bet · GD01BoU19 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är frågan om en ständig växelverkan mellan den del av byggsektorn i vid bemärkelse som har att svara för FoU-verksamheten och den del som i den praktiska hanteringen svarar för planering, byggande, förvaltning osv. På samma sätt som byggsektorns FoU-verksamhet måste ses som en integrerad del av hela byggsektorn är det också viktigt att den samord nas med och utgör en del av samhällets forskningsorganisation i stort. 10 Det är mot bakgrund av diskusjjonen om hur nya förhållanden inom byggsektorni vid mening skall påverka dessa avvägningar som de ovan 1989/90:BoU19 redovisadeställningstagandena i propositionen och motionerna får ses. Vad som förordas ärinte några drastiska förändringar av byggnadsforskningens Organisation ellerinriktning, utan det är snarare frågan om en viss skillnad i synsätt när detgäller att tillgodose byggsektorns krav på ett bättre kunskapsunderlag ochsäkerställa resurser för en utvecklad FoU-verksamhet inom sektorn. En fråga där de eventuella skiljaktigheterna iuppfattningar inte bör överdrivas är diskussionen om vad den i propositionenförordade förstärkningen av den grundläggande forskningen innebär. Flera motionärersynes ha uppfattat regeringsförslaget som att även den statligtsektorfinansierade forskningen inom byggnadsområdet skall övergå till en mergrundforskningsinriktad verksamhet. I en motion hävdas att BFR riskerar attomvandlas till ett grundforskningsråd. För att fortsättningsvis undvikaeventuella tveksamheter i den aktuella frågan bör följande slås fast. BFR ochSIB är inrättade för att stödja resp. bedriva FoU-verksamhet som är relevantför byggsektorn i vid bemärkelse. Vad som vanligen avses med grundforskning ärinte en uppgift för dessa organ. Detta hindrar givetvis inte attkunskapsbehovet i olika för sektorn viktiga frågor ibland kan vara sådant attäven forskning som inte har en omedelbar praktisk tillämpning bör stödjas avsektorforskningsorgan för att ge underlag för vidare FoU-insatser. Avvägningenbeträffande vilka organ som skall genomföra den FoU-verksamhet som ansesbehövas, bör ske utifrån de kvalitativa krav som kan ställas i olika led iFoU-processen. Vad gäller den BFR-finansierade forskningen har detta lett tillatt av forskningsbidragen går till universitet och högskolor och20 % till forskningsinstitut. En långsiktig kunskapsuppbyggnad vid högskolor, universitetoch forskningsinstitut på sektorrelevanta områden är en nödvändig förutsättningför att skapa kreativa forskarmiljöer där de ofta komplexa problemen inombyggsektorn kan få sin lösning. Det bör dock påpekas att det sektorfinansieradestödet för att bygga upp denna grundläggande kunskap inte är avsett att ersättaden fekultetsGnansiering som bör utgöra grunden för forskningsverksamheten vidhögskolor och universitet. Utskottet vill i detta sammanhang också framhållavikten av att denna grundfinansiering av verksamheten vid bl.a. de tekniskahögskolornas A- och V-sektioner (arkitektur resp. väg- och vattenbyggnad)utvecklas och förstärks på motsvarande sätt som inom andra forskningsområden. Utskottet övergår nu till att diskutera frågan om byggbranschensansvar för att FöU-verksamhet kommer till stånd i tillräcklig utsträckning.Denna fråga har också i två av de aktuella motionerna kopplats samman medfrågan om branschen skall åläggas ett kollektivt finansieringsansvar för densektorrelevanta forskningen. Förslagen i propositionen och motionerna är samstämmiga såtill vida att de utgår från bedömningen att FoU-insatserna från bygg branschen är otillräckliga. Skillnaden ligger däri att regeringen förutsätter att ökade insatser bör kunna komma till stånd mot bak- 11 grund avatt detta ligger i branschens eget intresse. Motionärerna (c) 1989/90:BoU19 och (vpk) anser dock att det behövs ett av statsmakternainitierat system för att få till stånd de erforderliga insatserna. delar bedömningen att byggbranschen börta ett större ansvar än för den sektorrelevanta FoU-verksamheten. Även omjämförelser mellan byggbranschens och andra näringsgrenars forskningsinsatserkan vara svåra att göra på grund av de speciella förhållanden som gäller förproduktion av bostäder och andra byggnader, kan det konstateras attFoL'-satsningarna inom byggbranschen är relativt begränsade i förhållande tillproduktionens värde och stora betydelse i samhället. Utvecklingen på vissaområden talar också för att såväl branschens eget intresse föt FoU-insatser somsamhällets krav på ett förbättrat kunskapsunderlag hos byggproducenter ochandra kan komma att öka under den närmaste framtiden. I sammanhanget kan nämnasatt en fråga som kan komma att påverka synen på ansvaret för attbyggproduktionen sker med väl utprovade metoder och utifrån ett tillräckligtkunskapsunderlag är hur ansvarsförhållandena beträfende s.k. byggfel m.m.kommer att rejleras . kommer att fåta ställning i dessa frågor. En proposition om byggnaders inomhusmiljö äraviserad och väntas bl.a. innehålla överväganden om olika ansvarsförhållanden. Vad gäller frågan om de ökade insatserna kan förväntastillkomma på branschens eget initiativ eller om någon form av styrning och kravpå kollektivt finansieringssystem erfordras kan inledningsvis konstateras attbåda modellerna har använts inom byggnadsforskningen. Ett obligatoriskt finansieringssystem fenns fram till år1982 genom den byggnadsforskningsavgift på av lönekostnaderna som togs utför arbete som hänfördes till näringsgrenen byggnadsindustri i yrkesskadestatistikensnäringsgrensindelning. Avgiften användes för att finansiera den statligabyggnadsforskningen. I samband med en allmän översyn avsocialförsäkringsavgiifterna beslutades med hänvisning till bl.a.administrativa skäl att avgi:ften skulle avskafEas och ersättas med en generellhöjning av folkpensionsavgiften. En form av frivillig finansiering sker inom ramen förSvenska Byggbranschens Utvecklingsfond (SBUF). SBUF bildades efter ettgemensamt initiativ från arbetsgivare- och arbetstagaresidan. Syftet var attkomplettera företagens egna insatser och statliga forskningsanslag genom attstimulera produktionsinriktat utvecklingsarbete. Omkring 5 000 byggföretag äranslutna till SBUF. Finansieringen sker genom ett avtalsenligt uttag med förnärvarande , vilket inbringar drygt 30 milj. kr. Dessa medel används för att stödja utvecklingsprojekt i anslutna företag. Enligt bostadsutskottets uppfettning måste det primära ochprinci intresset givetvis bestå i att de ökade FoU-insatserna inom byggsektorn verkligen kommer till stånd. Mot bakgrund av FoU- verksamhetens starka beroende av samverkan vad gäller såväl genomfö rande som kunskapsspridning är det önskvärt att en bred acceptans kan uppnås avseende formerna för de ökade FoU-insatserna. ning böreftersträvas som kan tillgodose berättigade önskemål såväl 1989/90:BoU19från de organ som beställer och finansierar forskning som frånFoU-producenterna inom högskolan, forskningsinstitut och företag m.fl. I fråga om den tekniska lösningen avseende finansieringenav utökade FoU-insatser finns som ovan beskrivits dels ett förslag om enbyggfbrskningsavgift relaterad till resp. företags omsättning, dels ett intenärmare utvecklat förslag om ett försäkringssystem. kankonstatera att bägge dessa förslag väcker frågor och kräver överväganden avprincipiell och administrativ natur. Ett problem i detta sammanhang är attverksamheten inom de stora byggkoncerner-na ofta är komplex och består avbåde produktion och förvaltning. Ett annat är om en eventuellbyggforskningsavgift skall träffa även t.ex. konsultföretag inom byggbranschen. Bl.a. dessa frågeställningar gör att bostadsutskottet inteanser att det fSr närvarande finns tillräckligt underlag för attfatta beslut om ett nytt finansieringssystem för delar av byggnadsforskningen.Som utskottet ovan påpekat bör också vid utformningen av ett sådant systemvägas in synpunkter från berörda parter. Därvid bör övervägas hur långtresultat kan uppnås genom frivilliga överenskommelser och vilka eventuellalagstiftningsåtgärder som behöver vidtas. Diskussioner och överväganden i dessafrågor bör göras inom ramen för en särskild översyn. Det är nödvändigt att enberedning av frågorna skyndsamt kommer till stånd och att regeringenunderställer förslag om hur de ökade FoU-insatserna skall kunnauppnås. Mot bakgrund av de ovan redovisade övervägandena anserutskottet att regeringen i lämpliga former bör ta upp överläggningar medberörda intressenter om hur diskuterade frågor om ansvarsfördelning ochfinansiering av en utökad byggnadsforskning bör lösas. I detta sammanhang böräven vissa andra frågor med betydelse för byggnadsforskningens omfattning ochinriktning övervägas. En sådan fråga är resursbehovet inom högskolan för attkunna bedriva en för byggsektorn nödvändig och relevant FoU-verksamhet ochutbildning. En annan fråga är avvägningen mellan den FoU-verksamhet somfinansieras av staten resp. av byggföretagen samt sambandet mellan denna forskningoch den som utförs vid våra universitet och högskolor och då speciellt vid A-och V-sektionerna vid de tekniska högskolorna. Ytterligare en fråga är om deutökade FoU-insatserna speciellt bör inriktas mot vissa problemområden ellerled i FoU-kedjan. En ökad satsning på den del av byggnadsforskningen som rörbl.a. samhällsplanering i vid mening bör därvid övervägas. Resultaten av deförordade överläggningarna bör kunna redovisas för under det kommandebudgetåret. Utskottets överväganden i frågor angåendeansvarsfördelningen inom byggnadsforskningen har gjorts mot bakgrund av vissaställningstaganden i prop. 1989/90:90 om forskning, samt med anledning avförslag i motionerna Bo44 (vpk) yrkande 1, Bo45 (fp) yrkande 1 såvitt nu är ifråga, Bo46 (c) yrkande 1, även detta yrkande såvitt nu är i fråga, och yrkande 2 samt Bo50 (s). anser att med 1989/90:BoU19 anledning av dessamotionsförslag som sin mening bör ge regeringen till känna vad utskottet anförtorn behovet av vissa överväganden. Satsningar på olika forskningsområden Underårets allmänna motionstid och i samband med forskningspropositionen har ettantal motioner väckts med förslag om ökade satsningar på olika relativtavgränsade forsitningsområden. Det gäller förslag om ökade satsningar på VA-resp. geoteknikområdena, förbättrat kunskapsunderlag för bostadsförvaltningen,prioritering av forskning om sjuka hus, finansieringsformen fcir forskning om tätorternasyttre miljö m.m. Dessutom har motioner väckts med krav på en forskningsinriktningmot ett decentraliserat samhälle och ett ekologiskt byggande. Imotion Bo207 (s) föreslås ett tillkännagivande om forskning, rådgivning ochinformation avseende tätorternas yttre miljö. Motionärerna hyser farhågor förden fortsatta finansieringen av ett för BFR och MOVIUM gemensamt program förFoU om grönområden i tätort. MOVTUM är ett samarbetsorgan för intressenter avden yttre miljön i tätorter. Intressenter är bl.a.Kommunförbundet, vissa större fastighetsförvaltare, hyresgäströrelsen och vissakyrkogårdsorganisationer. Såväl MOVlUMs verksamhet som det för MOVIUM och BFRgemensamma forskningsprogrammet finansieras till stor del av s.k. restitueradeprisregleringsavgifter. Det är enligt motionärerna fråga om deprisregleringsavgifter som utgår på handelsgödsel och bekämpningsmedel.Avgifterna slll kollektivt återföras till resp. sektor. En av de sektorer somför närvarande erhåller restituerade avgiftsmedel är den som omfattar byggandeoch förvaltning av tätorternas offentliga grönområden. I motionen hänvisas tillrapporten ny livsmedelspolitik (Ds 1989:63) i vilken föreslås attprisregleringsavgifterna, och därmed de restituerade medlen, skall avskaffas.Om detta också blir beslut utan att andra finansieringsmöjlighetersamtidigt anvisas, skulle detta enligt motionärerna innebära en drastiskreducering av FoU-verksamheten på det aktuella området. Ökadeinsatser inom VA-området begärs i motion Bo239 (c) yrkande 2. Bakgrunden tillförslaget är de omfattande problemen i dagens VA-system som beskrivs imotionen. Även i motion Bo45 (fp) yrkande 2 föreslås ökade FoU-insatserbeträffande VA- och avfallsfrågor samt övrig miljörelaterad byggnadsforskning.Dessutom måste enligt motionärerna kommunernas engagemang i sådan forskningöka. I samma motion föreslås i yrkande 1 såvitt nu är i fråga att riksdagengenom ett tillkännagivande till regeringen bör markera betydelsen av att forskningom sjuka hus och buller prioriteras. Imotion Bo245 (m), med motivtexten i motion Kr368, föreslås att resurser tilldelas forskning om luftföroreningarnas inverkan på träbe byggelse och att en kompetens inom området byggs upp vid högskolan i . Enligt motionärerna bedrivs forskning om luftförore ningarnas inverkan på bl.a. stenhus. Vad gäller äldre träbyggnader ... uppges inga åtgärder ännu ha vidtagits. Kunskapsbehovet inom bostadsförvaltningen ärutgångspunkten /90:BoU19 två yrkanden i motion Bo528 (s). I motionensyrkande 1 föreslås att en ny stor boendevaneundersökning genomförs i syfte attge bostadsförvaltare och andra bättre kunskap om hur våra bostäder används . Den senaste boendevaneundersökningen genomfördes på 1940-taIet ochresultaten från denna anses inte längre vara relevanta. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om kunskapsbehovet för bostadsförvaltningen. Motionärerna äri viss mån kritiska till den förvaltningsforskning som kanaliseras genom BFR.Denna anses bl.a. vara organisatoriskt splittrad på olika enheter. I motionenframhålls att en helhetssyn på uppgiften är avgörande för en godbostadsförvaltning. Vidare anförs att en nyckelfråga för utvecklingen av bostadsförvaltningenär vad de boende kommer att kunna och vilja betala för . Slutligen föreslås i motion Bo533 (s) ett tillkännagivandetill regeringen om behovet av en satsning på FoU inom geoteknikområdet.Motionären anser att BFR.s begränsade satsningar på detta område rimmar illamed geoteknikens stora betydelse i byggprocessen. överväger nedan de aktuella motionerna omsatsningar på olika forskningsområden. Det bör inledningsvis understrykas att roll vadavser sektorforskningen i första hand får anses vara att fastställa ramarna förverksamheten och ta ställning till den övergripande inriktningen avforskningen. Det får därför anses vara en uppgift för FoU-organen i vid meningatt närmare ta ställning till vilka forskningsprojekt som bör komma tillutförande. Detta bör naturligvis inte hindra att utpekar olikaområden där behovet av ett bättre kunskapsunderlag och en utbyggdFoU-verksamhet anses vara särskilt påtaglig. Så har också skett tidigare. Somexempel kan erinras om att utskottet vid flera tillfållen understrukit behovetav forskning om s.k. sjuka hus. Vart och ett av de ovan redovisade motionsförslagen omsatsningar på olika forskningsområden kan synas vara välmotiverat och avseinsatser på ett angeläget område. Möjligheterna att öka insatserna på ett antalenskilda FoU-områden är emellertid beroende av de totala resurser som står tillbyggnadsforskningens disposition. Som ovan har framhållits anser utskottet attresurserna för FoU inom byggsektorn bör öka genom insatser från framför alltbyggbranschen. Utskottet har även förordat att överläggningar kommer till ståndmed berörda parter och att en översyn av vissa frågor genomförs i avsikt bl.a.att öka byggföretagens ekonomiska åtaganden avseende byggnadsforskningen. Dennaöversyn bör enligt utskottets mening även omfatta frågan om huruvida de utökadeFoU-insatserna speciellt bör inriktas mot vissa problemområden. Det kan därvidvara lämpligt att klarlägga behovet av ökade insatser på bl.a. områden som utpekasi de aktuella motionerna. En proposition om livsmedelspolitiken avlämnades till . Den i motion Bo207 (s) diskuterade frågan om finansieringen av forskning om tätorternas yttre miljö kommer sanno likt att bli beroende av riksdagsbesluten i dessa frågor. Om besluten 15 skulle få de konsekvenser för finansieringen av den aktuella forskning- en sombefaras i motionen dvs. att de restituerade prisregleringsav- 1989/90:BoU19 gifterna bortfaller kan möjligheterna till alternativ finansiering övervägas i samband med den ovan förordade översynen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet nu motion Bo207 (s). Ett exempel på ett område där bostadsutskottet, somframgått ovan, särskilt framhållit behovet av utökadeFoU-insatser gäller problemen med s.k. sjuka hus. Det kan nu konstateras attdetta problemområde har givits en hög prioritet i BFRs planering ochresursfördelning samt att behovet av fortsatta insatser särskilt understryks iforskningspropositionen. Något behov av att som föreslås i motion Bo45 (fp)yrkande I såvitt nu är i fråga i ett tillkännagivande ytterligareframhålla vikten av satsningar på forskning om sjuka hus kan utskottet mol:denna bakgrund inte anse föreligga. Av detta skäl avstyrks detaktuella motionsyrkandet. Vad gäller vissa av de andra forskningsområden somdiskuteras i de aktuella motionerna kan konstateras att också dessa givits högprioritet i såväl BFRs verksamhetsplan som i den av regeringen redovisade synenpå fortsatta forskningsbehov. Bl.a. den i motion Bo528 (s) diskuteradeforskningen om förvaltningen av byggnadsbeståndet utpekas i propositionen somett område med allt större betydelse. I fråga om kritiken i denna motion om attförvaltningsforskningen vid BFR hanteras i organisatoriskt splittrade formerhar utskottet erfarit att en grupp tillsatts i syfte att bl.a. överbrygga dettaproblem. Utskottet anser att motionens yrkande 2 om ett tillkännagivandeangående den aktuella forskningen därmed kan avvaras. Beträffande den i samma motion efterfrågadeboendevaneundersökningen kan informeras om att SIB har erhållit medel för attutarbeta ett programförslag för en sådan undersökning. Behovet av en boendevaneundersökningär sålunda uppmärksammat. Yrkande 1 i motion Bo528 (s) avstyrks mot dennabakgrund. Behovet av FoU-satsningar på bl.a. VA-området framhållssom ovan redovisats i två motioner, Bo239 (c) och Bo45 (fp). Även i propositionenframhålls behovet av mer samlade insatser avseende underhållet och förnyelsenav den tekniska infrastrukturen. Utskottet har även erfarit att BFR i dagsatsar relativt stora resurser på detta forskningsområde. Bidragen tillteknisk FoU om VA-ledningar och om alternativ till nuvarande VA-system uppgårför närvarande till ca 5 milj. kr. Vidare satsas ca 2 milj. kr. per årpå FoU om förnyelse av den kommunaltekniska infrastrukturens ekonomi ochorganisation m.m. Utöver detta pågår olika samfinansierade projekt som bedrivstillsammans med bl.a. och Svenska vatten- ochavloppsföreningen. Som utskottet ovan framhållit är möjligheterna till ökadesatsningar på enskilda forskningsområden beroende av de totala resurserna förbyggnadsforskningen. Innan denna fråga klargjorts är utskottet inte heller vadgäller forskning på VA-området m.m. berett att förorda någon omfördelning avdagens FoU-resurser. Motionerna Bo239 (c) yrkande 2 och Bo45 (fp) yrkande 2avstyrks sålunda. Vad gällerFoU-insatserna på övriga i motionerna diskuterade områ- 16 den harutskottet bl.a. erfarit följande. BFRsFoU-volym inom geoteknik uppgår till drygt 4 milj. kr. per år.Medlen används till stor del för samfinansiering med andra intressenter, främststatens geotekniska institut och SBUF. Utöver BFRs satsning på geoteknik-FoUsatsar staten stora resurser på detta område via främst , och . Av skäl som anförts ovan avstyrkerutskottet förslaget i motion Bo533 (s) om ökade satsningar på forskning inomgeoteknikområdet Luftföroreningarnas inverkan på träbebyggelse, somdiskuteras i motion Bo245 (m), har varit föremål för vissa forskningsinsatservia BFR och andra forskningsorgan. Planer på en fortsatt verksamhet inom bl.a.BFR finns. Träbyggnadsteknbk forskning torde också vara en angelägenhet föräven andra intressenter än byggnadsforskningens organ. Motionen avstyrks avutskottet. I samband med den forskningspolitiska propositionen harockså lagts fram motionsförslag med mer allmänt hållna krav på forskningensinriktning. Utskottet behandlar nedan förslag i två motioner om direktiv tillbyggnadsforskningen att inrikta verksamheten efter ekologiska utgångspunkterresp. på att främja ett decentraliserat samhälle. I de grönas partimotion Bo49 medmotivtexten i motion Ubl41 begärs i yrkande 2 att BFR och SIB ges nyadirektiv som går ut på ett ekologiskt förhållningssätt till all byggd miljö.Motionärerna hävdar att regeringen i alltför hög grad överlämnar forskningensinriktning åt forskarsamhället. I motionen framhålls erfarenheterna från enframväxande ekobyrörelse. Grunderna för denna rörelse anses i en nära framtidbehöva tillämpas i allt samhällsbyggande och därför också bildautgångspunkt för byggnadsforskningen. I motion Bo46 (c) yrkande 1 begärs såvitt nu är i frågaett tillkännagivande om byggnadsforskningens inriktning med innebörden attforskningen bör främja ett decentraliserat samhälle. Målsättningen måste varaatt finna lösningar som innebär att möjligheterna att bo och arbeta i helalandet främjas. Utskottet anför följande beträffande kraven påbyggnadsforskningen om en inriktning mot ett ekologiskt resp. decentraliseratsamhälle. Forskningen måste givetvis inriktas mot att lösa problemsom gäller byggande och boende m.m. i såväl de större tätorterna som i mindreorter och i glesbygd. Större delen av de byggnadstekniska och andra problem somi dag sysselsätter byggnadsforskningen torde dessutom vara gemensamma för helalandet. Något behov av ett särskilt tillkännagivande om enforskningsinriktning mot ett decentralberat samhälle torde således inteföreligga. Motion Bo46 (c) yrkande 1 såvitt nu är i fråga avstyrks. Vad gäller förslaget om ekologiska utgångspunkter förbyggnads forskningen anser utskottet att utvecklingen i möjligaste mån självklart bör inriktas mot ett miljövänligt och till naturen anpassat byggande dvs. mot ett, som det numera ofta benämns, ekologiskt byggande. Utskottet har också intrycket att detta synsätt växer sig allt starkare inom såväl forskningsvärlden som inom byggsektorn i övrigt. lingen pådetta område måste dock ses som en process som är avhängig 2 1989/90. ensuccessivt ökad kunskap i olika frågor. Denna utveckling låter sig 1989/90:BoU19 knappastpåverkas genom ett allmänt formulerat tillkännagivande från riksdageneller direktiv till olika forskningsorgan med krav på ett Det bästa sättet att påverka utvecklingen är i stället att satsapå en bred FoU-verksamhet och kunskapsspridning i alla de frågor somtillsammans avgör förutsättningarna för vår boendemiljö. Medhänvisning till vad utskottet anfört om en ekologbk inriktning på byggnacbforskningenavstyrks partimotion Bo49 yrkande I partimotion Bo49 föreslås vidare i yrkande3 att bör besluta att anslå 1 milj. kr. för /91 tillstöd för ideella organbationer inom det ekologbka byggandet och svenskbyggnadsvård. Förslaget läggs fram utan närmare motivering och utan attutformningen av stödvillkor m.m. diskuteras. Utskottet saknar således underlagför överväganden i den aktualiserade frågan. I detta avsnitt tas avslutningsvis upp ett förslag imotion Bo44 (vpk). I motionens yrkande 4 begärs ett tillkännagivandeom den fortsatta finansieringen av NORDPLAN. NORDPLAN är ett gemensamtnordiskt organ som bedriver forsknings- och utbildningsverksamhet inomsamhällsplaneringens område. Motionärerna hänvisar till planer på ennedläggning av NORDPLAN och framhåller att verksamheten alternativt börfinansieras med byggnadsforskningsmedel. Enligt vad utskottet erfarit är en nedläggning avverksamheten vid NORDPLAN inte aktuell. Anslag till institutetfinns upptaget i Nordiska ministerrådets budgetförslag för . Mot dennabakgrund kan motion Bo44 (vpk) yrkande 4 avstyrkas. lämnas särskilt statligt stöd tillexperimentbyggande. Stödet, som utgår i form av särskilda lån, är avsett attgöra det möjligt att genomföra byggnadsteknislLa experiment- ochutvecklingsprojekt som syftar till lösningar som har möjlighet att få en merallmän tillämpning inom den närmaste tioårsperioden. Lånen till experimentbyggande kan vara ränte- ochamorteringsfria . Efter genomfördutvärdering skall lånen omprövas individuellt.