bet · GD01LU31 · 1989-12-31 00:00:00 — Inte bara etiska skäl talar mot att någon genom patent skall kunna få ensamrätt på levande organismer. Sådana patent kan också äventyra den genetiska mångfalden och skapa beroendeförhållanden. Som påpekas av motionärerna kan jordbrukarnas möjligheter att an vända sin egen skörd för utsäde komma att starkt begränsas eller försvinna om patent på växter godtas. Likaså kan djurpatent tvinga uppfödare att betala ersättning till patenthavaren för flera generatio ners avkommor till ett patenterat djur. Det finns därför starka skäl som talar för att möjligheterna till patent på uppfinningar som avser människor, djur, växter och mikroorganismer bör förbjudas. Det är också angeläget att förhindra att europeiska patent på sådana uppfin ningar blir gällande i . Den ovan förordade utredningen bör få i uppdrag att ta upp spörsmålet om förbud mot patent på växter, djur och mikroorganismer. Utskottet vill i sammanhanget betona vikten av att också agerar internationellt för att få till stånd ett förbud mot patent på levande organismer. Vad utskottet sålunda anfört bör 26 riksdagenmed anledning av motionerna 1988/89:L802 yrkande 2, L805 och L806 samt 1989/90:L806, L807, L808 yrkande 1, L809 och 1989/90:LU31 L812815som sin mening ge regeringen till känna. Ställningstagandet innebär att motion1989/90:L802 inte bör föranleda någon vidare åtgärd, och utskottetavstyrker följaktligen bifall till den motionen. dels att utskottets hemställanunder moment I bort ha följande lydelse: 1. beträffande bioteknologbkauppfinningar att med anledning av motion 1988/89:L802 yrkande 2,motionerna 1988/89:L805, 1988/89:L806, 1989/90:L806 och 1989/90:L807, motion1989/90:L808 yrkande 1, motionerna 1989/90:L809, 1989/90:L812, 1989/90:L813,1989/90:L814 och 1989/90:L815 samt med avslag på motion 1989/90:L802 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Bioteknologiska uppfinningar (mom. 1) dels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "Utskottet vill" och på s. 20 slutar med "ochL812L815" bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del framhålla att utvecklingen inombioteknir ken går mycket snabbt. Särskilt gäller detta gentekni ken, och det skapas fortlöpande nya förutsättningar för att sådan teknik skall kunna användas på olika områden. Växtförädlingen och djuraveln liksom utnyttjandet av mikroorganismer för industriell pro duktion är blott några exempel på genteknikens tillämpningsområden. I ökande utsträckning söks också patent på olika bioteknologiska uppfinningar både här i och utomlands. Patentansökningarna avser inte bara uppfinningar i mera vedertagen mening utan också olika gentekniska manipulationer med levande organismer. Hur långt patentsträvandena sträcker sig på det bioteknologiska området kan inte bedömas. Otvivelaktigt är det emellertid så att vitala intressen står på spel för vissa stora företag i bl.a. och och att dessa i största möjliga utsträckning försöker få till stånd en vidgning av patenterbarheten. Utvecklingen av praxis vid det europeiska patent verket och det svenska patentverket har också gått i riktning mot en ökad patenterbarhet och har nått ett stadium där praxis inte längre står i överensstämmelse med vad som ursprungligen tillåtits. När patentlagen infördes så var nämligen avsikten att produktpatent inte skulle få meddelas på levande organismer och att även väsentligen biologiska förfaranden för framställning av växter och djur skulle undantas från det patenterbara området. Undantag gjordes dock för mikrobiologiskt förfarande och alster därav. Sistnämnda uttryck avsåg med den tidens bioteknik en process där mikroorganismernas ämnes omsättning utnyttjas för produktion av kemiska ämnen och ämnes blandningar, t.ex. antibiotika. Begreppet mikrobiologiskt förfarande har emellertid i efterhand omtolkats på ett inte tillåtet sätt till att gälla - allagentekniskt förändrade mikroorganismer i sig. Att praxis på områ- detutvecklats i strid med patentlagens syfte belyses även av att allt 1989/90:LU31 biologisktliv vid tillkomsten av patentlagen ansågs vara antingen växter eller djur ochalltså omfattat av patentförbudet. Den biologiska indelningen av livsformer haremellertid ändrats relativt . Begreppen växter och djur är intedesamma som . Biologiskt liv delas nämligen in i växter, djur, svamparsamt encelliga organismer med eller utan kärna. Även arbetet med immaterialrättsliga frågor inominternationella organisationer syftar till ökade patentmöjligheter på detbiotekniska området. Det ovan redovisade förslaget till EG-direktiv omrättsligt skydd för bioteknologiska uppfinningar är blott ett exempel härpå.Direktivförslaget innehåller i princip inte några begränsningar avmöjligheterna att patentera uppfinningar som avser växter och djur och annanlevande materia. Enligt utskottets mening är det angeläget att den nupågående utvecklingen mot alltmer ökade patentmöjligheter för bioteknologiskauppfinningar hindras. Regeringen bör därför förelägga riksdagenförslag till sådana ändringar i patentlagen att det av lagen klart framgår attdet patenterbara området inte omfattar levande organismer och attpatentmöjligheterna därmed anpassas till vad som ursprungligen var avsett. Denökade användningen av genteknik för också med sig att ställning måste tas rad andra spörsmål av komplicerad natur som rör exempelvis de etiska ochekologiska aspekterna på gentekniken. Många människor känner också stark orooch osäkerhet inför genteknikens utveckling och de framtida följderna av den.Mot denna bakgrund framstår det som angeläget att en samlad översyn sker av deolika frågor som har anknytning till gentekniken. Regeringen har, beslutat att tillkalla enparlamentarisk beredning med uppgift att bereda frågor med anknytning tillanvändning av genteknik. I direktiven framhålls att det finns ett behov av attfå ett antal sådana frågor belysta under parlamentarisk medverkan och att enbelysning i denna form också kan tjäna som vägledning för det svenska agerandetvid de olika internationella diskussioner som skall äga rum. Enligt direktivenskall översynen omfatta fyra huvudområden. Ett sådant område är kunskapslägetbeträffande de ekologiska risker som är förknippade med ett frisläppande avgenetiskt förändrade organismer, principer för ekologisk riskvärdering samtbehovet av forskning kring de ekologiska riskerna. Ett annat huvudområde äretiska principer för vad som bör vara tillåtet och otillåtet vid användningenav genteknik. Som ett tredje huvudområde anges i direktiven principer föranmälningsplikt och prövning av genteknisk verksamhet och organisationen avdenna kontroll. Det fjärde huvudområdet slutligen utgörs av övergripandeimmaterialrättsliga frågor. Enligt utskottets mening kan ett beredningsarbete meddenna inrikt ning inte anses tillräckligt. I en reservation till jordbruksutskottets betänkande om biotekniken (bet. 1989/90:JoU9) har förordats att en parlamentarisk utredning bör tillkallas med uppgift att utarbeta en samlad, heltäckande lagstiftning på bioteknikområdet. skall angede etiska, sociala och miljömässiga ramarna för forskning Utskottet delar denna uppfattning och vill tillägga att 1989/90:LU31 det måsteinitieras en bred debatt och informationsspridning om bioteknikens roll i samhället,något som inte minst gäller patentfrågorna. En viktig uppgift i detta arbetemåste vara att överväga de särskilda problem som är förknippade med dennuvarande utvecklingen när det gäller ensamrätt till bioteknologiskauppfinningar. Starka etiska skäl talar mot att någon skall kunna få ensamrätttill levande organismer. En sådan ensamrätt kan också äventyra den genetiskamångfalden och sätta jordbrukets och den tredje världens intressen på spel. Sompåpekas av motionärerna kan vidare allvarliga sociala och ekologiskakonsekvenser uppkomma. Det finns därför starka skäl som talar för att frågan omskyddet för bioteknologiska uppfinningar i sin helhet bör utredas undersärskilt hänsynstagande till sociala och ekologiska aspekter samt till tredjevärldens särskilda behov och intressen. En sådan översyn bör omfatta ävenväxtförädlarrätten och ha som utgångspunkt att levande organismer liksomgentekniska metoder och varje form av manipulation av arvsmassan inte skallkunna omfattas av något immaterialrättsligt skydd. Det är vidare angeläget attförhindra att europeiska patent på bioteknologiska uppfinningar blir gällandei . Utredningen bör således ges direktiv att ta upp spörsmålet om inskränkningav det immaterialrättsliga skyddet. Utskottet vill i sammanhanget betonavikten av att också agerar internationellt för att få till stånd ettförbud mot ensamrätt till levande materia. Vad utskottet sålunda anfört börriksdagen med bifall till motion 1989/90:L809 och med anledning av motionerna1988/89:L802 yrkande 2, L805 och L806 samt 1989/90:L802, L806, L807, L808yrkande 1 och L812-8I5 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande bioteknologbkauppfinningar att med bifall till motion 1989/90:L809 och medanledning av motion 1988/89:L802 yrkande 2, motionerna 1988/89:L805,1988/89:L806, 1989/90:L802, 1989/90:L806 och 1989/90:L807, motion 1989/90:L808yrkande 1 samt motionerna 1989/90:L812, 1989/90:L813, 1989/90:L814 och1989/90:L815 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ansvarsförsäkring vid bioteknisk verksamhet (mom, 2) (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 21 sombörjar med "Som ovan" och slutar med "motion 1989/90:L808" bort ha följandelydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget att frågorna om ansvar för säkerheten vid bioteknisk forskning och tillämpningen av den övervägs i syfte att ett ökat säkerhetsmedvetande skall åstadkommas. Som påpe kas i motionen måste riskvärdering vara utgångspunkten för forskning ens ansvarstagande. När det gäller produkter som framställs med hjälp -,q av gentekniska förfaranden anser utskottet att ett system med skärpt produktskadeansvaroch obligatorisk ansvarsförsäkring bör prövas. En I989/90:LU31 sådanordning kan nämligen gynna säkerheten och minska riskerna för att produkter kommerut på marknaden innan en tillfredsställande undersökning skett av deraseventuella skadeverkningar. De närmare övervägandena i de angivna avseendenamåste ske i samband med det parlamentariska utredningsarbete som skall kommatill stånd på bioteknikområdet, och utredningen bör därför ges direktiv att taupp frågorna. Vad utskottet anfört med anledning av motion 1989/90:L808 yrkande2 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande ansvarsförsäkring vidbioteknbk verksamhet att med anledning av motion 1989/90:L808 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Patenttiden (mom. 3) (vpk) och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 22 som börjar med"I likhet" och slutar med "till stånd" bort ha följandelydelse: Enligt utskottets mening bör reglerna om patenttidenslängd ha en utformning som tillgodoser de olika intressen som gör sig gällandepå läkemedelsområdet. Det är alltså inte självklart att patenttiden skallanpassas till just läkemedelsindustrins behov. En ändring av patenttiden måstevidare, som utskottet påpekade , ske i takt med utvecklingen inom bl.a.den europeiska patentorganisationen. Det ovan nämnda förslaget tillEG-förordning syftar till en lösning av läkemedelsindustrins problem på annatsätt än genom en förlängd patenttid. Antas en förordning i enlighet medförslaget kan det komma att få återverkningar på den europeiska patentkonventionensregelsystem. Utskottet kan för sin del inte bedöma huruvida den föreslagnaordningen är förenlig med Europapatentkonventionen och är inte heller berettatt nu förorda att vi i anpassar oss till vad som kan komma att gällainom EG. Den vidare utvecklingen i andra länder bör avvaktas innan ställningtas till frågan om patenttidens längd.