bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — Så som framgår av promemorian hade jag kontaktper telefon med chefsåklagaren den 15 januari1988. Bakgrunden till detta telefonsamtal var följande. Chefsåklagare hade den 11januari 1988, vid besök på UD:s handelsavdelning, förtfram ett önskemål om ett samtal med någon person ipremiärminister delegation underdennes besök i någon vecka . - - hade också rapporterat att chefsåklagare skulle söka kontakt med premiärminister delegation närden besökte . Efter det att Ringbergs önskemål blivit känt diskuterades inom frågan om ett särskiltmöte mellan chefsåklagaren och den indiska delegationen. UD:s ställningstagande blev att en sådan kontakt inte borde äga rum. kontaktade statsministern mig och frågade om det var korrekt att det fanns planer från åklagarhåll på att frågaut medlemmar av premiärminister 1989/90:KU30 delegation. När jag ringde upp Ringberg den 15januari 1988 inledde jag samtalet med att berätta vad jag hört om planerna på kontakt med den gästande indiske premiärministernsdelegation. Jag vidarebefordrade därefterutrikesdepartementets bedömning, att en sådan kontakt inte vore lämplig. I samband därmed refererade jag ocksåden fråga jag fått frånstatsministern, om det var korrekt att det fanns planer på att frågaut medlemmar av den delegation som reste med till - något som ävenIngvar menade var olämpligt. Jag talade ocksåom för Ringberg att han kunde påräkna allt tänkbart stödfrån om han ville hahjälp med att etablera kontakt iIndien som kunde vara till nytta förhans förundersökning. På min direkta fråga svarade sedan att han inte skulleta kontakt med den indiska delegationen under besöket i . Jag avslutade samtalet med att hälsa Ringberg välkommentill ett inplanerat informationsmöte som skulle hållas i sammadags eftermiddag. 1626/1990, 1989/90: KU30 Bilaga A 20 den<%?-)3-? V>r: /Sy/ff-i, Svar till i anledning av an mälan från m.fl. angående rela tionerna mellan regeringen och arbetsgivarverket; sär skilt när det gäller avtalsförhandlingarna på lärar- området 1989 fKUis dnr 79/891 Härmed öveilämnas två inom utbildnings- respektivecivildepartementet upprättadepromemorior i rubricerade ärende. Departementens kontaktmän i ärendetär statssekreteraren planeringschefen . Relationerna mellan och parterna i 1989Ars statliga avtalsrörelse. I regeringens proposition (1984/65:219, AU 1985/86:6, rskr48, UbU 1985/86:5, rskr 50) om den statliga personalpolitiken lades vissa utgångspunkter för staten som arbetsgivare fast. Enav'dessa utgångspunkter var att statenspositioner i löneförhandlingarna tydligare skall bestämmas av verksamhetsintresset och avsträvan att åstadkomna en Sndanålsenlig personalförsörjning. skall lönepolitik och lönesystem vara förenliga med en balanserad sanhällBekonomi. Sedan lagt fast dessa utgångspunkter redovisade regeringen 1budgetpropositionen 1987 en omorganisation av ().Omorganisationen som syftade till att skapa bättre förutsättningar för staten son arbetsgivare attuppfylla de av fastställda målsättningarna innebar bl a att sammansättningen av ändrades. Verksamhetsföreträdarnas inflytande stärktes medan den direkta politiskastyrningen avskaffades. Sålundaersattes statssekreteraren i av dåvarande generaldirektören i som ordförande i styrelsen.Regeringskansliets representai i styrelsen blev den tjänsteman som ansvarade för den lönepolitiska enheten ifinansdepartementet. Sedan de lönepolitiska frågornaflyttats Över till svarartjänstemän i detta departement för representationen i styrelsen. Bilaga A 20 Med utgångspunkt i de riktlinjer som riksdag och regering lagtfast har SAV efter ett omfattande samråd med övriga verk och myndigheter ansvarat för den arbetsgivarpolitiska uppläggningen av avtalsrörelse. SAV har utarbetat alla de dokumentsom legat till grund för deställningstaganden som fortlöpande sker i en avtalsrörelse. Alla frågor av större vikt har redovisats för diskussion 1 de förhandlingsdelegationer sos finns för resp sektor och för beslut i styrelsen. Allakontakter med motparterna här tagits av tjänstemän vid SAV. styrelsens ordförande har deltagit vid ett fåtal kontakter. Kågradirektförhandlingar mellanpersonalorganisationerna och företrädare för regeringen har inte ägt rum. De kontakter som förevarit är dels reguljära informationsträffar mellan civilministern ochrepresentante för personalorganisationerna, dels deinformationsmöte med anledning av MBA-R somredovisats i PM från utbildningsdepartementet1990-01-26. De fortlöpande kontakterna mellan oc SAV har skett genomregeringskansliets representanter styrelsen. Civilministern hiu: informerats underhand av SAV:sförhandlingsledning. D< harundantagslöst varit styrelsen som fattat besluti alla viktigare frågor om SAV:s agerande i avtalsrörel sen. Mellan de offentliga arbetsgivarna förekommer ett fortlöpande samarbete inom ramen för den s k OAS:en (offentligaarbetsgivares samarbetsnimnd). I OAS:en ingår representanter för de politiskt sammansatta förhandlingsdelegationerna och från förhandlingsled- 1989/90:KU30ningarna i de båda kommunförbunden. Staten represen- BilagaA 20 teras av ordförande i (tillika ordförande i ), SAV:s förhandlingsledning och planeringschefeni . Trots att förhandlingarna inom den offentliga sektorn inte har varit samordnadeunder avtalsrörelse har sanarbetet inom OAS:ensram varit omfattande. En anledning till detta är att de båda kommunförbunden också är centrala arbetsgivarparter för de kosununalt anställda lärarna. Det av regeringen föreslagna - och sedermera avriksdagen beslutade - samordnade arbetsgivaransvaret för lärarna föranledde ingående överläggningar i OAS:en. Det bör dock betonas att OAS:en inte är ett beslutsorgan. Det är i kommunförbundens förhandlingsdelegationer och i SAV:sstyrelse som arbetsgivarnas ståndpunkter lagts fast. Sannanfattningsvis har några förhandlingar direkt mellan företrädare för regeringen och de statsanställdas organisationer inte ägt rum års avtalsrörelse. och de offentliga arbetsgivarna har skett via regeringskanslietsrepresentanter i och . Alla viktiga beslut omarbetsgivarnas ståndpunkter i avtalsrörelsen har fattats av SAV:sstyrelse och -i berörda delar - kommunförbundens förhandlingsdelegationer. 1989/90: KU30 Promemoria till »ed anledning av anmälningar från och och fattade beslut om skolpolitikensinriktning med anledning av propositionen (1988/89:1, UbU 7) rskr 95) Skolansutveckling och styrning. Där redovisades bl.a. synen på det delade huvudmannaskapet avseende lärarpersonalen. RiksdagsbeslutetInnebar att någon förändring i förhållande till gällande ordning då Inte gjordes. I kompletterlngspropositionen (1988/89:150, bilaga 7) uttryckteregeringen uppfattningen att koominerna borde få det fulla arbetsgivaransvaret för lärarna. Regeringen aviserade avsåg utföra en analys angående innebörden i och konsekvenserna av ettslopande av den statliga tjänsteregleringen innan ett slutligt förslag om renodlat kommunalthuvudmannaskap skulle foreläggas förbeslut. Enligt avtal om medbestäoniande vid beredning av regerings-ärenden skall regeringen informerade statligt anställdas huvudorgsuiisationer oa förslag till förändringar som påverkar förhällandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Kontakterna med parterna oÅ den statliga arbetaaarknaden Regeringens beslut att ta upp frågan cm det delade arbetsgivaransvaretbedömdes av skolministern vara av sådan betydelse att arbetsmarknadensparter skulle informeras om saken. Lärarnas riksförbunds (LR) ordförande och distriktsordföranden /90:KU30informerades om regeringens politik vid ett möte i förbundets Bilaga A 21 lokalerden . ytterligare ett sasmanträffande ägde rum senare sanma dag sed LR:sordförande . Regeringensplaner gicks då igenom mer i detalj. I syfte att lämna motsvarande Information till övriga berörda parter på denstatliga arbetsmarknaden Inbjöds till ett möte på . Till mötet, som ägde rum kallades () och (). Förbunden representerades av sinarespektive ordföranden, ochSolveig . I mötetdeltog även dåvarande ordföranden och förhandlingschefen från förhandlingskartellen . Till Informationsmötet inbjöds även representanter för ,generaldirektör och förhandlingschefen . Frånregeringens sida deltog skolministern , civilministern . ,statssekreterarna samt planeringschefen i , dåvarande departementsrådet, . Vid mötet Informerade skolministern om regeringens syn på skolpolitiken. Han uppehöll sig särskilt vid personalpolitiken ochden 1 det sammanhanget centrala frågan om det dubbla huvudmannaskapet för skolan. Han redovisade vidare vadsom skulle kaana att tas upp i kompletterlngspropositionen om regeringensavsikt att föreslå ett renodlat kanminalt huvudmannaskap.Det ställdes några förtydligande frågor från de fackliga företrädarna till skolministern m.a.a. denlämnade informationen. Något meningsutbyte i övrigt ägde inte rum. Hötet avslutades efter . Det är förmodligen mötet som åsyftas i tidningen 1989/90:KU30 artikel och som ligger till Bilaga A 21 grund för de båda anmälningarna till riksdagenskonstitutionsutskott. informerade statssekreteraren ledningen för skolledarförbundet, ordförande och förbundsdirektören . Den 16 resp. fick LR:s, SL:s och SFL:s ordföranden ta del av de texter somskulle ingå i kompletterlngspropositionen angående skolan. Slutligen redovisades regeringens Inställning i konnunalise-ringsfrågan för ordföranden i SACO-S, , avskolministern, efter det att kompletterlngspropositionen lagts fram för . Detskedde vid ett sannanträffandeden . Vid detta mötedeltog även statssekreteraren iutbildningsdepartementet, . Förutomde nu redovisade Informationstillfällena har regeringen inför tidigare nämndapropositioner och propositionen om kommunalt huvudmannaskap för lärare, skolledare och syofunktionärer 1989/90:41 genomfört sådan muntlig eller skriftliginformation son avses i KBA-R. Den fortsatta beredningen av sakfrågan efter kompletterlngspropositionen Regeringens planer på att lägga fram ett förslagom renodlat koBDunalt huvudmannaskap för skolan redovisades även och somsaren i omfattande intervjuer i t.ex. lärarpressen och i offentliga framträdanden av skolministern bl.a. vidSveriges facklärarförbunds kongress ,konferensen och vid skolriksdag 12-13 oktober.Den analys av konsekvenserna av konmunalt huvudmannaskap och framtida styrningav skolan som aviserades i kompletteringspropositionen slutfördes i regerings- kansliet.Regeringens proposition med förslag om renodlat 1989/90:KU30 kommunalt huvudmannaskap förelades därefter den BilagaA 21 . Förhällandet mellan politiska beslut ochavtalsrörelsen Det ärstatsmakterna som har att besluta om arbetsgivaransvar för lärarna. Denna fråga har beretts 1 regeringskanslietoch diskuterats Ingående i regeringen. Därefter har regeringen förelagt en proposition somriksdagen nu ocksåställt sig bakom. Det har varit en självklarhet att skall pröva denna fråga utifrån dess egna förutsättningar. 1 anslutning till beredningen av förslaget har de berörda personalorganisationernainformerats. Det gäller såväl , och son deras förhandlingskarteller TCO-S ochSACO-S. Arbetsgivarparterna har också informerats. Det har varit en viktig utgångspunkt att hålla de närmast berörda informerade om de förändringar som diskuterats 1regeringen. har en avtalsrörelse på det statliga området som också omfattar skolan genomförts. Regeringen bedömde det angeläget att parterna fick denredovisade Informationen innan avtalsrörelsen slutfördes. Arbetsgivarna har sedan lagt förslag till sina motparter i de frågor som är kollek-tivavtalsreglerade. Det gäller framför allt frågor om lön och arbetstider. Dessa förslag har utarbetats av arbetsgivarna. Det ärarbetsgivarverkets uppgift att tolka och omsätta de beslut som regering ochriksdag fattar, 1 konsekvenser pä avtalsområdet. Det är därefter arbetsgivarverkets styrelsesom har att ta ställning till arbetsgivarens ståndpunkter 1 avtalsrörelsen. När det gäller lärarna fir också de båda komnunförbunden centrala arbetsgivarpartereftersom lärarna är kooDunalt anställda. Förbundens förhandlingsdelegationer har därför också att ta ställning till avtalsfrågorna. Det är i dessa beslutsorgan somarbetsgivarnas ståndpunkter De offentligaarbetsgivarna samarbetar i gemen- 1989/90:KU30 samma frågor i offentliga arbetsgivaressamarbetsorgan (OASen). Vare sig skolministern eller någon annan som företräder regeringen har otillbörligt blandat sig 1 detta beslutsfattande.Självklart har heller Inte några direktförhandlingar skett mellanregeringens företrädare och de statsanställdas organisationer. 1989/90:KU30 Bilaga A 22 denVJ-f Dnr &/5Z/91-n Redovisningtill av vissa utnämningar Härmedöverlämnas ett material sammanställti statsrådsberedningen över vissautniiuningar. I materialet redovisas utnämningar t.o.m.februari månads utgång . 1989/90:KU30 Bilaga A 22 statsrads3eäEl;.u;i6e;< 1(3) Landshövtiingeutnannlngar 1976-1999-02-28 (Fiprlängda förordnanden har Inte tagits med.) i'--:-, forti;. Bjcrn tioiin \-lan 1989/90: KU30 Bilaga A 22 1989/90:KU30 Bilaga A 22 Utnämningar sv generaldirektörer 1976-1990-02-28 T råfilm säkerhet sverket 1989/90:KU30Bilaga A 22 Par KettlE , t.f, Drtendahl (7/11 1965-12/12 1985) 1989/90:KU30 Bilaga A 22 Sohlman Lare BertilPersson 1 KerstinNiblaeuE Mundebo 192. fortfr. Statens väg- och trafikinsti Statens pris-och kartellnair geologisks undersök 1989/90:KU30 Bilaga A 22 Lér6-Crik TammelinjL-n ) ;, 22 1989/90. (tillträder 10 deceiber 1987) Styrelsen för teknisk utveckling 1989/90:KU30Bilaga A 22 »ät- och provstyrelsc Hans Sandebring eteorologiska och 1989/90:KU30 Bilaga A 22 Utnämningar av JK, RA, rikspolischef, och. förs.varsgrichefer 1976 - 1990-0?-?t> JKIngvar Gul1näs (Stark 1973-80; 1980-jvi. 1966-78) 1978- 1989 1989- 1986-1988 (utnä«>d 1987) 1966 (20/10)- 1969-76) 1976-84 1984-fr.o.m. 1/4 1990 Chefen för marinen 1989/90:KU30 1984-89 ÖI/IO) STATSRÅDSBEREDNINGEN 2058/1990 1989/90:KU30 Svari anledning av anmälan till angående frågan om enbefattning vid för (KU:s dnr B 106/ 89-901 Härmed överlämnasbifogade promemoria i rubricerade ärende. kontaktman i ärendet ärstatssekreteraren . 1989/90: KU30 Bilaga A 23 Betr.anmälan av riksdagsman ang. rege ringens medverkan vid förmedling av internationellt arbete åt förre länspolismästaren I.Civildepartementets samordningsroll i chefsfrågor Sedandrygt har regeringen aktiverat sin roll när det gällerchefsfrågor. Iregeringens proposition om ledning av den statliga förvaltningen(prop. 1986/87:99) redovisade regeringen ett program för chefsförsörjning. Ipropositionen aviserades också förändraderoll i det framtida arbetet med chefsförsörjning och chefsutveckling. Somett led i denna mer aktiva roll inrättades på en särskild stöd- ochsamordningsfunktion för chefsförsörjningsfrågor . VidKU:s utfrågning av statsminister i mars 1989om regeringens utnämningspolitik, redogjorde statsministern för arbetetmed utnämningstrågorna och roll i dessasammanhang. Civildepartementetsroll har redovisats genom två stats- sekreterarskrivelser den 1mars 1988 och /90:KU30 1990. Somstatssekreterare i har jag som en avmina huvuduppgifter att: medverka till samordningoch förbättring av rekryteringsförfarandet medverka till attrekryteringsunderlaget breddas medverka till att chefskompetens på bästa sätttillvaratas och utvecklas medverka till en god chefsaweckling Från dessautgångspunkter arbetar inom tre olika områden. Att samordna och ge stöd vidberedningen av chefstill sättningar Uppgifteninnebär att, vid verkschefstillsättningar, halvårsvis anmäler tilldepartementen vilka chefsförordnanden som utlöper och vilka ev. nyachefstjänster som skall tillsättas. Departementenutarbetar därefter en kravbeskrivning för varjeaktuell tjänst, vilken tillsammans med en förteckningöverde kandidater som departementet vill förorda till tjänsten, överlämnas till . På grundvalav den gjorda kravbeskrivningen kompletteras kandidatförteckningenav och statsrådsberedningen inför den slutliga beredningensom sker mellan fackdepartementet, statsrådsberedningen och . Attvara en förmedlande funktion; dels fördepartement och myndigheter som söker högrechefer, dels /90:KU30 chefer som önskar bvta tjänst Bilaga A 23 Arbetsuppgifternainnebär att , när en myndighet eller ett departement anmäler attde söker en chef, medverkar till att förslag på personer som kan vara intressanta i sammanhanget lämnas tillmyndigheten eller departementet. Påmotsvarande sätt lämnar information om aktuellaarbeten till de chefer som anmält att de söker andra arbetsuppgifter eller tjänster. Motsvarandearbetsrutiner tillämpas också när det gäller chefer som önskar internationellt arbeteeller när myndighet, departement eller internationella organisationer önskaranställa chefer. (Denna ordning gäller dock normalt inte förutrikesdepartementets personal). 3.Att initiera utvecklingsåtgärder för chefer Uppgifteninnebär att ska ta initiativ till utvecklingsåtgärder för deolika chefskategorierna, bl.a. genom att leda och ansvara för statenschefsutbildning. Exempelpå aktuella kollektiva utbildningsinsatser är: - introduktionsutbildning för nyaverkschefer - kompletteringsutbildning för "äldre",chefer - grundutbildning för nyaavdelningschefer (motsv.) Härutöver tarcivildepartementet initiativ till individuella utvecklingsåtgärder,t.ex. för verkschefer, i syfte att vidmakthålla eller utveckla derasprofessionella kompetens. Det kan exempelvis gälla studier eller arbeteutomlands. Ett särskiltinitiativprojekt gäller utbildningsinsatser1989/90:KU30 för att ökaandelen kvinnliga chefer i statsförvalt- Bilaga A 23 ningen. Undervåren 1990 kommer vidare ett särskilt nyhetsblad att introduceras. Nyhetsbladetskall ge information till ca 2.000 chefer i statsförvaltningenom lediga chefstjänster, internationella arbeten, utbytestjänstgöring Härutöverarbetar med konsultstöd till departementens chefsansvariga. blevpolismästare vid polismyndigheten i . Han förordnadessenare av regeringen att fr.o.m. t.o.m. den 30 september1990 vara länspolismästare vid myndigheten. På egenbegäran beslutade regeringen att tillsvidare skulle vara befriad från de göromål som är förenade med tjänsten som länspolismästare. Regeringen entledigade senare från tjänsten medverkan fr.o.m. . förordnadeden som sakkunnig vid departementet för tiden den15 t.o.m. . fick förordnandetför att förbereda visst arbete för FN:snarkotikafond i . ett uppdrag hos . 1989/90:KU30 arbetena. Rikspolischefen ville inte göra någonegen Bilaga A 23 bedömning eller prioritering mellan de bådaarbetena, men förutsåg att åtminstone arbetet vid troligtvis skulle behöva ersättas avden svenska staten på samma sätt som gjorts med arbetet för FN:snarkotikafond i . Jagbad vid samtalet rikspolischefen att kontakta och undersöka omintresse fanns att anställa vid narkotikabyrå. Några veckorsenare återkom rikspolischefen med besked att chef intresserad av att anställa . Rikspolischefen anmäldesamtidigt att en förutsättning för anställning var att regeringen var beredd att tillskjutamedel, motsvarande lönekostnader, eftersom den tilltänkta tjänsten på Interpolsnarkotikabyrå var en specialisttjänst och inte en tjänst påordinarie stat. Någon avdagarna 6-8 januari 1990 fick ett förnyatbesked från att man frånInterpols sida var beredd att ge en anställning som rådgivare i narkotikafrågor förutsattatt gav full kompensation för de kostnader som en anställning avHolmér skulle innebära. önskademot denna bakgrund besked om regeringen var beredd att finansiera anställning. Den9 lämnade beskedet till Rikspolisstyrelsenatt regeringen var beredd att ersätta för kostnaderna för Holmérsuppdrag , med möjlighet till förlängning av uppdraget med . Dettabesked vidarebefordrade RPS till . frånbefattningen som sakkunnig i 1989/90:KU30 Den förstauppdragsperioden Bilaga A 23 omfattade åtta månader.Efter förlängning innehade uppdraget till början avdecember 1989. medverkan betr, arbete åt HansHolmér islutet av augusti eller anmälde HansHolmér till att hans arbete för FN:snarkotikafond i skulle upphöra och att han önskade ställa sigtill förfogande om regeringen eller någon annan önskade utnyttja hans tjänster iframtiden. Imin egenskap av statssekreterare i , dvs. både iegenskap av statssekreterare i det departement som ansvarar för polisfrågor ochsom samordningsansvarig statssekreterare för chefsfrågorna iregeringskansliet, kontaktade jag rikspolischefen och bad () att undersöka om det fanns något alternativtinternationellt arbete för . Rikspolischefen informerades om bakgrunden tillmin förfrågan, nämligen att arbetet för skulleupphöra senast vid årskiftet 1989-90. Den28 presenterade rikspolischefen för expeditions- och rättschefenOlof , ett par tänkbara uppdrag för Hans Holmér.Rikspolischefens förslag gällde dels en eventuell anställningvid FN:s och tilltänkta "Intelligens-" och samordningsorganpå , dels uppdrag vid . Isamband med ett sammanträde på hade jag ochrikspolischefen en förnyad kontakt. Jag efterhörde då om hanssyn på de diskuterade Avsikten var attregeringen skulle fatta ett formellt 1989/90:KU30 beslut i ärendet när detekniska frågorna var utklarade Bilaga A 23 med . Interpolschef anmälde senare att hans avsikt var att skjuta uppbeslutet om anställning av Hans 1989/90:KU30 Bilaga A 23 A eaaAMIIAtlON INTIRNAIieNAll Dt POllCI CRIMINIUIINTItNATlONAL CtlMINAl MUCt OlOANIZAnON ORSANIZACION INTUNACIONAl Bl POUCIA CtlMINAl 1, "t' «i j- \m J*-» ------- - ICMITAMIAT OINIRAL »O, Quai AolinU Llfnea »»OM - rRANCE T«U>: OIPC 301987 F TII«päoni:72 44 70 00 Ui: 7S 447161 7S44716S Va hav* raeaivad anqulrlaa froa Svadiah pcaaaeoaearaini tha ppolatMnt of Adviaor to Xnttcpol of Bana HoXaar. Mantion ta partSeulaly aada of an allagatloa vhiehla te b* daalt vltb by latal preeaas a(ali>*t N. loluir for uolavfulttlaphona tappinf. riaaaa ladleata as seon aa poaalble tha axaetaltuatlon eoBcamlnc N. lolJMr, notably wfaathar ha haa baan Indlctad or not andvhathar tha Svadtah govaenaant eontiatMS te tupport N. lelMr's sacontoaat. Thla la naeaaaary for aa to parait aa to tecidavhathar I eaa pceea«4 to ttaal atgaatura of a coatraet vlth N. Holaar. PM Bilaga A 24 Kommentar till granskningsanmälan av . Tjänsten föreslogsav i i anslagsframställninginför forskningsproposition. Det var ej första gångenUppsala yrkade denna tjänst. Den framfördes ej av universitets- och högskoleämbetet i deras anslagsframställning (AF) men regeringen gjorde idenna proposition en särskild satsning på informationsteknologi och utnyttjade sig då av myndighetsförslagsom ej hade prioriterats av UHÄ i ett meragenerellt perspektiv. 1986/87:80 bil. 6 s. 67 samt bifogade utdrag urAF från . Det är ytterst ovanligt att regeringen går emot eniga sakkunniga. Frågan är dockvilken vikt de sakkunnigas utlåtande har iett tillsättningsärende. De omständighetersom regeringen har att bedöma är, förutom de sakkunnigas utlåtande, tjänsteförslagsnämndensförslag samt remissyttranden, såsom rektorsämbetetsyttrande. Desakkunniga, som avgav ett gemensamt yttrande, var eniga om att konkurrensenstod mellan och . De sakkunnigas granskning av de sökandegrundar sig alltid främst på den vetenskapliga meritering som åberopatsi ärendet. De sakkunniga har sällan samtliga en ingående kännedom om de övriga meriter som skall vägas in som t.ex. pedagogisk skicklighet,administrativ skicklighet, förmåga att leda forskning, att informera om forskningetc. Allt detta senare är tjänsteförslagsnämnden tvungen att beakta vid sitt ställningstagande. Det är också tjänsteförslagsnämnden som skall beakta jämställdhetsaspekten. var i ärendet,till skillnad från de sakkunniga, inte enig. Enreservation till förmån för förekom. Då överklagandetbehandlades var inställningen fortsatt delad i tjänsteförslagsnämnden. I rektorsämbetetreserverade sig två byråchefer med hänvisning till att de inte övertygats av tjänsteförslagsnämndensyttrande att vetenskapliga förstegvar så stort att jämställdhetsaspekteninte skulle fälla utslaget.