bet · GD01TU21 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 budgetpropositionen redovisas målen för dessaverksamhetsområden. De överensstämmer med nuvarande mål (se bet. 1988/89:TU13s. Inkomsterna och utgifterna inom här aktuellaverksamhetsområden, vilka redovisas på anslaget, beräknas nästa budgetår till176 milj.kr. resp. 180 milj.kr. Det verkskapital som disponeras anges till 15milj.kr. 1 budgetpropositionen föreslås ett formellt belopp på . bli uppfört under anslaget för nästa budgetår. 2.2 Anslag C2. : Bil- ochkörkortsregister m.m. Anslaget, som är ett förslagsanslag, avser TSV:sverksamhetsområde Register. I budgetpropositionen redovisas målet förverksamhetsområdet. Det överensstämmer med nuvarande mål (se bet. 1988/89:TU13s. Inkomsterna och utgifterna inom verksamhetsområdet, vilkaredovisas på anslaget, beräknas nästa budgetår till 506 milj.kr. Det verkskapital som disponeras anges till 175 milj.kr. I budgetpropositionen föreslås ett formellt belopp på . bli uppfört under anslaget för nästa budgetår. 3 Anslag C3. Bidrag till () NTF är enligt sina stadgar en partipolitiskt obunden ochpå ideell grund verkande förening vars uppgift är att arbeta för en ökadtrafiksäkerhet genom att 1) verka som företrädare för och samordnare av detfrivilliga trafiksäkerhetsarbetet, 2) öka trafikanternas kunskaper och förmågatill samarbete i trafiken genom information och utbildning, 3) stimulera ochstödja det frivilliga trafiksäkerhetsarbetet samt 4) sträva efter en utökningav insatser för trafiksäkerhetens främjande. I budgetpropositionen föreslås att för nästabudgetår skall anvisa ett anslag på . i bidrag till NTF. NTF:somsättning beräknas till drygt 50 milj.kr. Förutom med bidrag från statenfinansieras verksamheten med bidrag på drygt 8 milj.kr. från försäkringsbranschen,med inkomster från försäljningsverksamhet på ca 8 milj.kr. samt medmedlemsavgifter på drygt 4 milj.kr. I motionsförslag tas frågor upp om fördelningen av ansvaret för 11 trafiksäkerhetsarbetet och om användningen av bidragettill NTF. 3.1Fördelningen av ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet 1989/90:TU21 beslutade om vissa riktlinjer förtrafiksäkerhetsarbetet (prop. 1981/82:81, bet. TU19 och TU26, rskr. 231), somi fråga om informationsverksamheten innebar att en omfördelning av roller ochresurser mellan TSV och NTF skulle ske. TSV skulle i fortsättningen svara för"sakinformation" och NTF för "pläderande information".Sakinformation ansågs vara ett myndighetsåliggande och därför en uppgift förTSV. Den pläderande informationen bedömdes bäst kunna ges inom ramen för detfrivilliga arbete som utfördes av NTF och NTF:s medlemsorganisationer. Medelför informationsverksamhet skulle efter hand överföras från TSV till NTF. () fick i uppdrag avregeringen att utvärdera uppdelningen av trafiksäkerhetsinformationen isakinformation och pläderande information. RRV konstaterade bl.a. att statsmakternas önskemål om att NTF:s medelsförstärkning främst skulle utnyttjas för vidgade regionala och lokala insatser inte har uppfyllts. 1 motion T432 (c) framhålls att det nu bör prövas vilkenansvarsfördelning som skall råda för att nå bästa effekt med de medelsamhället satsar och att en utvärdering nu måste ske om nuvarande organisationär ändamålsenlig. Vid sidan av TSV och NTF gör många andra myndigheter storainsatser för en ökad trafiksäkerhet, framhåller motionärerna vidare. De begär(yrkande 2) en översyn av ansvarsfördelningen på myndighetsnivå förtrafiksäkerhetsarbetet. Trafiksäkerhetsarbete utförs av många myndigheter,organisationer och enskilda. Några såsom TSV och NTF hartrafiksäkerhetsarbetet som sin huvuduppgift medan de flesta har det som endeluppgift. vars uppgift och sammansättning harredovisats ovan lar anses tillgodose behovet av en fastare form församordning och planering av olika myndigheters och organisationers trafiksäkerhetsarbete.Någon ändring härvidlag torde inte heller vara åsyftad i motionen. När det gäller ansvarsfördelning mellan TSV och NTFanmäler departementschefen att han efter remissbehandling av RRV:s rapport vilken har avslutats avser att återkomma till regeringen med förslagtill hantering av den framtida trafiksäkerhetsinformationen. Utskottet anseratt regeringens ställningstagande bör avvaktas och att motionsförslaget därförför närvarande inte bör föranleda något initiativ av . Det bör nämneis att på förslag aven utredningsgrupp inom NTF har beslutat att verksamheten med början år 1990 skallstyras med en omfattande regionalisering och överföring av resurser till trafiksäkerhetsförbunden och trafiksäkerhetsföreningarna. Ett system för en för NTF och förbunden/föreningarna gemensam Den gemensamma planen skall utgöra grund 1989/90:TU21 förarbets- och resursfördelning, samverkan, service, utbildning, rådgivning ochframtagning av informationsmaterial m.m. Sammanfattningsvisavstyrker utskottet motionsförslaget. 3.2 Användningen av bidraget till NTF I motion T221 (mp) anförs bl.a. att det itrafiksäkerhetsarbetet är särskilt viktigt att förbättra informationen om hurman kan undvika olycksriskerna genom att åka kollektivt och då inte minstmed järnväg. Ett effektivt och bra resande med kollektivtrafik ställer, framhållermotionärerna, förhållandevis stora krav på kunskaper om hur man kan resa,utnyttja olika rabatter, kombinera med hyrbil och taxi etc. En stor del av dentrafiksäkerhetsinformation som ges är kraftigt bilfixerad och gerdärigenom sken av att alternativ saknas, påpekas det. Motionärerna begär meddenna motivering att trafiksäkerhetsinformationen i högre utsträckning skallinriktas mot att la fler att kunna utnyttja trafiksäkrare trafikslag (yrkande8) och att hälften av bidraget till NTF skall användas för att informera om ochpropagera för trafiksäker kollektivtrafik (yrkande 9). I motion T249 (mp) begärs också (yrkande 1) att hälften avbidraget till NTF skall användas till information om och främjande av dentrafiksäkra kollektivtrafiken. Motionärerna framhåller att den bilfixering somär vanlig motverkar trafiksäkerheten och därför bör stävjas. I Trafiksäkerhetsprogram 1989 behandlas även den syn påtrafiksäkerhetsåtgärder som motionärerna har. I programmet framhålls sålundabl.a. (s. 57) såsom utskottet har redovisat i ett föregående avsnitt ibetänkandet att ett åtgärdsområde som har varit föremål för mycketbegränsat intresse från trafiksäkerhetshåll är trafikarbetet som sådant ochkanske framför allt dess sammansättning. Skall trafiksäkerhetsmålen kunnauppnås torde det dock, anförs det vidare, bli nödvändigt att ibetydligt högre utsträckning än vidta åtgärder som är direkt inriktademot trafikarbetet och då särskilt mot dess sammansättning. Högrisktrafik bördär det är praktiskt möjligt ersättas av lågrisktrafik, och en överföring avpersontransporter från bilar till kollektiva färdmedel, såväl buss somspårbundna, är exempel på åtgärder av detta slag, framhålls det. När det gäller NTF:s medelsanvändning under nästabudgetår, vilken staten föreslås täcka till drygt hälften, har NTF räknat med att använda ca 35 milj.kr. för sin basverksamhet varav ca 13 milj.kr. för regional och lokal verksamhet samt ca 19 milj.kr. för särskilda aktiviteter såsom insatser för hastighetsanpassning, för unga i trafi ken, för oskyddade trafikanter samt för barn och äldre i trafiken. Budgetförslaget är slutresultatet av en sammanvägning av olika önske mål om aktiviteter som har framförts inom det frivilliga trafiksäker hetsarbetet. Utskottet är därför inte berett att föreslå att statens bidrag skall "specialdestineras" och användas på sätt som föreslås imotioner na. Motionsförslagen avstyrks således. 3.3Medelsanvisning 1989/90:TU21 Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffandemedelsanvisning för bidrag till NTF för nästa budgetår. 4 Anslag C4. Bidrag till reningsutrustning på nyalastbilar och bussar /beslöt att 450milj.kr. skulle anvisas som bidrag till köpare av nya lastbilar och bussar somi förtid uppfyller de avgaskrav som förutskickades för lätta lastbilar ochbussar års modeller och för tunga lastbilar och bussar fr.o.m.1994 års modeller och som i stort skulle motsvara de krav som avsågs gällafederalt i modeller (prop. 1987/88:50 s. 65-68, bet. s.8-9, rskr. 324 samt prop. 1987/88:85 s. 114-122, bet. JoU 23 s. 87-88, rskr.373). Bestämmelser om bidraget har sedermera meddelats iförordningen (1989:423) om statsbidrag till avgasrening av vissa nya bilar.Enligt dessa bestämmelser lämnar TSV bidrag med . för varje bil med enstörre skillnad mellan totalvikt och tjänstevikt än , som uppfyller vissaav de i bilavgasförordningen (1987:318) angivna kraven, som skall gälla försådana bilar års modeller. Förordningen trädde i kraft den 1 juli1989 och gäller till utgången av . Bidragen betalas ut från här aktuellt anslag, under vilket112,5 milj.kr. har anvisats för innevarande budgetår. Anslaget är ett förslagsanslag.För tiden t.o.m. utgången av har inte något bidrag betalats ut. I budgetpropositionen föreslås att 112,5 milj.kr. skallanvisas under anslaget även för nästa budgetår. I två motioner föreslås vissanvändning av anslaget. 4.1 Ändring av användningen av anslaget I motion 1989/90:Jo865 (c) yrkande 1 vilken motion harhänvisats till jordbruksutskottet och vilken detta utskott beräknas behandlaunder har med motivering i motion T250 (c) begärts att häraktuella avgaskrav skall gälla för alla lastbilar och bussar årsmodeller. Om så blir förhållandet behövs enligt motionärerna inte längre någonstimulans för anskaffning av reningsutrustning på lastbilar och bussar. Under förutsättning att yrkandet i motion Jo865 (c)bifalls begär motionärerna i yrkande 3 i den till trafikutskottet remitterademotionen T250 (c) att ändamålet med anslaget skall ändras så att ejianspråk-tagna anvisade medel och den ytterligare anvisning på 225 milj.kr. somförutskickats skall få användas för införande av nya bränslen för fordonen.Motionärerna nämner därvid som exempel vätgas och biogas. Omyrkandet i motion Jo865 (c) inte bifalls begärs i yrkande 11 i 1989/90:TU21 den tilltrafikutskottet remitterade motionen T225 (c) att bidrag från anslaget skallkunna ges för byten av motor eller för eftermontering av avgasrening ibefintlig fordonspark. Fråga om användningen av en eventuell besparing på häraktuellt anslag bör enligt utskottets mening behandlas inom ramen för sedvanligabudgetöverväganden. Utskottet är inte nu berett att föregripa sådanaöverväganden. Motion T250 (c) yrkande 3 bör därför inte föranleda någotinitiativ av utan bör avslås. Utskottet är inte berett att tillstyrka att ändamålet medanslaget skall utvidgas så att bidrag kan ges för motorbyten eller eftermonteringav avgasrening i befintlig motorpark. Som utskottet framhöll vid behandlingenav ett likartat förslag i sitt betänkande 1989/90:TU13 (s. 1112) torde mankunna räkna med att möjlighet till bidrag från anslaget kan finnas, ommotorbyte m.m. på en lastbil eller en buss görs så att lastbilen resp. bussen ialla avseenden uppfyller de krav som gäller för bidrag till en ny lastbil elleren ny buss. Utskottet avstyrker därmed också motion T225 (c) yrkande 11. Utskottet tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningen. 5 Anslag C5. Bidrag till reningsutrustning på äldrepersonbilar På förslag av jordbruksutskottet beslöt under1987/att ett bidrag på . skulle utgå till ägare aväldre bilar som låter inmontera reningsutrustning som medför en 40-procentigminskning av utsläppen (bet. JoU 1987/88:23 s. 9091, rskr. Bestämmelser om bidraget har meddelats i förordningen(1989:422) om statsbidrag till eftermontering av avgasrening på äldre bilar.Bidraget betalas ut av TSV. har efter samråd med TSVmeddelat föreskrifter om godkännande av avgasreningsutrustning som skallberättiga till bidrag, och AB meddelar beslut om godkännandeav sådan utrustning som berättigar till bidrag. Förordningen trädde i kraft den1 . Bidragen betalas ut från här aktuellt anslag, under vilket50 milj.kr. har anvisats för innevarande budgetår. Anslaget är ettförslagsanslag. För tiden t.o.m. utgången av har bidrag betalatsut för 313 bilar. 1 bidrag och för vissa kostnader hade utbetalats . I budgetpropositionen föreslås att 50 milj.kr. skallanvisas under anslaget också för nästa budgetår. I en motion tas frågan upp omför bidrag godtagbar reningsteknik, i tre motioner tas frågan upp om höjning avbidragsbeloppet och i två motioner frågan om storleken på medelsanvisningenunder anslaget. 5.1 Godtagbarreningsteknik I989/90:TU21 I motion T220 (mp) begärs (yrkande 13) att bidraget tillavgasrening på äldre personbilar skall utgå oberoende av teknik föravgasreningen, förutsatt att avgaskraven uppfylls. Motionärerna framhåller attdet är viktigt att beträffande förutsättningarna för bidrag strikt teknikneutralitetråder mellan olika sätt att minska avgasutsläppen. I skriften Eftermonterbar avgasrening på äldre personbilarhar lämnat en beskrivning av huvuddragen i kraven förbidrag. Dessa innebär bl.a. att AB () utför s.k.certifieringsprovning enligt en standardiserad provmetod på vissa provbilar.Tidigare oprövad teknologi anges kräva mer omfattande provning, bl.a. medhänsyn till utrustningens hållbarhet. Förutom kravet på reningseffektivitet utsläppen av luftföroreningar skall minskas med som nämnts ställsvissa konstruktionskrav på utrustningen. När ASB har godkänt viss utrustningför montering på äldre bilar i bruk utfärdar ASB ett certifikat, vilket innebäratt den eftermonterbara avgasreningen kan erbjudas till försäljning och attägare till sådana biltyper som har specificerats i ansökningen om certifieringkan låta montera utrustningen. Avsikten med certifierings-systemet är, sägsdet, att förhindra att oseriösa och tvivelaktiga produkter kommer ut påmarknaden. Miljöeffekten står och faller med utrustningens funktionsduglighetoch hållbarhet, sägs det vidare. Utskottet kan inte bedöma vilken teknik för avgasrening påäldre bilar som bör vara godtagbar för bidrag. I överensstämmelse med vadutskottet tidigare under innevarande har gjort i sitt betänkande1989/90:TU9 (s. 35-36) vill utskottet emellertid understryka att man inte engång för alla kan bestämma vilka metoder för avgasrening som bör komma i frågaför bidrag. Avgasreningen på nya bensinmotordrivna personbilar byggerpå användning av katalysatorer. Alternativ som bygger på behandling avinsugningsluften/gasen kan bli effektiva liksom andra metoder som forsknings-och utvecklingsverksamhet kan frambringa. Även utrustning som bygger på sådanalternativ teknik bör därför kunna komma i fråga för bidrag. Utskottet vill understryka att avgaskraven samtcertifierings- och bilprovningsbestämmelserna inte får vara så utformade att deförhindrar utveckling och försök med ny teknik. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionsförslaget bör som sin mening ge regeringen till känna. 1 fyra motioner föreslås för att stimulera tillinmontering av reningsutrustning höjning av bidragsbeloppet från förnärvarande . I motion T220 (mp) föreslås att bidraget höjs till 1 500kr. för bilar av modell och äldre modell (yrkande 12) och till . för bilarav modell och senare modell (yrkande 11). Imotionerna T222 (m) yrkande 1, T258 (m) yrkande 2 och T441 1989/90:TU21 (m)förordas en höjning till . utan differentiering efter årsmodell. Kostnaden för inmontering av avgasrening på äldre personbilarvarierar mellan ca . Sedan bidraget från staten haravdragjts, har bilägaren att stå för mellan ca . Den ringa efterfrågan på bidrag ochangelägenheten av att även äldre bilar förses med reningsutrustning motiverarenligt utskottets mening en höjning av bidraget. Utskottet förutsätter härvidatt utrustningen har sådana prestanda och sådan kvalitet att reningseffektengenom inmonterad utrustning bibehålls över en rimlig tidsperiod. Utskottetanser vidare att informationen bör förbättras om det angelägna i avgasreningav äldre bilar och om möjligheten till bidrag härför. Utskottet förutsätter därför att regeringen övervägerfrågan om storleken på bidraget och frågan om förbättring av informationen omdetsamma. Den tillkallade miljöavgiftsutredningen (ME1988:03) redovisade i betänkandet (SOU 1989:83) Ekonomiska styrmedeli miljöpolitiken överväganden och förslag rörande användande av miljöavgifteroch andra ekonomiska styrmedel inom energi- och miljöområdena. föreslagit (s. 338341) att bidraget till reningsutrustning under åren1991 och 1992 skall höjas till . per bil för ägare av personbilar av1985 års modell och senare modeller som låter eftermontera katalysatorer. Efterremissbehandling är förslagen i betänkandet föremål för fortsatt beredning iregeringskansliet. Förslag till under innevarande om vissafrågor om miljöavgifter har aviserats. Mot bakgrund av det anförda utgår utskottet från attmotionsförslagen kommer att tillgodoses till väsentlig del. Motionsförslagentorde därför kunna lämnas utan särskild åtgärd av . I anslutning till förslaget om höjning av bidragsbeloppetföreslås i motion T220 (mp) yrkande 14 att 100 milj.kr. anvisas under anslagetför nästa budgetår. Lika stor medelsanvisning föreslås i motion T249 (mp)yrkande 2. Med hänsyn till bl.a. hittillsvarande medelsåtgång finnerutskottet inte anledning till att medelsberäkningen i budgetpropositionen börfrångås. Motionsförslagen avstyrks därmed. 6Hemställan 1989/90:TU21 Inriktningen av TSV:s verksamhet, m.m. 1. beträffandeoperativt mål för trafiksäkerhetsarbetet attriksdagen med avslag på motion 1989/90:T221 yrkande 1 godkänner vad iproposition 1989/90:100 bilaga 8 har förordats om inriktningen avtrafiksäkerhetsverkets verksamhet, såvitt avser operativt mål förtrafiksäkerhetsarbetet, 1(vpk, mp) 2. beträffandeen krisplan mot trafikolyckorna attriksdagen avslår motion 1989/90:T410 yrkande 1, 2(fp) 3. beträffandeinriktningen av trafiksäkerhetsarbetet attriksdagen lämnar motionerna 1989/90:T248 yrkande 12 och 1989/90:T424 yrkande 4utan särskild åtgärd samt godkänner vad i propositionen har förordats ominriktningen av trafiksäkerhetsverkets verksamhet, såvitt avser inriktningenav trafiksäkerhetsarbetet, 4. beträffandeförbättring av olycksstatistiken attriksdagen lämnar motion 1989/90:T424 yrkande 3 utan särskild åtgärd, 5. beträffandeinrättande av (-er) attriksdagen lämnar motionerna 1989/90:T248 yrkande 13, 1989/90:T403, 1989/90:T410yrkande 2, 1989/90:T424 yrkande 5 samt 1989/90:T432 yrkande 1 utan särskildåtgärd, 6. beträffandeinriktningen av TSV.s verksamhet attriksdagen godkänner vad i propositionen har förordats om inriktningen avtrafiksäkerhetsverkets verksamhet i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställt ovan. Anslag till TSV och bidrag till NTF, m.m. 7. beträffandeanslag till TSV attriksdagen med bifall till regeringens förslag a) tillTrafiksäkerhetsverket: Samordning, Trafikmiljö, Fordon och Trafikant /91 anvisar ett förslagsanslag på , b) tillTrafiksäkerhetsverket: Bil- och körkortsregister m.m. för /91anvisar ett förslagsanslag på , 8. beträffande fördelningen av ansvaret förtrafiksäkerhets arbetet attriksdagen avslår motion 1989/90:T432 yrkande 2, 9. beträffandeanvändningen av bidraget till NTF attriksdagen avslår motionerna 1989/90;T221 yrkandena 8 och 9 samt 1989/90:T249yrkande 1, 3(vpk, mp) 10. beträffande bidrag till TSV 1989/90:TU21 att med bifall till regeringens förslag till Bidrag till för budgetåret 1990/91anvisar ett anslag på . Bidrag till reningsutrustning på nya lastbilar och bussar,m.m. 11. beträffande bidrag till införande av nyabränslen att avslår motion 1989/90:T250 yrkande 3, 12. beträffande bidrag till åtgärder i befintligfordonspark att avslår motion 1989/90:T225 yrkande 11, 4(c, vpk, mp) 13. beträffande anslag till bidrag tillreningsutrustning på nya lastbilar och bussar attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Bidrag tillreningsutrustning på nya lastbilar och bussar för /91 anvisarett förslagsanslag på , 5(c, vpk, mp) Bidrag till reningsutrustning på äldre personbilar, m.m. 14. beträffandegodtagbar reningsteknik attriksdagen med bifall till motion 1989/90:T220 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, attriksdagen lämnar motionerna 1989/90:T220 yrkandena 11 och 12, 1989/90:T222yrkande 1, 1989/90:T258 yrkande 2 samt 1989/90:T441 utan särskild åtgärd, 6(m, fp) 7(vpk, mp) 16. beträffande anslag till bidrag till reningsutrustningpå äldre personbilar attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:T220 yrkande 14 och 1989/90:T249yrkande 2 samt med bifall till regeringens förslag till Bidrag tillreningsutrustning på äldre personbilar för /91 anvisar ett förslagsanslagpå . 8(mp) Närvarande: (), (), OveKarlsson (s), (), (), (),(), (), i (m), (), (), (vpk), (), (), (), () och (). Operativt mål för trafiksäkerhetsarbetet (mom. 1) (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Självfallet bör" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse: Det operativa målet för trafiksäkerhetsarbetet måstesättas högre än det som departementschefen förordar och som finns iTrafiksäkerhetsprogram 1989. Såsom motionärerna föreslår bör målet vara attantalet vägtrafikolyckor samt antalet dödade och skadade i trafiken skallnedbringas till hälften . Det kan i sammanhanget tilläggas att en minskning avbiltrafiken torde vara en viktig förutsättning för att klara ett sådant merambitiöst operativt mål för trafiksäkerheten. Vad utskottet sålunda har anfört om operativt mål förtrafiksäkerhetsarbetet bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande operativt mål förtrafiksäkerhetsarbetet att med anledning av regeringens förslag ominriktningen av trafiksäkerhetsverkets verksamhet i proposition 1989/90:100bilaga 8 och med bifall till motion 1989/90:T221 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om operativt mål förtrafiksäkerhetsarbetet, En krisplan mot trafikolyckorna (mom. 2) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "I Trafiksäkerhetsprogram" och slutar med "avstyrksdärmed" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motionen är det nu dags för enkraftsamling i kampen mot ökningen av antalet trafikolyckor. Nuvarandetrafiksäkerhetsarbete är som motionärerna också framhåller inte tillräckligtutan det behövs en krisplan mot trafikolyckorna. Som åtgärder i én krisplan bör, som motionärerna föreslår,ingå järnvägsinvesteringar, som skall göra att järnvägen i trafiktäta delar avlandet blir alternativ till bilen, samt utbyggnad av kringfertsleder vid vårastörre städer, som skall ge både säkrare trafik och bättre miljö i städerna.Hastighetsbegränsningar, höjda fortkörningsböter, ökad trafikövervakning ochförarutbildning m.m. bör ingå som inledande del i en krisplan. Vad utskottet sålunda har anfört om en krisplan mottrafikolyckorna bör som sin mening ge regeringen till känna. dels attutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 1989/90:TU21 2. beträffande en krisplan mot trafikolyckorna attriksdagen med bifall till motion 1989/90:T410 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Användningen av bidraget till NTF (mom. 9) (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "I Trafiksäkerhetsprogram" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: För att man skall lyckas med olika åtgärder för ökadtrafiksäkerhet krävs information. Informationen kan gälla såväl riskerna itrafiken som hur man på olika sätt skall kunna undvika riskerna. Som påpekas imotion T221 (mp) är det särskilt viktigt att förbättra informationen om hur mankan undvika olycksriskerna genom att åka kollektivt och då inte minst med järnväg.Att resa effektivt och bra med kollektivtrafik ställer förhållandevis storakrav på kunskaper om hur man kan resa, utnyttja olika rabatter, kombinera medhyrbil och taxi. En stor del av den trafiksäkerhetsinformation som gesär, som också påpekas i motionen, kraftigt bilfixerad och ger därigenom sken avatt alternativ saknas. Utskottet instämmer däri med motionärerna.