bet · GD01FiU10 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet ser den föreslagna skattereformen som ett led iansträngningarna att få ned pris- och löneökningarna i nivå med våraviktigaste handelspartner. Detta kräver att reformen kan genomföras utan attsvåra obalanser uppkommer i ekonomin. Enligt utskottets mening innebär dettaatt bl.a. en stram finanspolitik är en nödvändighet även under de första årenav . Vad utskottet här redovisat om den ekonomiska utvecklingenmed anledning av vad som anförts i skrivelsen och i motionerna Fil4 (m), Fil5(vpk), Fil6 (fp) och Fil7 (c) bör som sin mening ge regeringen tillkänna. att med anledning av regeringens skrivelse 1989/90:53och motionerna 1989/90:Fil4, 1989/90:Fil5, 1989/90:Fil6 och 1989/90:Fil7 samtmed avslag på motionerna 1989/90:Fil3 och 1989/90:Fil8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om den ekonomiska utvecklingen. I(m) 2 (fp) 3(c) 4(vpk) 5(mp) Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), i (s), (), Per (), (), iris (), (), (), (), (), (), Lars-OveHagberg (vpk), (), () och (). 1989/90: FiU 10 , och (allam) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjarmed "Utskottet behandlar" och slutar med "tillbudgetpropositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet avser att i det följande kommentera regeringensbedömningar i skrivelsen och de ekonomisk-politiska frågor som behandlas imotionerna. Egentligen vill utskottet dock ifrågasätta det meningsfulla i helaförfarandet, vilket är tänkt att avslutas med en riksdagsdebatt den 15 decemberoch en riksdagsskrivelse därefter till regeringen. skallju regeringen på nytt redovisa sin uppfattning om den ekonomiska utveckJingeni finansplanen, åtföljd av förslag till utformning av den ekonomiskapolitiken, deb att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "1 " och på s. 9 slutar med "internationellakonjunkturen" bort ha följande lydelse: Regeringens höstbedömning i skrivelse 1989/90:53 med dessanalys av skatteomläggningens effekter på ekonomin ledde till att räntorna stegkraftigt (se diagram), att aktiekurserna rasade och att kronans kurs föll.Ekonomerna började tala om behov av framtida devalvering. 10 ' I I » I t I I I I < I I I I I I I I * I I I I I I t I I I I I M I I I I I 4 10 U H U » M M «P 1 1 7 I 11 IS 17 21 11 11 17 II 13 ZS 27 11 Utskottet konstaterar att det under de allra senasteveckorna har skett ett rejält stämningsomslag, som innebär ett underbetyg åtregeringens ekonomiska politik. Något egentligt trendbrott i den underliggande ekonomiskautvecklingen har inte inträflat. Kontrasten mellan ochregeringens höstbedömning är visserligen stor, men detta förklaras i betydandeutsträckning av de negativa effekter som de föreslagna skattehöjningarna får.Varningssignaler om annalkande ekonomiska svårigheter har funnits . Tilldessa signaler har fogats en skatteomläggning som enligt regeringens egenbedömning ytterligare minskar sparandet i ekonomin och verkar uppdrivande påpriser och löner. En av flera avgörande förutsättningar för att devalveringspolitikenskulle ha lyckats var att det gick att hejda den alltför snabba pris-ochlönestegringen. Utskottet konstaterar emellertid att så inte har skett.Avvikelsen uppåt i båda dessa hänseenden jämfört med konkurrentländerna harinneburit att hela det utrymme som devalveringen 1982 skapade nu förbrukats. Skatteomläggningens finansiering beräknas av regeringenytterligare öka inflationen både med ca 2,5 procentenheter.Konsumentpriserna beräknas därmed stiga och (setabell 2). Genomsnittligårlig volymförändring i procent, där ej annat anges Export av varor och Import av varor och Pr i sökn i ng, Hushål lens sparkvot % -1,0 -1,8 -0,3 Bytesbalans, mdr kr. -24,5 -17,0 -32,7 -43,3 * Förändring i procent av föregående års BNP Anm.: rev fipl = Regeringensbedömning i den reviderade f inansplanen höst = Regeringens höstbedömning Bakom dessa siffror återfinns emellertid alltföroptimistiska antaganden om löneutvecklingen. räknar regeringen medatt lönestegringen kommer att stanna vid i sig höga , vilket enligtutskottets mening verkar helt osannolikt med tanke på den klausul som finns ide privata avtalen och som utlöses om priserna stiger med underloppet av . Med skatteomläggningens prisdrivande finansiering, som harsin tyngdpunkt till , kan man, såsom framhålls i motion Fil4(m), förvänta sig att avtalen sägs upp . Då kommerkompensationskrav för den snabba prisstegringen samt för de stora lönelyft somnu är på väg för de offentliganställda. räknar regeringen med två löneökningsalternativ.I alternativ 1 väntas löneökningarna stanna vid för att i alternativ 2 bli7 %. Det är den förra siffran som ligger till grund för prognosen om en dämpadprisstegringstakt. I vanlig ordning är regeringen enligt utskottets mening alltföroptimistisk. Med utgångspunkt i historiska samband torde löneökningarna snararehamna över än . Enligt utskottets uppfattning underskattar regeringenskatteomläggningens prisdrivande effekter på ekonomin, dels vad gäller dendirekta effekten, som av SPK beräknas till , dels vad gälleromläggningens indirekt prisdrivande effekter. Det senare understryks även avriksbanken i dess remissvar med anledning av inkomstskatteutredningensbetänkande, i vilket varnas för en ogynnsam "spiraleffekt" på priseroch löner. Enligt utskottets mening talar mycket för att kankomma att stå inför en allvarlig kostnadskris med nuvarandeinriktning av den ekonomiska politiken och om den uppgörelse om skattepolitikensom träffats mellan socialdemokraterna och genomförs. Då kommerockså den fasta växelkurspolitiken att utsättas för svåra påfrestningar. Vägendit kommer, som utskottet bedömer det, att vara kantad av betydandeanpassningar på finansmarknaderna, inte minst i form av ett förinvesteringsverksamheten ansträngande högt ränteläge. Mot bakgrund av riskenför prishöjningar med uppemot tvåsiffriga tal torde delånga räntorna komma att Stiga ytterligare med nuvarande inriktning av denekonomiska politiken. Enligt utskottets mening är det synnerligen angeläget attden ekonomiska politiken läggs om, så att den ovan skisserade utvecklingeninte kommer till stånd. Av tabell 3 framgår att handelsbalansen förväntas ge ettöverskott på ca fram , medan bytesbalansenuppvisar en växande brist. Regeringen förklarar försämringen med attdirektinvesteringar utomlands och aktiehandeln med utlandet får till resultaten växande nettoupplåning utomlands, vilket medför ökade räntebetalningar. (340,8) (367,9) (311,4) (333,2) -0,9 -1,0 ( -0,9) -1,0 ( -0,9) -1,0 ( 33,8) -10,3 -12,2 (-12.8) -14,5 (-14,5) -17,2 -18,8 -25,4 (-25,4) -32,0 (-32 ) -38,0 -9,9 -12,1 (-12,1) -13,0 (-13 ) -14,0 -14,8 -24,5 (-21,8) -32,7 (-25,7) -43,3 Siffrorna inom parentes anger konjunkturinstitutetsprognos i sep/okt 148'. Försämringen av bytesbalansen sammanhänger således enligtregeringen inte med en försvagning av handelsbalansen. Utskottet anser dockatt regeringen är för optimistisk i detta hänseende, eftersom man räknar medfortsatta prisvinster i utlandshandeln med uppskattningsvis 5 miljarder kronor.En mer realistisk kalkyl för bytesbalansunderskottet torde mot denna bakgrund,enligt utskottets mening, snarare innebära ett underskott på 50 miljarderkronor , med nuvarande uppläggning av den ekonomiska politiken. Regeringens BNP-prognos understiger väl för både år1990 och 1991. väntas tillväxten inom OECD-området under samma periodbli nästan dubbelt så snabb. Utskottet konstaterar mot denna bakgrund attsvensk ekonomi fortsätter att halka efter omvärlden i tillväxthänseende. Utskottet finner det betecknande att regeringen inte settanledning att räkna med någon som helst positiv inverkan av skatteomläggningenpå ekonomin. Tvärtom återfinns enbart negativa återverkningar i form av högreinflationstakt, som framhållits ovan. Detta innebär att regeringen erkänneratt en skatteomläggning inom ramen för ett oförändrat skattetryck inte skaparde gynnsamma stimulanser för ekonomin som skulle behövas för att vända dennuvarande utvecklingen. De "positiva" dynamiska effekter somsänkningen av marginalskatterna medför motverkas således, enligt regeringensegen bedömning, av de "negativa" dynamiska effekter som de parerandeskattehöjningarna leder till. Utskottet delar i detta hänseende regeringensuppfattning sådan den kommer till uttryck i den ekonomiska prognosen. mening framstår därmed behovet av att sänka skattetrycket klart. I motion Fil4 (m) framhålls att regeringens ekonomiskahöstbedömning visar att den s.k. tredje vägens politik har havererat.Motionärerna anför vidare att det är hög tid för en rejäl omläggning av denekonomiska politiken. Den politik som förespråkas i motionen innebär tillskillnad från regeringens kvartalspolitik med tvära kast och skattehöjningar en ökad långsiktighet och fasthet i efterfrågepolitiken genom lägre ök- 1989/90:FiU 10 ningstaktav de offentliga utgifterna och att ekonomins grundläggande problem angrips medutbudsstimulerande åtgärder. De viktigaste inslagen i denna politik är bl.a.följande: - En skattereformsom innebär att marginalskatterna sänks och att skattetrycket minskar.Därigenom förbättras ekonomins utbudssida genom att arbete och företagandestimuleras utan prisuppdrivande skattehöjningar och negativa återverkningar påsparandet. - Strukturförändringari den offentliga sektorn som tillgodoser människors berättigade krav på välfungerande vård och omsorg och begränsar de offentliga utgifternasökningstakt. -Sparstimulerande åtgärder som gördet möjligt för människor att bygga upp ett eget sparande och därmed skaffa sigtrygghet såväl i vardagen som på ålderns höst. -Anknytning av kronan till EMS,vilket skulle innebära en tydligare markering än dagens valutasystem av attframtida devalveringar är uteslutna. Därigenom skulle inflationsbekämpningenges högre prioritet. Utskottet ansluter sig till motionärernas uppfattning omhur den ekonoiTiiska politiken bör läggas upp. Det gäller allt ifrån behovet aven skattereform som innebär att marginalskatterna sänks och att skattetrycketminskar till att strukturförändringar i den offentliga sektorn genomförs, attsparstimulerande åtgärder sätts in och att kronan knyts till det europeiskavalutasamarbetet (EMS). Den uppfattning om den ekonomiska politiken som kommertill uttryck i motion Fil5 (vpk) innebär en socialistisk politik, som totaltavviker från vad utskottet ovan förordat. Utskottet avstyrker därmedvänsterpartiet kommunisternas motion. deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Regeringens skrivelse" och på s. 11 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Den överhettade stagnation som råder ochsom tar sig uttryck i svag tillväxt, snabb inflation, växande bytesunderskottgentemot omvärlden och obalans på arbetsmarknaden beror inte på att detkonsumeras för mycket i utan på att vi producerar för litet. Bakombristen på arbetskraft ligger i hög grad den jämfört med andra länder ovanligtstora frånvaron från arbetet. Enligt utskottets uppfattning är det angelägetatt ta itu med de obalanser på arbetsmarknaden som påtalas i motion Fil3. Överhuvud taget måste problemen i svensk ekonomi i första hand lösas medutbudsstimulerande åtgärder och inte med en förlegad, keynesianskt inspireradekonomisk politik. Vad utskottet här redovisat om den ekonomiska utvecklingenmed anledning av vad som anförts i skrivelsen och i motionerna Fil3 (m), Fil4(m), Fil6 (fp) och Fil7 (c) bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Innebörden härav är att utskottet avstyrker motionerna FiI5 (vpk) ochFil8 (mp). deb attutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:FiU10 att med anledning av regeringens skrivelse1989/90:53 och motionerna 1989/90:Fil3, 1989/90:Fil4, 1989/90:Fil6 och1989/90:Fil7 samt med avslag på motionerna 1989/90:FiI5 och 1989/90:Fil8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om den ekonomiskautvecklingen. och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjarmed "Utskottet behandlar" och slutar med "tillbudgetpropositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet behandlar i det följande de frågor i motionernasom anknyter till den i skrivelsen redovisade ekonomiska bedömningen. Utskottetdrar också några slutsatser därav för inriktningen i stora drag av denekonomiska politiken. En mer ingående behandling av den ekonomiska politikenfår anstå till dess även regeringen har presenterat sitt förslag, dvs. ianslutning till budgetpropositionen. deb att den del av utskottets yttrande på s. Il som börjarmed "Vad utskottet" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse: Utskottet har ovan diskuterat vissa inslag i bedömningenav den ekonomiska utvecklingen framöver. Därutöver finns emellertid ett antalaspekter som utskottet också vill kommentera. Utskottet ansluter sig till den slutsats som dras ifolkpartiets partimotion att den bekymmersamma utvecklingen av den svenskaekonomin som framgår av skrivelsen i allt väsentligt är ett resultat av attregeringen har skjutit problemen framför sig utan att utnyttja den långainternationella högkonjunkturen till nödvändiga strukturella förbättringar. Utskottet har ovan pekat på de positiva effekter somskattereformen väntas få. Utan beslutet om en skattereform skulle detekonomiska läget vara riktigt kritiskt. En skattereform kan emellertid inte lösa alla problem.Enligt utskottet framgår av regeringens skrivelse några utvecklingstendensersom är särskilt allvarliga. Utgiftsökningen inom socialförsäkringssektorn, främst vadgäller transfereringarna till hushållen vad avser sjuk- och arbetsskadeförsäkringen,fortsätter i mycket snabb takt. Utskottet delar uppfattningen i folkpartietspartimotion Fil6 att denna, om åtgärder inte sätts in, antingen hotar atttränga ut viktiga insatser inom den offentliga konsumtionen och de offentligainvesteringarna eller omöjliggöra en angelägen sänkning av skattetrycket. Enligt utskottet är det totala skattetrycket för högt ochmåste sänkas. Utskottet ansluter sig till uppfattningen i motion Fil6 att detpå sikt bör vara möjligt att sänka skatteuttaget så att det motsvarar ungefårhälften av bruttonationalprodukten. Utskottet konstaterar att det av skrivelsenframgår att ett steg i denna riktning tas i samband med skattereformen . Av skrivelsen framgår också att hushållens sparkvot väntas öka 1989/90;FiU 10 någotunder , från till något över 0. Utskottet delaruppfattningen i motion Fil6 (fp) att det är nödvändigt med en större ökning avhushållens sparande och Bnner de förslag som där framförs vara väl avvägda. I regeringens skrivelse poängteras att ett av degrundläggande problemen i är den alltför höga pris- och löneökningstakten.Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet vill liksom motion Fil6 betonaatt den metod för att temporärt komma till rätta med detta som hittillsanvänts, nämligen nedskrivning av den svenska kronan, fortsättningsvis inte äracceptabel. Anpassning måste ske på annat sätt. För att ytterligareunderstryka nödvändigheten i detta är det enligt utskottet lämpligt attundersöka möjligheterna att knyta den svenska kronan till EMS-samarbetet. Utskottet vill slutligen betona allvaret i detstabiliseringspolitiska problem som åtminstone indirekt framgår av regeringensskrivelse. Tillväxten i ekonomin väntas bli svag, vilket skapar tendenser tillöverhettning, inflation och ökat underskott i de utrikes betalningarna vid ävensmå ökningar av den inhemska efterfrågan. Den allmänna inriktningen av denekonomiska politiken måste därför vara utbuds-och tillväxtstimulerande. För attinte kraven på penningpolitiken skall bli orimligt hårda måste därförfinanspolitiken vara stram, dvs. det krävs stor återhållsamhet med deoffentliga utgifterna. Vad utskottet här redovisat om den ekonomiska utvecklingenmed anledning av vad som anförts i skrivelsen och i motionerna Fil4 (m), Fil5(vpk), Fil6 (fp) och Fil7 (c) bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med anledning av regeringens skrivelse1989/90:53 och motionerna 1989/90:Fil4, 1989/90:Fil5, 1989/90:Fil6 och1989/90:FiI7 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fil3 och 1989/90:Fil8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om den ekonomiskautvecklingen. och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 9 slutar med "sänktaskatterna" bort ha följande lydelse: Utskottet vill med anledning av vad som anförs imotionerna Fil4 (m) och Fil7 (c) anföra följande. Regeringen bedömer i sin skrivelse att skattereformenbidrar till ökningen av konsumentpriserna med 1990 och1991. Det är en följd av den metod man valt för att finansiera sänkningen avinkomstskatterna. Som utskottet ser det är regeringens och val avfinansiering via mervärdeskatten olämpligt från Det gäller såväl fördelningspolitiskt, miljöpolitiskt Politiskt beslutad inflation via mervärde- 1989/90:FiU10 skattehöjningarovanpå det höga pris- och kostnadsläget i övrigt är enligt utskottets meninginte tillrådligt. Flertalet externa bedömare anser att regeringens prognosbeträffande skattereformens effekter på konsumentprisindex är för lågt räknad.Statens pris- och konkurrensverk (SPK), som fått regeringens uppdrag attberäkna den extraordinära prisökning som orsakas av skattereformen, harberäknat effekten på konsumentprisindex till . För att skattereformen på smidigast möjliga sätt skallkunna infogas i den konjunkturpolitiskt aktuella situationen vill utskottetunderstryka att utformningen måste vara sådan att de negativa tendenserna isamhällsekonomin motverkas. Enligt utskottets mening bör därförskattesänkningarna totalfinansieras. innebär reformen, som denpresenteras i propositionen, emellertid en påspädning av hushållens köpkraft.Skattesänkningen ger en omedelbar likviditetspå-verkande effekt medanfinansieringen verkar i motsatt riktning med en viss tidsfördröjning. Dettasammanhänger med att man i propositionen genomför en stor del av finansieringenförst . Denna påspädningseffekt bör av konjunkturpolitiska skälhållas tillbaka. Utskottet anser därför att den absoluta merparten av finansieringenbör förläggas till . En sådan utformning av skattereformen skullepå ett avsevärt smidigare sätt infoga skattereformen i den aktuellakonjunkturbilden. deb att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Som framgått" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse: Som framgått av utskottets redovisning av regeringensskrivelse kommer underskottet i bytesbalansen att fortsätta att växa kraftigt.Med mera realistiska bedömningar av pris- och löneutvecklingen är det sannoliktatt bytesbalansunderskottet blir ännu större. Denna utveckling kommer att bliett allt större problem för den ekonomiska politiken. Den tvingar oss till etthögt ränteläge, vilket motverkar investeringarna. Slutsatsen av utskottetsbedömning är att någon ytterligare påspädning av efterfrågan inte kantillåtas. Omläggningen av skattesystemet får därför inte leda till en allmänköpkraftspåspädning. Reformen måste totalfinansieras. Den del som motsvararinflationsjusteringen av skatteskalorna skall dock inte finansieras. Denhöjning av energiskatten som gjordes skall också utnyttjas för finansieringav skattesänkningarna. I annat fall stiger den totala skattekvoten. Det ärockså angeläget att reformen finansieras på ett sätt som inte driver påinflationen. Det finns i detta sammanhang anledning att varna för att enfortsatt urholkning av statsbidragen till kommunerna som genomförs samtidigtsom deras arbetsuppgifter utökas riskerar att driva framkommunalskattehöjningar. Utskottet vill också understryka att reformen måste få enfördel-ningspolitisk profil som gör att alla samhällsgrupper får del av skattesänkningarna.Det är utskottets bestämda uppfattning att alla folkgrupper måste känna sigdelaktiga i en reform av denna omfattning. Låg-och mellaninkomsttagare skallinte tvingas betala höginkomsttagarnas skattesänkningar.I annat fall rubbas den samhällsekonomiska balansen 1989/90:FiUlO genom attkrav reses på kompenserande löne- och transfereringsökningar. Kraven på höjdalöner kan komma att förstärkas av krav på ökade löneförmåner såsom leasingbilaroch reskostnadsersättningar. I förlängningen skulle detta leda till nyaskattehöjningar och att reformen vittrar sönder. Det är därför utskottetsuppfattning att skattereformens stabilitet är avhängig detfördelningspolitiska utfallet. Utskottet kan inte godta de resonemang som förs i motionFil4 (m) eftersom det bygger på en bristfållig finansiering av skattesänkningarna. deb att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med anledning av regeringens skrivelse1989/90:53 och motionerna 1989/90:FiI4, 1989/90:FiI5, 1989/90:Fil6 och1989/90:Fil7 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fil3 och 1989/90:Fil8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om den ekonomiskautvecklingen. (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 9 slutar med "sänktaskatterna" bort ha följande lydelse: Utskottet vill med anledning av analysen i regeringensskrivelse och de borgerliga motionerna av sambandet mellan löner och prisersamt skattereformens effekter på den ekonomiska utvecklingen anföra följande. I en ekonomi med högt kapacitetsutnyttjande och ett högtefterfråge-tryck är det ofrånkomligt att inflationstendenser gör sig gällande.Utskottet vill emellertid framhålla att de viktigjiste orsakerna till dennuvarande alltför höga prisstegringstakten är främst den höga mono-polgiaden inäringslivet och det påtagliga spekulationsinslaget i den svenska ekonomin. Den förenklade föreställning om sambandet mellan löne- ochprisutvecklingen att löneökningar skulle utgöra den praktiskt taget endaorsaken till inflationen som regeringen gör sig till tolk för har lett felaktig inriktning av den ekonomiska politiken. Som anförs i motion Fil5(vpk) har regeringens inflationsbekämpning genom att angripa de arbetandeslöneökningar, främst de i exportindustrin, misslyckats. Det är andra faktoreri prisbildningen och den ekonomiska "utvecklingen" som ärinflationsdrivande. Vinsternas andel av förädlingsvärdet har ökat medanlönernas andel minskat. De stora vinsterna har inneburit enförmögenhetsansamling som sökt sin avkastning i spekulationsekonomin. Utskottetär mot denna bakgrund av den uppfattningen att en nyinflationsbekämpningsstrategi måste utformas, som riktar sin udd mot vinst-,monopol- och spekulationsintressena. är det nödvändigt att slå fastatt det höga vinstläget i industrin sannolikt varit en hämsko förframtidsinvesteringar och nytänkande i forskningen, vilket resulterat i alltförlåg produktivitet. Iskrivelsen antyds och i motion Fil6 (fp) framhålls att skatterefor- 1989/90:FiU 10 men kommeratt få positiva effekter på ekonomin. Skatteomläggningen bör ses mot bakgrund av att de bredaLO-grupperna och lågavlönade TCO-medlemmarna varit 1980-talets förlorare. Dethar skett en omfördelning från dessa grupper till de välavlönadeoch rika inkomsttagare med kapital som varit vinnare. Enligt utskottets uppfattning borde det i stället för enskatteomläggning ha genomförts en skatteomfördelning till förmån för delågavlönade i samhället. Utskottet delar uppfattningen som förs fram i motion Fil5(vpk) att skatteomläggningens positiva effekter bör ifrågasättas. Förutom denfördelningspolitiskt ogynnsamma utformningen, vilken skapar nya motivationsproblem,är de s.k. dynamiska effekterna mycket tveksamma. Dessutom kan "påtvingade"dynamiska effekter stå i direkt strid med målsättningen om kortare arbetstidoch skapa nya kostsamma sociala problem. Den omfattande övergången från direktbeskattning till konsumtionsbeskattning får inte enbart en engångseffekt påinflationen, utan den ökade och breddade momsen är en regressiv skatt som i sigökar inflationen. Skatteomläggningens dämpande effekt på spekulationsekonominär obetydlig. Vidare kan den ökning av boendekostnaderna, som är en följd avatt bostadssektorn skall bära en stor del av skatteomläggningens finansiering,innebära att det nödvändiga bostadsbyggandet stoppas upp, vilket i sin turförsämrar den sociala och ekonomiska utvecklingen.