bet · GD01KrU4 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas elva motioner, som samtliga rörmuseifrågor. Några av motionerna innehåller yrkanden om insatser som syftartill att statligt stöd till museer för ny- eller ombyggnad skall utgå eller attnya museer skall inrättas. I några motionsyrkanden hemställs att museer befintliga eller planerade skall bli riksmuseer med statligt kostnadsansvar,dvs. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Detta skermed hänvisning till bl.a. vissa principiella ställningstaganden till ansvaroch uppgifter på museiområdet som utskottet intog . 1 sammanhangetredovisar utskottet den situation som föreligger i fråga om de faktiskamöjligheterna att få statsbidrag till ny- och ombyggnad av teater-, konsert-eller museilokaler. Utskottet hänvisar till att frågan om huruvida exempelvisett särskilt stödsystem skall införas för kultursektorn får prövas i sambandmed att regeringen lägger fram förslag om förstärkning av stödet till detregionala kulturlivet. Vidbetänkandet har fogats tre reservationer och ett särskilt yttrande. 1988/89:Kr203 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening uttalar att statsbidrag bör utgå till nya museilokaleri . 1988/89:Kr2l5 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omStråssa gruva. 1988/89;Kr228 av och (c, fp)vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att förlägga ett riksmuseum som belyser folkrörelsernas framväxt ochbiblioteksverksamhetens historia till , 2. att riksdagenbeslutar att göra tekomuseet i till riksmuseum, med statligtkostnadsansvar. 1 1989/90. 1989/90 KrU4 1988/89:Kr263 av m.fl. (m,fp,c) vari yrkas att 1989/90:KrU4riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enredovisning från regeringens sida angående ett framtida glasmuseum i . 1988/89;Kr264 av och iBengtsfors (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om statligt stöd till . 1988/89;Kr300 av och (båda c)vari yrkas att ger regeringen i uppdrag att skapa förutsättningar föruppförandet av ett skogstekniskt museum med somhuvudman. l988/89:Kr301 av (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ett garverimuseum i enligtvad i motionen anförs. 1988/89;Kr311 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av medel till en utbyggnad av . Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Ub716. 1988/89:Kr317 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurstillskottför att inrätta ett bergshistoriskt museum i . I988/89;Kr340 av och (båda c)vari yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa om initiativtill ett filmhistoriskt museum i filmstad i enlighet med vad som anförsi motionen. 1988/89:Kr342 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett Ostersjömuseum. har regeringen medgett att Svenskapenninglotteriet får anordna ett lotteri till förmån för kulturella ändamål(kulturlotteriet). Regeringen har från fall till fall beslutat om anvisande avmedel ur behållningen av dessa lotterier till investeringsändamål avengångsna-tur på kulturområdet, t.ex. byggnadsändamål, anskaffande av utrustningo.d. I enlighet med det statsbidragssystem som i praxis utbildades under 1960-och 1970-talen vid användningen av denna lotterimedels-behållning, fattades ettantal principbeslut om statligt bidrag med en femtedel av totalkostnaden vidny- och ombyggnader av regionala teater-, konserthus- och museibyggnader. budgetproposition (1980/81:100 bil. 12 s. 19) uttalades med hänvisningbl.a. till det ekonomiska läget att stödet borde avvecklas. Vid avgivandet av1984 års budgetproposition fanns statliga åtaganden som innebar att ca 40 milj.kr. återstod att betala. Behållningen från lotteriet uppgick vid sammatidpunkt som regel till 56 milj. kr. För att snabbare 1989/90;KrU4. kunna fullgöra de åtaganden som gjorts beräknades ibudgetpropositionen 1984 ett engångsbelopp om 32 milj. kr. 1983/84:100bil. 10 s. 292). På förslag av kulturutskottet bifölls förslaget (bet. KrU 1983/84:18, rskr. I budgetpropositionen 1984 föreslogs vidare underbostadshuvudtiteln att stöd till ny- och ombyggnad av ickestatliga teater-,konsert-och museilokaler skulle kunna ges av statliga medel (prop. 1983/84:100bil. 13 s. 66 och 69). Det framhölls att behovet av stöd i vissa fallfortfarande var kulturpolitiskt angeläget. Projekten kunde också vara angelägnaför sysselsättningen på byggarbetsmarknaden, t.ex. i regioner där inga projektsom avser allmänna samlingslokaler var aktuella. tillstyrkte isitt av godkända betänkande förslaget och gjorde i sammanhanget vissauttalanden om stödet till kulturbyggnader (bet. BoU 1983/84:20, rskr. Bestämmelserna på området är intagna i förordningen(1984:703) om statsbidrag till vissa teaterlokaler m.m. Enligt förordningenfår, i mån av tillgång på medel, lämnas anordningsbidrag för nybyggnad ochupprustningsbidrag för ombyggnad eller upprustning av teater-, konsert- ellermuseilokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag lämnas om projektet är angeläget frånkulturpolitisk synpunkt, är av betydelse från sysselsättningssynpunkt och inteförsvårar förverkligandet av projekt som avser allmänna samlingslokaler ochinte heller försämrar förutsättningarna för driften av befintliga sådanalokaler. Anordningsbidrag lämnas med högst av bidragsunderlaget. Om detfinns särskilda skäl kan bidrag lämnas . Upprustningsbidrag lämnas medhögst . Principiella ställningstaganden om de centralamuseerna tog principiell ställning till avregeringen förordade riktlinjer för de centrala museernas uppgifter och ansvarför landets museiväsende (prop. 1986/87:97, bet. KrU 21, rskr. Utskottetredovisade vid föregående (bet. 1988/89;KrUl s. 24) utförligtinnebörden av dessa ställningstaganden. I korthet innebär de attcentralmuseerna bör överblicka samlingar av samma slag i landet, tillhandahållaoch förmedla expertkunskaper, bedriva utvecklingsarbete och företrädaämnesområdet inom och utom museiväsendet. Av de centrala museerna har fem s.k.ansvarsmuseer ett sammanhållande ansvar för museiväsendets olika delar.Ansvarsmuseer är enligt beslutet följande museer, nämligen bland dekulturhistoriska museerna historiska museet. och etnografiskamuseet (numera benämnt folkens museum ), inom området konststatens konstmuseer och inom området naturhistoria . I rapporten (Rapport från 1986:3) hade föreslagit att fyra utvecklingsprojekt skullestarta inom museiområdetför att bedrivas under . Projekten benämndes 1989/90:KrU4 Nyaperspektiv på den svenska historien. Ekologisk kunskapsspridning, ochtredje världen samt Invandrarnas kulturer. Kulturministern anförde emellertidi proposition 1986/87:97 att det inte var lämpligt att riksdag och regeringlåste fast vilka projekt som skulle bedrivas och deras innehåll. Projektenborde i stället tas fram i samarbete mellan museerna och . Utskottet delade kulturministerns uppfattning (bet. KrU1986/87:21). Utskottet tillstyrkte att särskilda medel avsattes förutvecklingsprojekt inom museiområdet. Utskottet anförde att även om riksdag och regering således inte bör ta ställning till vilka utvecklingsprojekt sombör komma till stånd, ansåg sig utskottet, med hänsyn till i betänkandet lämnadredovisning och till vad som i övrigt anförts i propositionen, kunna utgå frånatt de föreslagna projekten skulle komma till stånd. I betänkandet KrU 1986/87:21 behandlades också ett antalmotioner om bl.a. inrättandet av nya museer. Utskottet ansåg att det i principför närvarande inte bör inrättas fler centrala museer, dvs. statliga museereller med dem jämställda museer. Det bör anmärkas att , bl.a. imotionssammanhang, torde begreppen riksmuseum och nationellt museum användassom synonymer till centralt museum. Utskottet framhöll i betänkandet att detinte är motiverat att riksdag eller regering gör någon form avklassificering av museerna. Det ansågs därför i allmänhet inte finnas skäl förriksdagen att göra någon bedömning av om ett museum har större eller mindreriksintresse. 1 sammanhanget erinrade utskottet om att musei- ochutställningssakkunniga framhållit att man bör räkna med att länsmuseerna iviss utsträckning kan avlasta statsmuseerna dokumentationsuppgifter genom attinom speciella ämnesområden ta ansvar för en hela riket omfattande insamling(SOU 1973:5 s. 212). 1 den mån insatser behöver göras på ett insamlingsområdesom inte i tillräcklig grad uppmärksammats eller helt förbisetts ansågs detta iförsta hand få ske inom den nuvarande museiorganisationens ram, exempelvisgenom riktade insatser. Enligt utskottets mening skulle emellertid det sagdainte få leda till att den statliga museistrukturen helt låses i sin nuvarandeform. Närmare uppgifter om de fyra utvecklingsprojekten inommuseiområdet Vid /87 anvisade 5,1 milj. kr.till utvecklingsverksamhet inom museiområdet (prop. 1986/87:97, bet. KrU 21,rskr. Medlen har använts till fyra projekt i enlighet med vad somförutsattes vid riksdagsbehandlingen. som disponerat medlenredovisar den hittillsvarande verksamheten inom projekten i en PM, ,ansvarsmuseerna och övriga centralmuseer. fortsatt samarbete kringutveckling av de statliga museernas uppgifter och ansvar, daterad den 18september 1989. 1 det följande återges mera utförligt vad som redovisats beträffande projektet /90:KrU4 kunskapsspridning. Vissa uppgifter lämnas även om de övriga tre projekten, nämligen och tredje världen, Invandrar-Sverigesamt Den svenska historien/Historia i . Projektet , som startade hösten1987, har som särskild målgrupp länsmuseerna och stiftelsen . och statens kulturrådhar tillsammans svarat för projektets ledning. Fr.o.m. 1 juli 1989har , i egenskap av ansvarsmuseum, övertagitledningsansvaret för projektet. Projektet finansieras genom 1,5 milj. kr. i bidrag frånstatens kulturråd samt genom och egna insatser. Tre rapporter harhittills publicerats. Ekologin och länsmuseerna kom ut . Ekologin,pedagogiken och distribuerades . Den tredjerapporten, EKODOK-90 Bilder av människan och naturen i , kom ut iaugusti 1989. Den beskriver tankarna kring en landsomfattande fotodokumentationsom avses genomföras i samarbete mellan länsmuseerna, AMS ochstatens kulturråd. Bland initiativ som tagits nämner i sin ovannämnda PM utvecklingsarbete som rör s.k. kraftcentra för ekologisk kunskap?spridning om skogen, jorden, situationen i m.m. Med hjälp av dessakraftcentra skall ett antal länsmuseer och andra museer i samverkan kunnaproducera ett pedagogiskt basmaterial att användas i skolans arbete och i andrasammanhang, såsom inom folkbildningen samt vid lokala och regionala museer. Detpågående arbetet berör framför allt i och SkogsmuseetSilvanum som ett kraftcentrum för kunskapsspridning om skogens ekologi och Södermanlandsläns museum i samverkan med det planerade i ochAskölaboratoriet () som ett kraftcentrum förkunskapsspridning om ekologi. 1 redovisning nämns att projektgruppensmedlemmar i viss omfattning har konsulterats av museer som påbörjat sitt egetutvecklingsarbete inom ekologiområdet. Vidare har bidrag kunnat ges till ettmindre antal museer vars utställningsprojekt varit av särskilt intresse. Därtill har , forskningsrådsnämnden ochkulturrådet tillsammans kunnat utlysa 1,3 milj. kr. i form av projektstöd förutställningsverksamhet eller annan typ av kunskapsförmedling för att stimuleraoch stödja initiativ vid landets museer. Projektet och tredje världen genomförs av folkensmuseum i samarbete med Riksutställningar och olika museer ilandet. avsätter 1,5 milj. kr. SIDA bidrarmed motsvarande summa. Projektet skall bl.a. utmynna i trevandringsutställningar. 1* 1989/90. Iprojektet har ett femtontal museer och även arkiv 1989/90:KrU4 Det lokala arbete som växer fram på olika håll i form avutställningar, dokumentation och viss föremålsinsamling kommer att föras sammantill en gemensam utställning och manifestation i under år1991. Av utvecklingsmedel avsätts ca . under tre år.Dessa medel har fördubblats genom bidrag från kommuner och fråninvandrarverkets ansvarsområden. Det Ijärde projektet, nämligen Den svenskahistorien/Historia i avses drivas av historiska museet och Nordiskamuseet i samarbete. Rapport om statens stöd till det regionalakulturlivet På uppdrag av kulturministern har utarbetats en rapport(Ds 1989:36) om statens stöd till det regionala kulturlivet, benämnd Kultur ihela landet. Remissbehandlingen av rapporten har avslutats. Rapportenskall tjäna som utgångspunkt vid beredningen av förslag till i första handbudgetpropositionen . Enligt regeringens uttalanden i budgetpropositionen1989 skall det statliga kulturstödet förstärkas med 300 milj. kr. underperioden /901991/92. Det regionala kulturlivet tillhör ett av deprioriterade områdena, och avsikten är att reforminsatser där skall göras medbörjan /91. Det föreslås i rapporten att länsmuseerna skall få enförstärkning med sammanlagt 240 nya grundbelopp. Ett särskilt avsnitt i rapporten behandlar länsmuseernaoch miljöfrågorna. Enligt utredarens mening bör det breda natur- ochmiljövårdsintresset kunna stimuleras och utvecklas genom aktiviteter frånlänsmuseernas sida. Detta kan gärna ske på olika sätt vid olika museer. 1rapporten förordas bl.a. att statsbidrag ges inom 300-miljonprogram-met tillfem nya tjänster som naturvårdsintendent under förutsättning dels att det finnsintresse hos museernas huvudmän att tillskjuta resurser, dels attnaturvårdsansvariga myndigheter bidrar. Insatser på naturvårds- och miljöområdena skulle ocksåkunna främjas genom en förbättrad samverkan mellan länsmuseerna. Som redovisatsi ett tidigare avsnitt av detta betänkande har en diskussion om fastasamarbetsprojekt förts mellan och ett antal museer inom ettutvecklingsprojekt benämnt Ekologisk kunskapsspridning. Östersjölänen skullekunna arbeta tillsammans för att belysa problem och därmed också detallmänna problemet med havsföroreningarna. Kraftcentrum i projektet skulle kunnautgöras av ett nytt Ostersjömuseum i . Ett skogsprojekt skulle påsamma sätt kunna genomföras med i och kärna. En samverkan av detta slag mellan museer bör enligtutredarens mening stimuleras baserad på museernas egen vilja och egna planer. Särskildatillskott via grundbeloppssystemet till museer som är engage- 1989/90:KrU4 rade isamarbetsprojekt är enligt rapporten svåra att motivera. Det bör i stället varamuseernas ensak att bestämma sina åtaganden inom den resursram de förfogaröver. Om en allmän förstärkning av länsmuseerna sker enligt de förslag sompresenterats i rapporten ökar länsmuseernas handlingskraft i det häravseendet. Statens roll bör vara att stödja utvecklingsinsatserna medprojektmedel. Det blir alltså närmast en uppgift för att taställning till vilka insatser som bör göras i detta avseende. Frågan om stöd isärskild ordning till projekt av det här slaget får avgöras när konkretaförslag kan presenteras. Ett annat avsnitt i rapporten tar upp frågan ominvesteringsbidrag till kulturbyggnader. Utredaren redovisar kort de olika bidragsformer somfunnits och konstaterar att den situation som råder när detgäller investeringsbidrag på kulturområdet inte är tillfredsställande. Det ärenligt utredarens mening nödvändigt att skapa tydligare regler för bidragen ochen mer bestämd avgränsning av vilka typer av projekt som kan påräkna stöd.Detta kräver ett utredningsarbete som det inte varit möjligt att genomföra inomramen för rapporten. Utredaren anser ändå att det är angeläget att en del av de300 miljoner kronorna kan komma till användning för investeringar i byggen. Detfinns byggprojekt som med nödvändighet måste koiiima till stånd för att enutveckling av den regionala kulturverksamheten skall kunna ske och där enstatlig insats är en förutsättning för lokal, politisk uppslutning kringprojektet. Utredaren förordar att 25 milj. kr. nyttjas för de regionalakulturinstitutionernas byggen. Inom denna grupp finns en lång rad aktuellaprojekt. När den hårda prioriteringen mellan projekten görs bör bristfålligalänsmuseer få förtur. I rapporten tas också upp frågan om kulturturism och omtillvaratagande av kulturbyggnader och kulturmiljöer bl.a. bruksmiljöer ochindustriminnen för att utveckla dem till turistiska sevärdheter. Utredarenanser att det är naturligt att utvecklingen startar utifrån lokala intressenoch förutsättningar. Insatser behöver enligt rapporten göras inom fem områden,nämligen fysisk upprustning av byggnader och deras omgivning, utformning avverkamhetsinnehåll, program för levandegörandet, utformning av ett turistisktprogram samt marknadsföring av anläggningen. Inom ramen för förstärkningen avkulturlivet bör enligt utredarens mening inledningsvis 5 milj.kr. avsättas tillriksantikvarieämbetet för aktiv kulturmiljövård för att utveckla kulturmiljöersom kan bli intressanta mål för turismen. regionalpolitiska kommitté (I 1987:08) REK regionalpolitiska kommitté avgav sittbetänkande (SOU 1989:55) Fungerande regioner i samspel. I ett särskilt avsnittav betänkandet betonar kommittén kulturens betydelse för den regionala Kommittén kommer med förslag om hur kulturlivet 198V 0:KrU4 skallförstärkas i eftersatta regioner och anser att kulturområdet erbjuder mångaolika möjligheter att utveckla turistnäringen. Bl.a. anförs att många kulturmiljöer,landskap, byggnader m.m. är i stort behov av kraftig upprustning för att kunnalevandegöras och.ta emot turister. För att kultur- och turistintressen skallkunna mötas på ett fruktbart sätt är det angeläget med en förprojektering avett relativt stort antal tänkbara projekt. Detta skulle göra det möjligt att påett tidigt stadium få till stånd en diskussion om vilka insatser som ärangelägna och intressanta och om hur urvalet skall göras av det som skallförverkligas. Kommittén förordar att 5 milj.kr. av regionalpolitiska anslagbör användas för en sådan förprojektering utförd som ett utredningsuppdrag avriksantikvarieämbetet, turistråd samt tillsammans. Kommittén anser också att en översyn av regler ochstödordningar bör göras i syfte att stärka kulturens ställning i den regionalaplaneringen, bl.a. genom att länsanslagen som länsstyrelserna förfogar överfår användas för kulturverksamheter och bl.a. med tanke på kulturturismen för vården av kulturmiljöer. Kommittén har även synpunkter på användningen av denförstärkning av kulturstödet med 300 milj.kr. somregeringen uttalade sig om budgetproposition. Utredningen (U 1988:14) om förvaltningen av vissakulturmiljöer I enlighet med beslut (bet. KrU 1985/86:8,rskr. 47) tillkallades en särskild utredare (1988:14) för att göraen utredning av möjligheterna att skapa förbättrade förutsättningar förförvaltningen av vissa kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer,särskilt herrgårdar och industriminnen. Frågor om den allmänna tillgänglighetentill kulturmiljöerna liksom förutsättningarna för deras utnyttjande ituristsammanhang bör uppmärksammas. Målet bör vara att både stärka svenskturistnäring och tillföra byggnadsvården resurser. Biblioteks- och folkrörelsemuseum i aktualiserades inom högskolan iBorås frågan om inrättande av ett folkbiblioteksmuseum i . Vidöverläggningar i frågan med representanter för bl.a.länsstyrelsen, , kommunen, statens kulturråd.Folkbildningsförbundet, allmänna biblioteksförening och Svenskafolkbibliotekarieför-bundet kom man bl.a. fram till att ett museum för folkbibliotekens ochfolkbildningens historia motiveras dels av det kulturpolitiska beva- 1989/90:KrU4 randemålet,dels av forskningens och utbildningens behov. Ett sådant museum ansågs böra ståunder statligt huvudmannaskap. Under innevarande år har en förening för ettfolkbiblioteksmuseum i bildats. I dess styrelse finns representanter förlänsbiblioteket i , högskotan i , ,allmänna biblioteksförening. Föreningen har fått ett bidrag om . från Älvsborgsläns landsting för en inventering inom länet. Enligt vad utskottet inhämtatkommer kommun att behandla frågan om lokaler förett biblioteksmuseum. Frågan om ett biblioteks- och folkrörelsemuseum i Boråshar behandlats med anledning av motionsyrkanden likartade det nu aktuella iutskottets av godkända betänkanden KrU 1986/87:21 och 1988/89:KrUl.Utskottet har i dessa betänkanden avstyrkt motionsyrkandena och anfört att deti princip inte finns skäl att inrätta fler centrala museer. Tekomuseum i (Kr228 yrk. 2) Allmänna uppgifter Tekomuseum är ett museum för textil och konfektion som harsina lokaler i en textilfabrik där arbetsmiljön lämnats orörd sedan1920-ta-let. Museet är kommunalt. Det är fristående från Boråsmuseum. Vid föregående gav utskottet i sitt betänkande1988/89;KrUl s. 1011 en ingående redovisning för museets verksamhet. Redan vid föregående kunde utskottet redovisa attprincipbeslut har fattats om att museet skall få disponera nya och störrelokaler inrymda i ett f.d. bomullsspinneri. De kommunala kostnaderna beräknasnu till ca 25 milj. kr. Inflyttning beräknas kunna ske . Den totalaytan blir drygt 8 000 m", varav ungefår hälften utställningsyta. Dettainnebär en avsevärd ökning jämfört med utrymmet i de nuvarande museilokalerna. avslog på hemställan avutskottet motionskrav om att Tekomuseum skulle göras till riksmuseum medstatligt kostnadsansvar (bet. KrU 1986/87:21 s. 9 och 1988/89;KrUl s. 1617).Utskottets ståndpunkt var att det i princip inte finns skäl att inrätta flercentrala museer. Växjöglasmuseum (Kr263 och KrS 11) i989/90:KrU4 Växjöglasmuseum utgör en del av i , museum.Länsmuseet påbörjade insamling av glas . Majoriteten av bruken iglasriket var då belägna inom länet. invigdes , sedanen särskild tillbyggnad till fårdigställts. De nuvarandeutställningslokalerna omfattar 300 m". Sedan nämnda år har en betydandeinsamling skett av såväl glasföremål som arkivalier från . och olika glasbruk.Avsikten är att det i anknytning till museet skall utvecklas ettforskningscentrum för den svenska glashanteringens historia. Glasmuseetsrikskaraktär har betonats från början och har accentuerats . Ettförslag till en nybyggnad för glasmuseet i anslutning till harutarbetats. Utskottet har inhämtat att kostnaden har beräknats till totalt 36milj. Denna kostnad avser dels nybyggnad av lokalerför glasmuseet om 2 000 m-, varav 1 000 m"utställningsyta, dels vissombyggnad av lokaler där glasmuseet är inrymt. Stiftelsen museumhar lämnat en ansökan till regeringen () om bidrag med12 milj. kr. med stöd av bestämmelserna i förordningen (1984:703) omstatsbidrag till vissa teaterlokaler m.m. Utskottethar tidigare, senast i betänkandet 1988/89;KrUl, avstyrkt motioner som varlikartade de nu aktuella. Utskottet har i det nämnda betänkandet hänvisat tillvad utskottet vid /87 (bet. KrU 1986/87:21) anfört i frågan omhuruvida flera centrala museer borde inrättas och till att utskottet tillstyrktregeringens förslag om fem ansvarsmuseer. Därför ansåg utskottet sig inte böratillstyrka att klassificerades som riksmuseum eller basmuseum,vilket hade begärts i de då aktuella motionerna. I betänkandet l988/89:KrUlerinrade utskottet om att utskottet anslutit sig till en uppfattningsom musei- och utställningssakkunniga gett uttryck åt, nämligen bör räkna med att länsmuseerna i viss utsträckning kan avlastastatsmuseerna dokumentationsuppgifter genom att inom speciella ämnesområden taansvar för en hela riket omfattande insamling. Utskottet ansåg att Smålandsmuseum på glasområdet tagit ett sådant ansvar. 1 fråga om bidrag till nybyggnad för glasmuseet hänvisade utskottet till den i ett tidigare avsnitt idetta betänkande redovisade statsbidragsförordningen . ostersjömuseum(Kr342) i989/90:KrU4 Vid föregående redovisade utskottet (bet.1988/89:KrUl s. 57) utförligt frågan om ett Ostersjömuseum i . påbörjades diskussioner i iSödermanlands län om att inrätta ett skärgårdsmuseum i . År 1984beslutades mot bakgrund av att planeringen för ett nytt museum fick en alltstörre inriktning mot som helhet att projektet skulle få namnetÖstersjö museet. Huvudmän för planeringen är museer och kommun. Avsikten är att ett Ostersjömuseumi organisatoriskt hänseende skall vara en del av . Förslag till ett program för ett Ostersjömuseumpresenterades .