bet · GD01AU6 · 1989-12-31 00:00:00 — att avslår motionerna19SS/S9:A224 yrkande 1, 19S8/S9:A717, 198S/89:A727 yrkande 1, 19S8/89:A739yrkande 9 och 19SS/89:A753 yrkande 12, 10. beträffandebegränsningar i rätten till stridsåtgärder att avslårmotionerna 19SS/S9:A725 yrkande 3 och 1988/89:A753 yrkande 8, 11. beträffande200-kronorsregeln m.m. att avslårmotionerna 198S/S9:A725 yrkande 2, 198S/S9:A739 yrkande 12 och 1988/89:A753yrkande 9, 12. beträffande medlemsomröstningföre strejk att avslår motion 19S8/S9:A740, 13. beträffande begreppet motpartvid sympatiåtgärder att avslår motion 198S/89:A721, 14. beträfende internationellasolidaritebaktioner att avslår motion 198S/S9:A725 yrkande 7, 15.beträffande förbud motblockad av enmansföretag att avslårmotionerna 1988/89:A718, 1988/89:A720 i motsvarande del och 198S/89:A753yrkande 10, 16. beträffandeblockadrätten i övrigt att avslårmotionerna 1988/89:A720 i motsvarande del och 1988/89:A753 yrkande 11, 17. beträfende arbetsrättsligaskadestånd 1989/90:AU6 att avslår motionerna19SS/89:A723, 19SS/S9:A739 yrkande 11 och 19SS/S9:A753 yrkandena 13 och 14, 18.beträfende facklig ochpolitbk verksamhet på arbetsplaber-na att avslårmotion 1988/89:A725 yrkandena 5 och 6. Stockholmden På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(), (m), (), (), BoNilsson (s), (), (), (), (), (), (vpk) och GunillaAndersson (s). Övergripande utredningar av arbetsrätten (mom. 1) (), (), (), (m), MonaSaint Cyr () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Närmotsvarande" och på s. 10 slutar med "behandlade delarna" bortha följande lydelse: 1970-taletsarbetsrättsliga lagstiftning hade främst som motiv att ge arbetstagarna ettökat inflytande på beslutsprocessen inom näringsliv och offentlig förvaltning.Det är en viktig princip att människor skall kunna vara med och påverka även påsin arbetsplats. Det ökade inflytandet ger också ett större ansvar för den egnaarbetsplatsen. Lagstiftningen har vidare gett möjligheter att ta till varaarbetstagarnas kunskaper och speciella erfarenheter. Men det har under dennatid också ställts många krav på förändringar. Lagstiftningen har kritiseratsför stelbenthet och för att den i vissa avseenden lett till byråkratisering ochcentralstyrning. Ett genomgående drag är att den övervärderar arbetsgivarnas ochde fackliga företrädarnas juridiska kompetens. har den viktigafrågan om gränsdragningen mellan medbestämmandet och den politiska demokratininte kunnat få en tillfredsställande lösning. Utskottetdelar mot den bakgrunden uppfattningen i de föreliggande 1989/90:AU6 motionernaatt de arbetsrättsliga reglerna nu bör ses över. Översynen bör inte begränsastill medbestämmandeområdet utan ha formen av en total översyn av denarbetsrättsliga lagstiftningen. Det är önskvärt att reglerna blir så långtmöjligt klart och entydigt utformade, som det skapas utrymme för enstörre flexibilitet i tillämpningen som bättre än tar hänsyntill både de mindre företagens förhållanden och de enskilda arbetstagarnasrättigheter. Ivad gäller de enskilda arbetstagarna bör översynsarbetet syfta till att stärkaderas rätt och öka deras inflytande på den egna arbetsplatsen. Revideringenbör vidare utgå från att det skall upprättas en klar gränsdragning mellan denparlamentariska demokratins principer och det fackliga inflytandet. Varkenarbetsgivar- eller arbetstagarorganisationer bör via lagstiftningen hamöjlighet att delta i den rent politiska beslutsprocessen. Utskottetkommer senare i detta betänkande in på ytterligare frågor av stor betydelse förreformarbetet på medbestämmandeområdet. I de sammanhangen kommer utskottet attnärmare redovisa sin syn på den negativa föreningsrätten, den fackligavetorätten vid entreprenader, företagsblockader, arbetskonflikter ochskadestånd m.fl. frågor. Sammanfattningsvisanser utskottet att den nu förordade översynen av arbetsrättslagstiftningenskall leda till att de enskilda individerna får en starkare ställning, att detdras upp en klar gräns mot den politiska demokratin och att arbetsmarknadensfunktionssätt underlättas och villkoren för nyskapande förbättras. Översynen bör ha enparlamentarisk förankring. anfört med anledning av motionerna A724, A727 och A753 i hithörandedelar bör delges regeringen. deb att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande övergripande utredningar av arbetsrätten att med anledning av motionerna 198S/S9:A724, 19SS/89:A727yrkande 2 och 19SS/89:A753 yrkandena 1- 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Ökat arbetstagarinflytande (mom. 2) (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Vadförst" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Såsomvpk anför i motion A725 har med MBL fördjupat den fackliga kris somhärrör ur den kJassamarbetspolitik och samförståndsanda som den fackligaledningen gått i spetsen för sedan Saltsjöbadsav-talets tillkomst. Verklighetenpå arbetsplatserna tvingar de arbetande till motstånd mot kapital,företagsledningar och myndigheter. Det tragiska är att detta lokala motstånd inte har något stöd hos fackföreningsrörelsensledning på olika nivåer. Mot den bakgrunden /90:AU6 måste makten påarbetsplatserna förändras. De arbetande skall ha demokratiska rättigheter iarbetslivet. Det avgörande för att uppnå detta är stridbara fackföreningar,som mobiliserar sina medlemmar för gemensamma intressen. Idessa rättigheter, som skall ersätta dagens menlösa medbestämmandefilosofi,bör för det första ingå en undantagslös förhandlings- och informationsrätt ialla frågor, att gälla även på koncernnivå. De undantagsregler som finns ilagstiftningen och som är ett hinder för en utvidgad förhandlings- ochinformationsrätt slopas. Detta innebär bl.a. att informationsrätten kanutnyttjas av fackets representanter utan den sekretess de nu kan åläggas avföretag och myndigheter. Vidareförutsätts att förhandlingsrätten förstärks med en utvidgad facklig vetorätt,som främst bör omfatta företagsnedläggningar och industriinvesteringar,utlandsinvesteringar och företagsfusioner, entreprenader och konsultverksamhetsamt rationaliseringar och införande av ny teknik. Kravetatt ny teknik bara får införas med fackets godkännande är emellertid intetillräckligt. Storkapitalet har i praktiken monopol på utvecklingsarbeteti industrin. När arbetsställena möter den nya teknologin måste de anställda hatillgång till egna alternativ. En alternativ arbetsorganisation måste bygga påjämlik kunskapsnivå, bredare kompetens och möjlighet att förstå varandrasarbete. I denna organisation skall finnas solidariskt ansvar för kollektivet,medan hierarkiska ledningprinciper bekämpas. Utskottetåterkommer i det följande till andra förändringar av den arbetsrättsligalagstiftningen som syftar till att ta till vara de arbetandes demokratiskarättigheter i arbetslivet. Deovan redovisade förslagen till vidgad förhandlings- och vetorätt innebär att utskottet instämmer i yrkandet i motion A744 (vpk) om facklig vetorätt vid utlandsinvesteringar. tillgodoses även motion A729 (s) i vad avser motionens begäran om en skärpning av medbestämmandelagen som stärker de anställdas positioner vid före tagsnedläggningar och driftinskränkningar. Däremot kan utskottet inte biträda förslagen i mp-motionerna A453 och A736 om anställdas förköpsrätt beträffande nedläggningshotade företag. '"' deb att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträfiiande ökat arbebtagarinflytande att medbifall till motionerna 19S8/89:A725 yrkandena 1, 4, 12 och 13 och 1988/S9:A744yrkande 1, med anledning av motion 1988/89;A729 samt med avslag på motionerna19S8/S9:A453 yrkande 4 och 19S8/89:A736 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Ökatarbetstagarinflytande (mom. 2) 1989/90:AU6 debatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Vadförst" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Vadförst = utskottet andra medbestämmandeavtal. Nedläggningshotoch driftinskränkningar har i en del fall lett till att de anställda harövertagit hela eller delar av verksamheten vid företaget. Oetta visar attfrågan om övertagande från de anställdas sida kan komma upp till seriösprövning vid nedläggningssituationer och företagsrekonstruktioner. Det händeremellertid också i sådana situationer att de anställdas intressen direktmotarbetas, så att de helt enkelt hindras att ta över sitt eget företag dådetta hotas av nedläggning. På denna punkt är den arbetsrättsligalagstiftningen, såsom sägs i mp-motionerna A453 och A736, klartotillfredsställande. De anställdas möjligheter att öva inflytande i sådana fallbör stärkas, bl.a. genom att de ges förköpsrätt till nedläggningshotadeföretag. Om förköpsrätten utnyttjas av de anställda förutsätts detta ske tillett i lag bestämt högsta värde i enlighet med vad motionärerna har föreslagit. Av vad = utskottet om förtroendemannalagen. Deovan gjorda ställningstagandena innebär sammanfattningsvis att utskottettillstyrker mp-motionerna A453 och A736 men anser att motionerna A725 (vpk) iaktuella delar och A729 (s) bör lämnas utan bifall. deb att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande ökat arbetstagarinflytande att medbifall till motionerna 19SS/S9:A453 yrkande 4 och 19SS/S9:A736 samt med avslagpå motionerna 1988/S9:A725 yrkandena 1, 4, 12 och 13 och 198S/89:A729 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. ' Negativ föreningsrätt (mom. 4) (), (), (), (m), MonaSaint Cyr () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med "Deföreningsrättsliga" och slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse: Denpositiva föreningsrätten, dvs. rätten att fritt ansluta sig till och tiUhöra enförening, finns inskriven i grundlagen och i MBL. Det borde vara ensjälvklarhet att med rätten att tillhöra en förening följer rätten att intebehöva tillhöra en förening. Så har också föreningsrätten tolkats i ettuttalande av . 3Riksdagen 1988/89,18 saml. ISverige är dock rätten att stå utanför en förening ingen självklar- 1989/90:AU6 het. beslöt visserligen vid kongressatt ändra sina stadgar så att utträdesrätten i fortsättningen blir ovillkorlig.Det återstår emellertid att se vilket genomslag detta får i praktiken hos deanslutna fackförbunden och hos utanförstående förbund. Förekomstenav organisationsklausuler i kollektivavtal kan enligt utskottets meningbetraktas som en form av yrkesförbud och innebär ett otillbörligt ingrepp i denenskildes integritet och ett avsteg från de medborgerliga fri- ochrättigheterna. Rättentill arbete liksom den enskildes lagstadgade rättigheter på arbetsplatsen fåraldrig göras beroende av huruvida den enskilde arbetstagaren är medlem i enfacklig organisation eller ej. Medlemskapet är den enskildes angelägenhet. Föratt garantera den enskildes frihet att själv välja eller avstå från medlemskapi en facklig organisation bör som föreslås i motionerna den negativa föreningsrättengaranteras i lag som även innefattar förbud mot organisationsklausuler. Detanförda innebär att utskottet tillstyrker aktuella delar av motionerna A71S,A731 och A746. debatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffandenegativ föreningsrätt att med bifalltill motionerna 1988/89:K217, 198S/S9:A739 yrkandena 1 och 2 samt 19S8/S9:A753yrkandena 4 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Löneavdrag för fackföreningsavgifter (mom. 5) SonjaRembo, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "De i" ochslutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Vidareanser utskottet i likhet med de moderata motionärerna att rätten förarbetsgivare att göra avdrag på lön för fackföreningsavgifter knyts till enfullmakt från den enskilde arbetstagaren. Återkallas fullmakten skallavdragsrätten således upphöra oavsett de föreskrifter om löneavdrag som kanfinnas intagna' i det på arbetsplatsen gällande kollektivavtalet. Det kommandelagstiftningsarbetet om negativ föreningsrätt bör således inkludera enlagreglering av löneavdragrätten i enlighet med vad utskottet nu medtillstyrkan av motion A753 på denna punkt har anfört. debatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffandelöneavdrag för fackföreningsavgifter att med bifalltill motion 1988/89:A753 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. MBLoch den offentliga sektorn (mom. 6) 1989/90:AU6 (), (), (), (m), MonaSaint Cyr () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med "" och slutar med "förevarande delarna" bort ha följandelydelse: 1debatten om de anställdas rätt till medbestämmande och den politiska demokratinhar från regeringshåll hävdats att förekommande gränsdragningsproblem kan lösasgenom avtal. Detta är principiellt felaktigt. Frågor som gäller gränsdragningenmellan förhandlingsrätten och den politiska demokratin får inte hänvisas tillavgörande genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Gränsdragningsfråganbör med hänsyn till det sagda bli föremål för en utredning med sikte på att manuppnår en klar gränsdragning mellan den politiska demokratin och de anställdasförhandlingsrätt. Vad utskottet anförde i betänkandet AU 1981/82:4 i dettaämne, när det gäller beslutsprocessen i kommuner och landsting, kan vara utgångspunktför översynen, dock att denna nu bör omfatta hela den offentliga sektorn.Översynen skall alltså omfatta även det statliga området, inkl. frågan omformerna för de statsanställdas medbestämmande vid beredningen avregeringsärendena. Utskottettillstyrker med det anförda de föreliggande yrkandena i motionerna A739 ochA753. deb att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande MBL och den offentliga sektorn att riksdagenmed bifall till motionerna 1988/89:A739 yrkande 7 och 1988/S9:A753 yrkande 15som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förhandlingar och information i mindre företag (mom. 7) SonjaRembo, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Närliknande" och slutar med "förevarande delen" bort ha följandelydelse: MBL tillämpas inte så att information och förhandlingar i de småföretagen kan ske direkt med de anställda. På många små arbetsplatser företrädsde anställda i stället av en facklig ombudsman, som ofta har begränsademöjligheter att sätta sig in i förhållandena på den enskilda arbetsplatsen. Detkan därför förekomma att väsentlig information når de anställda först långtefter det att arbetsgivaren har fullgjort sin lagstadgade informations- ochförhandlingsskyldighet gentemot den fackJiga organisationen. Enändring bör enligt utskottets mening komma till stånd i detta 1989/90:AU6hänseende. Det bör uppdras åt regeringen att inom ramen för dessarbetsrättsliga beredningsarbete pröva nya modeller för fullgörande avförhandlings- och informationsskyldigheten med beaktande av vad som har anförtsi motion A753. debatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffandeförhandlingar och information i mindre företag att med bifall till motion 19S8/89:A753 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Chefstillsättningar (mom. 8) SonjaRembo, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Fråganom" och slutar med "föreliggande delen" bort ha följandelydelse: i::iTillsättandet avchefer betraktas numera som en sådan viktig förändring av verksamheten somomfattas av förhandlingsskyldigheten i MBL. Som framhålls i motion A753 kandenna ordning starkt ifrågasättas. Enchef kan betraktas som arbetsgivarens förlängda arm och företräder oftaarbetsgivaren i förhandlingar med de anställda och/eller deras organisationer.Eftersom arbetsgivaren har det yttersta ansvaret för verksamheten måste detvara hans rätt att utse den som skall vara chef och företräda honom. Dettahindrar givetvis inte samråd med eller information till de fackJigarepresentanterna under förutsättning att kravet på sekretess av hänsyn tilldem som söker chefebefattningarna kan upprätthållas. Motbakgrund av det anförda föreslår utskottet med tillstyrkan av motionen i dennadel att regeringen får i uppdrag att återkomma till medlagförslag som innebär att tillsättandet av chef inte skall omfattas avförhandlingsskyldigheten enligt MBL. debatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: att med bifalltill motion 1988/89:A753 yrkande 16 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Fackligvetorätt vid entreprenader (mom. 9) 1989/90:AU6 (), (), (), (m), MonaSaint Cyr () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjar med"Motionsyrkanden med" och på s. 20 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det är betänkligt attvetorättsreglerna ibland används av de fackliga organisationerna för attförsöka stoppa även seriösa entreprenörers verksamhet. Detta drabbar särskiltenmansföretagen och innefattar därigenom ett hot mot etableringsfriheten.Dessa företagare bör ges bättre förutsättningar för sin näringsutövning påentreprenadområdet genom ändringar i MBL, så att de påtalade missförhållandenakan undanröjas. Regeringen bör lägga fram förslag härom med ledning av vad. somanförts i motionerna A224, A717, A727, A739 och A753. debatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: : 9. beträffandefacklig vetorätt vid entreprenader rr.c att medanledning av motionerna 1988/89:A224, 198S/S9:A717, 198S/S9:A727 yrkande 1,19SS/S9:A739 yrkande 9 och 19SS/89:A753 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Begränsningar i rätten till stridsåtgärder (mom. 10) SonjaRembo, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "Utnyttjandetav" och på s. 23 slutar med "aktuella delarna" bort ha följandelydelse: Utskottet vill ianslutning till motion A753 (m) anföra följande: Medrätten att vidta stridsåtgärder och lagstiftarens förtroende för parterna attsjälva besluta om arten och omfattningen av stridsåtgärder följer ett ansvarför att dessa står i rimlig proportion till det resultat man väntar sig attuppnå. Enytterligare förutsättning för statsmakternas inställning är att det råderbalans mellan parterna på arbetsmarknaden i den meningen att en stridsåtgärdfrån den ena parten kan mötas med motåtgärder från den andra parten. Så är intelängre fallet. Undersenare år har den fackliga stridsrätten utnyttjats på ett sätt som geranledning till oro. Strejkbenägenheten är högre . Konflikterna fårallvarligare konsekvenser än tidigare för hela samhället på grund av dessökade komplexitet och sårbarhet. Tillprinciperna för fackliga stridsåtgärder hör att tredje man i 1989/90:AU6görligaste mån skall hållas utanför konflikterna, men på den offentliga sektornkan denna princip över huvud taget inte upprätthållas. De offentligaarbetsgivarna är i stort sett okänsliga för konfliktens ekonomiska verkningarsom kan överföras på skattebetalarna. Å andra sidan kan de offentligaarbetsgivarna inte besvara en omfattande strejk med en motsvarande lockout,eftersom en sådan åtgärd i första hand inte drabbar dem själva utan vitalasamhällsfunktioner. Framförallt som ett utslag av de stigande spänningarna mellan de offentliganställdasoch privatanställdas organisationer har konflikter till följd av fackligagränsdragningstvister blivit vanligare. I dessa konfliktsituationer kanarbetsgivaren inte påverka konfliktens utgång utan har bara att tillhandahållaslagfåltet. Motden angivna bakgrunden är det beklagligt att regeringen ännu inte framlagtförslag i syfte att skapa en stabilare ordiiing och ett återupprättande avrespekten för hävdvunna spelregler. Den i det föregående begärdaparlamentariska utredningen bör få i uppdrag att grundligt belysa konfliktutvecklingenoch lägga fram förslag till åtgärder, exempelvis förlängda varseltider,särskilda medlingsinsatser, stärkt medlemsdemokrati etc. anfört bör delges regeringen. Yrkandet i motion A725 (vpk) omlockouträtten avstyrks. deb att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffande begränsningar i rätten till stridsåtgärderatt med bifall till motion 19SS/89:A753 yrkande 8 samt medavslag på motion 1988/S9:A725 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Begränsningar i rätten till stridsåtgärder (mom. 10) (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "Utnyttjandetav" och på s. 23 slutar med "aktuella delarna" bort ha följandelydelse: Enligten särskild bestämmelse i regeringsformen har såväl arbetstagare somarbetsgivare rätt att vidta fackliga stridsåtgärder såsom strejk resp. lockout,om inte annat följer av lag eller avtal. Utskottet instämmer med vänsterpartietkommunisterna i att man genom lagstiftningen bör beröva arbetsgivarna derasmöjlighet att tillgripa lockout. Såsom anförs i motion A725 har kapitalägarna ikraft av sitt ägande till produktionsmedlen en nästan total överlägsenhet ifrågor av avgörande betydelse för löntagare, regioner och helasamhällsekonomin. Allt tal om jämställda parter med motsvarande konfliktverktyg strejk eller lockout som balanserar varandra är felaktigt och grundar sigpå en borgerligt influerad samhällssyn. Enföljd av detta ställningstagande är att utskottet avstyrker 1989/90:AU6 yrkandet i motion A753 (m) om ett tillkännagivande till regeringensom syftar till inskränkningar i arbetstagarnas möjligheter att gå till fackligstrid. debatt utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffandebegränsningar i rätten till stridsåtgärder att med bifalltill motion 1988/89:A725 yrkande 3 samt med avslag på motion 19S8/S9:A753yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 200-kronorsregeln (mom. 11) (), (), (), (m), MonaSaint Cyr () och () anser debatt den del av utskottets 3fttrande på s. 23 som börjar med "Vadhärefter" och på s. 24 slutar med "behandlade delarna" bort haföljande lydelse: Regelni 60 § MBL att skadestånd normalt inte skall dömas ut om en arbetsnedläggelseupphört senast när arbetsgivaren och facket har tagit upp överläggningar enligt43 § innebär att den olovliga strejken erkänns som påtryckningsmedel. Eftersomolovliga konflikter ofta riktar sig i lika hög grad mot den fackligaorganisationen som mot arbetsgivaren, innebär denna ordning även att manundergräver de fackJiga organisationernas auktoritet och därmed derasmöjligheter att hävda sin ställning som avtalsslutande part. Detta utgör ettallvarligt avsteg från den hittillsvarande principen att fredsplikt föreliggerunder avtalsperioden. Dennuvarande begränsningen av skadeståndet till . infördes redan år 1928.Beloppet var en kännbar påföljd. är beloppet försumbart,fastän brott mot fredsplikten är en väsentligt allvarligare sak. Motden angivna bakgrunden delar utskottet motionärernas uppfattning attskadeståndsreglerna i 60 § bör återfå den lydelse de hade åren 1977 1984. Deskadeståndsregler som då gällde ledde inte till någon generell höjning avskadeståndsnivån men gav arbetsdomstolen bättre möjligheter än nu är fallet attgöra nyanserade bedömningar med hänsyn till omständigheterna i de olika målenoch, när så var motiverat, göra särskilda markeringar av rättsstridigheten hosolovliga konflikter. Nedan läggs fram förslag till lagändring. Somen följd av utskottets ställningstagande avstyrker utskottet yrkandet i motionA725 (vpk) om avskaffande av strejkskadestånden. debatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: att med bifalltill motionerna 1988/89:A739 yrkande 12 och 198S/S9:A753 yrkande 9 samt medavslag på motion 198S/89:A725 yrkande 2 antar följande Lag omändring i lagen (1976:580) om 1989/90: A U6 Härigenom föreskrivs att 60 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivna lydelse. Om det är skäligt kan skadestånd sättas ned eller heltfalla bort.