottet anser det synnerligen väl motiverat med ettfortsatt omfattande bistånd för att söka lindra det afghanska folkets lidande.Katastrofanslaget och delposten Stöd till återuppbyggnad är lämpliga anslagsformerför det fortsatta biståndet till det afghanska folket. Med det anförda får yrkandena 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 och14 i motion U629 (m) anses besvarade. Som ovan angetts har gett omfattande stöd till detafghanska folket via UNHCR. En utökning av biståndet via UNHCR är i och för sigtänkbar. Storleken på stödet avgörs bl.a. på grundval av UNHCR:sframställningar och UNOCAS:s bedömningar samt utifrån en avvägning mellan deolika typerna av hjälpinsatser som måste göras. Utskottet är inte berett att idetalj utfårda rekommendationer om vilken typ 107 av stöd som bör öka. Härmedavstyrks yrkande 28 i motion 204 (fp). framför i motion U204 att biståndet tillEtiopien bör ges en utpräglad katastrofinriktad karaktär samt att biståndet ihögre grad bör gå till offren för kriget i såväl inne i landet som iflyktinglägren utomlands. Biståndet bör enligt motionärerna förmedlas genomandra kanaler än den etiopiska regeringen. I motion U634 (fp) framförs attSverige måste medverka i att ställa resurser till förfogande för att möta densvältkatastrof som står för dörren samt att gentemot regimen i AddisAbeba verkar för att alla hinder för de internationella hjälpsändningarnaundanröjs. I motion U640 (s) pekas på risken för svältkatastrof, behovet avökat bistånd samt behovet av att kanalisera biståndet genom andra kanaler änden etiopiska regeringen. 1 motion U646 (vpk) framförs att bör gekatastrofhjälp direkt till resp. Tigrays biståndsorganisationer samttill det etiopiska . Vidare framförs att gentemotden etiopiska regeringen skall verka för fri lejd för hjälpsändningarna i norraEtiopien. Utskottet kan konstatera att omfattande svensktkatastrofbistånd går till de nödlidande i . Under innevarande budgetårhar regeringen beviljat drygt 60 milj.kr. för nödhjälp i Tigray ochEritrea. Merparten av biståndet förmedlas av FN-organ och enskildaorganisationer. Flera svenska enskilda organisationer har etablerade kanalerför biståndet i och Tigray. Utskottet noterar med djup oro den förvärrade situationeni , såväl vad gäller befolkningens försörjningssituation som de ökandekrigshandlingarna och det utbredda lidande dessa medför. Kraftfullainternationella åtgärder måste vidtas för att den hotande svältkatastrofenskall kunna undvikas eller åtminstone lindras. Det är viktigt att de svenskabiståndsmyndigheterna har beredskap för utökad katastrofhjälp i förden drabbade befolkningen inkluderande självfallet insatser i , Tigrayoch Wollo. Utskottet har vidare i samband med behandlingen av det bilateralabiståndet till pekat på behovet av att detta flexibelt anpassas tillden rådande krisen. Liksom tidigare bedömer utskottet att bistånd via enskildaorganisationer och FN-organ med väl upparbetade kontakter i de aktuellaområdena ofta är den mest effektiva formen. Enligt vad utskottet erfarit verkarSverige aktivt tillsammans med det övriga givarsamfundet för att få parterna ikonflikterna att medge fri lejd för nödhjälpstransporterna. Det är väsentligtatt ansträngningar görs även i fortsättningen.