bet · GD01JoU17 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet anser att syftet med motion Jol7 yrkande 6 iden del yrkandet avser utvidgat internationellt samarbete på området kantillgodoses utan inrättande av ett internationellt sekretariat i enlighet medmotionsyrkandet, som således avstyrks. Även den del av yrkandet som innehållersynpunkter på inriktningen av svensk näringsforskning avstyrks av utskotteteftersom detta är frågor som ankommer på berörda forskningsorgan att avgöra. Lokalkostnader m.m. vid lantbruksuniversitetm.fl. anslag (G 2 och G 3) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaG 2 och G 3 (s. 363-365). Skogs- och jordbrukets forskningsråd I likhet med andra forskningsråd har till uppgift attutifrån vetenskapliga kriterier anvisa medel till forskningsprojekt avbetydelse för den vetenskapliga utvecklingen. Den forskning rådet finansierarutförs vanligen inom högskolans forskningsorganisation. När ett forskningsområde,där finansierar projekt eller forskartjänster bedöms ha sådantvetenskapligt värde och sådan varaktighet att det bör ingå i den fastaforskningsorganisationen, förs efter förslag från och högskolemyndighetmedel för ändamålet över från rådet till berörd högskola. Mot bakgrund häravbör 1,5 milj. kr. överföras till SLU. Medlen avser tre tjänster samtdriftsmedel för skogliga bördighetsförsök. Regeringen har för avsikt att senare besluta att mer änhälften av styrelsen för i fortsättningen skall utses av en valförsamlingbestående av företrädare för olika universitetsfakulteter. karaktär avgrundforskningsråd markeras därmed tydligare. bör enligt regeringen tillföras medel för attmöjliggöra insatser på de prioriterade områden som har redovisats i detföregående såsom miljörelaterad skogs- och jordbruksforskning, ekonomiskforskning, forskning inom biotekniken och forskning om dricksvattnets kvalitet.Sammanlagt bör anslaget för dessa ändamål för perioden /91 1992/93 räknasupp med 17,2 milj. kr., vilket innebär en bashöjning under de tre budgetårenmed resp. 5,2 milj. kr., 7 milj. kr. och 5 milj. kr. Som tidigare nämnts (prop. s. 58) bör beräknas ytterligare1 milj. kr. for renforskningsprogrammet och härutöver bör medel tillförasprogrammet genom omfördelning av anslaget. 2,2 milj. kr. har beräknats för deltagande i EG:sforskningsprogram som rör bioteknik () och fr.o.m. detta budgetår beräknas medel för projektmedverkan i livsmedelsprogrammet under detta anslag. För båda ändamålen har dessutom beräknats medel under g Motionerna 1989/90:JoU17 Föratt stimulera användningen av råvaror från jordbruket för industri- ochenergiproduktion bör enligt motion Jol7 yrkande 2 ytterligare27 milj. kr. tillföras för forskning och utveckling av dessa råvaror ochav nya odlingsmetoder och industrisystem. Enligt motion Jo24 (m) yrkande 1 bören avveckling av forskningsnämnd och fiskeristyrelsensforskningsinitierande verksamhet övervägas och de medel som fördelas avorganen överföras till för fördelning enligt strikt vetenskapligakriterier. Utskottetansluter sig till de riktlinjer för förstärkning av basresurser som presenterasi propositionen och finner förslaget om medelsanvisning väl avvägt. Härmedavstyrker utskottet motion Jol7 yrkande 2. Detsaknas enligt utskottets mening anledning till sådan omorganisation avforskningsverksamheten som föreslås i motion Jo24 yrkande 1. Stöd till kollektiv forskning Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt G 5 (s. 367 f). Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Enligtregeringens förslag bör anslaget räknas upp med . Centerpartietbegär i motion Jol7 yrkande 9 ytterligare 1 milj. kr. för verksamhetoch enligt motion Jo26 (m) yrkande 6 bör anslaget räknas upp med 1,1 milj. kr.för finansiering av de tre forskartjänster som belastar akademiensfonder. Utskottetfinner inte anledning frångå regeringens beräkning av medelsbehovet ochavstyrker således motionerna Jo 17 yrkande 9 och Jo26 yrkande 6. Etthelhetsperspektiv på sjösystemet efterlyses i motion Jo8 (vpk). Särskilda medel måste ställas till förfogande dels för projektet (yrkande 1), dels för att initiera forskning i samver kansform med bl.a. SLU kring olika för , , j och de norskavattenföringsområdenas viktiga ekologiskt-politiska vill- 1989/90:JoU17 kor (yrkande 2). Förbudgetåren 1990/91-1992/93 beräknas i motionen medelsbehovet till 10 milj. (yrkande 3). Enligtmotion Jo615 (fp) bör visst stöd utgå till utbildning om bekämpningsmedel ochstödet finansieras av avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Medanledning av motion Jo8 om bl.a. särskilda medel till projektet utskottet erinra om att i samband med behandling av årets budgetproposition(prop. 1989/90:100, bil. 11, JoU14, rskr. 194) beslutades att regeringen börlägga fram förslag om lämpliga åtgärder för att stödja fonden. I den delenfinner utskottet syftet med motionen tillgodosett. I de delar motionen avserett helhetsperspektiv på sjösystemet , forskningssamarbete på områdetoch medel för ändamålet anser utskottet att det får anses ankomma på berördamyndigheter och forskningsorgan att inom ramen för tillgängliga medel göra deprioriteringar man anser erforderliga. Med det anförda avstyrker utskottetmotionen. 1anslutning till motion Jo6I5 bör framhållas att proposition 1989/90:146 omlivsmedelspolitiken innehåller förslag om åtgärder och ytterligare medel för enutökad rådgivning och utbildning. Bl.a. anvisas medel för olika försöks-,utvecklings- och rådgivningsinsatser i fråga om bekämpningsmedel (prop. 117och 181 f). Syftet med motionen bör enligt utskottets mening kunna tillgodosesinom ramen för denna verksamhet. Motionen avstyrks således. Inommiljö- och verksamhetsområde finansieras miljöforskningvia ett anslag som disponeras av . En särskildforskningsnämnd med företrädare för såväl forskare som avnämare beslutar omanslagets närmare användning. Vidare finansierar staten s.k. kollektivmiljöforskning tillsammans med näringslivet. Regeringenföreslår ökad forskning om miljöteknik och om avfall och återvinning. Anslagettill miljöforskning som disponeras av forskningsnämnden används förmiljöforskning utanför verket. Avnämare är i första hand centrala, regionalaoch lokala miljömyndigheter. Forskningen utförs till cirka tre fjärdedelar viduniversitet och högskolor och resten vid andra externa organ. Inkomnaförslag till forskningsprojekt granskas vetenskapligt av en 1989/90:JoU17 kommittésom består av forskare och avnämare med särskild kompetens. Det finns förnärvarande åtta vetenskapliga kommittéer. Bidrag kan erhållas för bådegrundläggande och tillämpad forskning. disponerar /90 ca 98 milj. kr. för stöd till målinriktad forskningsverksamhetinom miljövårdsområdet. Beloppet avser forskningsmedel som anvisas dels underanslaget B 4. Miljövårdsforskning, dels under anslaget B 1. För att möjliggöra en mer långsiktig kompetensuppbyggnadinom miljövårdsområdet bekostar forskningsnämnden närmare tjugo forskartjänsterpå professors- eller högskolenivå med placering i första hand vid högskolorna.Under det senaste året har nämnden börjat förhandla med högskolorna omlångsiktiga avtal om forskning inom vissa ämnesområden. Vidare stöds s.k. kollektiv forskning inom miljöområdet.Ansvarig för programmets genomförande är för vatten- ochluftvårdsforskning (fVL) i enlighet med ett särskilt ramprogram. Nuvaranderamprogram gäller för tiden den 1 juli 1988den och har en budgetpå ca 88,5 milj. kr. Av detta belopp svarar staten för ca 40.8 milj. kr. , som är näringslivets part, förca 47,7 milj. kr. Områden som bör prioriteras Regeringen anser att de vetenskapliga kommittéernassökande verksamhet är angelägen och att deras budget därför bör stärkas.Särskild vikt bör läggas på forskningen om samhällsvetenskapliga miljöfrågor,hälsa, den miljön och landmiljön. Den satsning som föreslås om storskaliga processer ocheffekter i de öppna havsområdena i och överensstämmer medde riktlinjer som lagts fast i tidigare propositioner (prop. 1988/89:10 och1988/89:100, bil. Denna forskning bör nu få förstärkning. Omfattningen avforskningen måste bedömas tillsammans med den satsning regeringen nu föreslårpå centra samt tillgången till forskningsfartyg och som har behandlatsunder avsnitt 17 (). Det framhålls som angeläget att miljöproblem inom det s.k.ekotoxikologiska området kan upptäckas . Fortsatt forskningom stabila organiska ämnen i miljön är därför betydelsefull. Med hänsyn till den omfattande oro som finns omluftföroreningars påverkan på jordens klimat bör ökade resurser användas förforskning om effekter av förändrat klimat och strålning. Sådan forskning bör iförsta hand inriktas på effekter av olika biologiska system till följd avklimatförändringar. Eftersom detta är ett globalt problem är internationellsamordning av forskningen av särskild vikt. Även om området inte är miljöspecifikt, bör resurseravsättas för forskning om bioteknik och genteknik, i första hand sådanforskning som syftar till att utveckla metoder för riskvärdering. Med hänsyntill jord- och skogsbrukets stora påverkan på landska- 1989/90:JoU17 pet,naturtyper och arter är det viktigt med forskning om miljöeffekterna av dessaverksamheter. har framkommit att våtmarker kan minskajordbrukets kvävebelastning på vattendrag och hav genom att fungera som"kvävefålla". För att förbättra kunskapsunderlaget bör resurseravsättas för ändamålet. Försurningen av yt- och grundvatten leder till ökadutlösning av metaller, vilket kan påverka dricksvattenkvaliteten och därigenommänniskors hälsa. Allteftersom försurningen fortgår blir detta en alltviktigare fråga och forskningsinsatser är därför angelägna. Den omfattande forskning som har bedrivits omföroreningars påverkan på miljön och människors hälsa bör nu utvärderas föratt ge underlag till det fortsatta forskningsbehovet inom området. bör även i fortsättningen avsätta medelför den långsiktiga kompetensuppbyggnaden genom inrättande av forskartjänsteri form av professurer eller högskolelektorat. finns beslut ominrättande av 18 tjänster. Regeringen betonar vikten av att det internationellaforskningssamarbete som stöds av kan fortsätta. Eftersom miljöproblemen har en tendens att bli alltmerkomplexa och storskaliga framhålls som angeläget med särskilda satsningar påframförhållande forskning. Detta bör ske genom att de vetenskapliga kommittéernasbudget stärks. Samtliga nya projektområden som föreslås av harhög prioritet. Som särskilt angeläget framhålls att projektområdena omklimatförändringar och deras effekter samt miljövärdering av den modernabiotekniken sätts i gång . Resursförstärkningen av den forskningen måstefortsätta. Projektområden som avser forskning inriktad på problem i de öppnahavsområdena, dvs. och , bör ges ökade resurser. Medel för stöd till kollektiv forskning bör ävenfortsättningsvis ställas till förfogande från detta anslag. Enligt nu löpandeavtal mellan staten och skallför /91 staten bidra med . och föreningen med . Anslaget till miljövårdsforskning bör få benämningenMiljöforskning och den medelsreservation som kan finnas kvar på anslaget vidutgången av innevarande budgetår bör få användas under den nyaanslagsbenämningen. För nästa budgetår bör anslaget föras upp med sammanlagt112 . 1989/90:JoU17 Motionerna Genom bättre samordning av den svenska havsforskningenskulle enligt motion Jo26 (m) yrkande 7 stora vinster såväl kostnads- somarbetsmässigt kunna uppnås. Därför bör frågan om gemensam huvudman för denforskning som rör processer i öppna havet, miljöförändringar, fiskbestånd ochdjurliv utredas. Enligt motion Jo27 måste havsforskningeninriktas dels på marin forskning, dels på forskning om vattnets kretslopp.Forskning om förhållandena i de öppna havsområdena bör prioriteras (yrkande 1).5 milj. kr. bör anslås för anskaffiiing av ett nytt forskningsfartyg ochutökning av driften av fartyget (yrkande 4) och ytterligare 15 milj. kr.bör tillföras forskningen om havsmiljön (yrkande 5). Havsmiljöforskningen börenligt motion Jo30 (mp) stärkas kraftigt och ytterligare 5,4milj. under tre budgetår anslås till storskaliga processer ochmiljöeffekter i och (yrkande 4). 4 milj. kr. börunder en treårsperiod tillföras ett nytt projektområde inriktat på . Medlen bör användas så att forskningssamarbetet med Finlandfrämjas (yrkande 5). I motion Jo27 (c) framhålls vikten av forskning omklimatförändringar (yrkande 2) som bör förstärkas med 4 milj. kr. (yrkande 3).Även anser det vara av stor vikt att resurser satsas på områdetoch föreslår att 7 milj. kr. för /91, 15 milj. kr. för budgetåret1991/92 och 20 milj. kr. för /93 avsätts för ändamålet (motionJo30 yrkande 9). I båda motionerna betonas vikten av ett internationelltsamarbete på området. Enligt motion Jo882 (mp) yrkande 17 bör tainitiativet till ett internationellt forskningsprogram för att höjakunskapsnivån när det gäller dikväveoxidens effekter på ozonskiktet. Forskning om vattendragen m.m. Genom uppföljning av de ekologiska effekterna avvattenkraftsutbygg naden, fördjupning av kunskaperna om ekologin kring naturligt rin nande vatten och studier av förekomst och utbredning av naturvärden i områdena skulle enligt motion Jo604 (fp) kunskaperna om vattendrag bevaras och förstärkas. Även enligt motionerna Ub97 (s) och Jo25 (fp) yrkande 3 bör forskningen om vattendragen förstärkas och för ändamålet bör inrättas en forskningsstation vid . För liknande ändamål bör enligt motion Jol6 (vpk, c, m) en forsknings station inrättas vid . En forskningsstation vid Ammerån skulle enligt motion Jo30 (mp) yrkande 7 erbjuda en helt ny och välbehövlig bas för den limnologiska forskningen och ge ett betydande tillskott till kunskaperna om effekterna av olika miljöstörningar. ändamålet bör avsättas 2 milj. kr. 1990/911992/93.För en förbättrad samordning av centrets resurser 1989/90:JoU17 börenligt samma motions yrkande 6 erhålla förstärkning om500 . I motion Jo609 (fp) framhålls behovet av forskning förskydd av som natur- och kulturområde och som dricksvattentäkt. Den naturvårdsbiologiska forskningens betydelse framhållsav i motion Jo25 yrkande 1. För ändamålet bör anslås 5 milj. (yrkande 2). Enligt motionens yrkande 4 bör forskningen om bullerproblemenprioriteras. vill med anledning av jordbrukets avregleringprioritera vissa forskningsuppgifter såsom våtmarker, kulturlandskapet och detsmåskaliga landskapet (motion Jo30 yrkande 1). Markundersökningar somkunskapsunderlag för mätning av t.ex. radioaktivitet och förekomsten avmiljögifter samt för andra förändringar i markmiljön förordas i motion Jo26.Det framhålls som viktigt att redan nu planera medelstilldelning för kommandemarkinventering och i motionens yrkande 4 begärs att detta uppdrag ges åtnaturvårdsverket. Enligt motion Jo26 yrkande 3 vore det en fördel omperioden för det särskilda ramprogrammet för den kollektiva forskningen (seovan s. 42) sammanföll med forskningspropositionernas perioder och attpropositionerna innehöll en kortfattad beskrivning av rVL:s insatser ochplanerade forskningsprogram. Det föreslås därför att nästa ramprogram bör varatvåårigt och sträcka sig fram till för att därefter återgåtill treåriga perioder. För att även andra länder skall kunna tillgodogöra sig dengoda kompetens som har inom forskning och utbildning på miljöområdetbör enligt motion Jo27 (c) yrkande 6 aktivt medverka till attexportera miljökunskap och undervisning, framför allt genom samarbete ochforskarutbyte med länderna i . INSTRA, för strategiskamiljöstudier, bör enligt flera motioner erhålla statligt stöd. Som ettgrundanslag bör enligt motionerna Jol2 (fp, c) yrkande 1 och Jo802 (c, m, fp,mp) yrkande 1 institutet tillföras 20 milj. kr. och möjligheter införas förframtida kompletterande statliga bidrag upp till en viss nivå underförutsättning av motsvarande stöd från näringslivet (yrkande 2). Investeringsfondenbör av företagen kunna utnyttjas för stöd till institutet (motion Jol2 yrkande2). Enligt motion Jo26 (m) yrkande 2 bör regeringen få i uppdrag att utformaförslag om stöd till INSTRA. I propositionen understryks behovet av kraftigt ökadeinsatser inom den forskningen och föreslås fortsatt förstärkning avforskningen om storskaliga processer och effekter i de öppna havsområdena iÖstersjön och . Under avsnitt 17, ,föreslås en sammanlagd förstärkning av verksamheten vid de centra med 16milj. /91 1992/93. Utöver detta kommer särskildamedel att anvisas för upprustning av lokalerna vid fåltstationerna ochKristineberg. Härigenom finner utskottet syftet med motion Jo27 yrkande 1 istor utsträckning tillgodosett. Med det anförda avstyrks även motionerna Jo27 yrkande 5och Jo30 yrkandena 4 och 5. Universitetens behov av fartyg för den forskningentas upp i propositionens avsnitt 17, (s. 275 f).Samtliga centra har påtalat värdet i att inleda samarbete med kustbevakningennär det gäller möjligheterna till bättre utnyttjande av fartyg för miarinforskning. Regeringen kommer att uppdra åt UHÄ att i samråd med berörda parterlämna förslag om hur behovet av fartyg skall tillgodoses. I avsnitt 18,, framhålls att för myndigheternas del etteffektivare resursutnyttjande skulle kunna erhållas genom ett närmaresamarbete mellan och . Frågan om anskaffningav ett nytt undersökningsfartyg får enligt jordbruksministern bedömas närytterligare erfarenhet och underlag finns. Utskottet delar jordbruksministernsbedömning. Med hänvisning härtill och i avvaktan på UFLÄ:s förslag avstyrkerutskottet motion Jo27 yrkande 4. Utskottet saknar anledning tillmötesgå kravet i motionJo26 yrkande 7 om gemensam huvudman för havsforskningen. Enligt propositionen bör ökade resurser tillförasforskning om effekter av förändrat klimat och strålning. Forskningen bör i förstahand inriktas på effekter på olika biologiska system till följd av klimatförändringaroch på grund av problemets art framhålls internationell samordning avforskningen som särskilt viktig. Med det anförda finner utskottet syftet medmotion Jo27 yrkande 2 i allt väsentligt tillgodosett. I anslutning till motion Jo882 yrkande 17 vill utskottetframhålla att det givetvis är angeläget att forskningen omfattar samtligautsläpps- och föroreningskällor som påverkar jordens klimat. Utskottet har dockej tillräckligt underlag för att särskilt framhålla dikväveoxid som ett Det ankommer för övrigt inte på att 1989/90:JoU17 göra ensådan detaljstyrning av forskningen som motionen syftar till. Motionen avstyrksi denna del. Utskottet har ej heller tillräckligt underlag för attföreslå särskilda medel för viss klimatforskning i enlighet med motionerna Jo27yrkande 3 och Jo30 yrkande 9. Dessa yrkanden bör kunna tillgodoses inom ramenför den prioritering av miljöforskningen som förordas i propositionen. Forskning om vattendragen m.m. Genom särskilda vetenskapliga kommittéför sjöar och vattendrag finansieras ett antal projekt om vattendragen. Blandprojektområdena kan nämnas effekter på vattendragen av dikning ochmarkawattning, vattendragens funktioner i det ekologiska systemet, pesticider ivattendrag och denitrifikation. Frågor om inrättande och lokalisering avforskningsstationer förutsätter enligt utskottets mening en vetenskapligbedömning av forskningsbehovet som sådant och kunskaper om lokala förhållandenm.m. i en omfattning som inte kan tillgodoses inom ramen för riksdagensbehandling av detta ärende. Utskottet avstyrker således motion Jol6. Med det anförda avstyrker utskottet även motionerna Ub97och Jo25 yrkande 3. På samma grund avstyrker utskottet motionerna Jo30 yrkande7 och Jo604. Utskottet har ej funnit anledning att i detta sammanhangframhålla som föremål för särskilda forskningsinsatser. Det fårgivetvis förutsättas att behovet av forskning beträffande beaktasutifrån samma bedömningsgrunder som andra angelägna forskningsprojekt. De regeringsuppdragsom lämnats i fråga om miljökvaliteten i ytvatten ochgrundvatten m.m. kommer också att få betydelse för den fortsatta bedömningen avdessa frågor. Med det anförda avstyrks motion Jo609. Utskottet finner inte anledning att tillmötesgå motionJo30 yrkande 6 om medelsförstärkning till vattencentrum.Motionsyrkandet avstyrks. Utskottet, som delar regeringens bedömning av såvälforskningsverksamhetens inriktning som prioritering av forskningsområden, finnerinte anledning att ansluta sig till motion Jo25 yrkande 1 om prioriteringen avden naturvårdsbiologiska forskningen och yrkande 4 om prioritering avforskningen om bullerproblem. Det anförda innebär att utskottet även avstyrker motionJo25 yrkande 2 om medelstilldelning i enlighet med motionens yrkande 1. Med anledning av motion Jo30 yrkande 1 om prioritering avvissa forskningsuppgifter vill utskottet erinra om att regeringen i propositio- -j nen betonar vikten av forskning om miljöeffekterna av jord- och skogsbruketspåverkan på landskapet, naturtyper och arter. I proposi- 1989/90:JoU17tionen föreslås att resurser avsätts för kunskapsinhämtning om våtmarker ochderas betydelse för kvävebelastningen på vattendrag och hav. Med det anfördafinner utskottet syftet med motionsyrkandet i väsentlig mån tillgodosett.Motionsyrkandet avstyrks. Enligt utskottets mening torde syftet med motion Jo26yrkande 4 komma att bli tillgodosett utan något tillmötesgående av motionensbegäran om ett särskilt uppdrag till . Nuvarande ramprogram för kollektiv miljöforskning medStiftelsen (fVL) som ansvarigtorgan gäller för tiden den 1 juli 1988den . Utskottet delarbedömningen i motion Jo26 att det kan finnas fördelar med att ramprogrammen itiden sammanfaller med de perioder som gäller för propositionerna om forskning.Enligt vad utskottet erfarit innefattar dock den av fVL finansieradeforskningen mera långsiktiga projekt som ej har samma starka anknytning tilluniversitets- och högskolesektorn som annan forskning på miljöområdet. Det börenligt utskottets mening i första hand ankomma på stiftelsen att själv bedömafördelarna med en sådan tidsmässig anpassning av ramprogrammen som motionenavser. Med det anförda avstyrks motion Jo26 yrkande 3. I propositionen betonas vikten av att det internationellaforskningssamarbete som stöds av kan försätta och framhållsatt den pågående politiska utvecklingen i ökar förutsättningarna förvidareutveckling av samarbetet med de östeuropeiska staterna vad gällerforskning och utveckling. Betydande resursförstärkningar föreslås ställas tillförfogande för bl.a, särskilda insatser för denna typ av bilateralforskningssamverkan. Utskottet förutsätter att i denna samverkan kommer attingå icke obetydliga satsningar även på miljöforskningens område och finnersåledes syftet med motion Jo27 yrkande 6 i allt väsentligt tillgodosett.Motionsyrkandet bör inte medföra någon vidare åtgärd. Utskottet har i samband med en hearing erhållitupplysningar om (). Ett forskningsinstitut med den inriktning som INSTRA erhållit kanenligt utskottets mening väl få en viktig funktion på miljöforskningens område.När det gäller frågan om statligt stöd till nya verksamheter på detta områdekan det finnas anledning att undvika en uppdelning av de samlade statligaresurserna på alltför många organisationer eller myndigheter med närliggandeintresse- eller ansvarsområden. Det kan t.ex. framhållas att statligt stödutgår till internationella miljöinstitut (SEI) som bl.a. stödjermiljöforskning på olika områden. Utskottet anser sig inte ha tillräckliga skälatt föreslå ett statligt stöd till INSTRA. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Jol2 och Jo802. Det anförda innebär att utskottet även avstyrker motionJo26 yrkan- 1989/90:JoU 17 de 2. Forskning för ett avfallssnålt samhälle:Avfallshantering Syftet med forsknings- och utvecklingsverksamheten inommiljö- och avfallsområdet är dels att identifiera de risker som en olämplig ochofullständig avfallshantering innebär för en god miljö, dels att precisera dekrav som behöver ställas på produktutveckling, brukare, konsumenter ochavfallshantering för att minska avfallets mängd och farlighet. Verksamhetenbör även syfta till att utveckla teknik och styrmedel för att drivautvecklingen mot sådana behandlingsmetoder som lämpar sig från såväl miljö- somresurshushållningssynpunkt.