bet · GD01FiU21 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet biträder den av regeringen föreslagnamedelstilldelningen till anslaget Sparfrämjande åtgärder, varifrånspardelegationens verksamhet finansieras. Utskottet avstyrker därmed tremotioner med krav på att spardelegationen skall avskaffas. Moderatasamlingspartiet, och har i en gemensam reservation ställtsig bakom motionskraven. 1 betänkandet behandlar utskottet också ett tiotalmotioner om hushållssparandet. Samtliga motioner avstyrks av utskottet. Ävenkring dessa förslag har moderata samlingspartiet, och centernreserverat sig. l dettabetänkande behandlar utskottet deb proposition 1989/90:100 bilaga 9 ,punkt G 5 Sparfrämjande åtgärder. deb de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1989/90:Fi213av m.fl. (c), i vad avser yrkande 8, 1989/90:Fi416av m.fl. (c), i vad avser yrkande 3, 1989/90:Fi601av m.fl. (m), 1989/90:Fi602av m.fl. (s), 1989/90:Fi603 av m.fl. (m), i vad avseryrkandena 1-3 och 5-8, 1989/90:Fi604av m.fl. (c), 1989/90:Fi605 av m.fl. (fp), i vad avseryrkandena 1-8, 1989/90:Fi606av m.fl. (m), 1989/90:Fi607av m.fl. (c), i vad avser yrkande 2, 1989/90:Fi608av (). 1 proposition 1989/90:100 bilaga 9 ()har regeringen efter föredragning av statsrådet underpunkt G 5 (s. 6970) föreslagit att till Sparfrämjande åtgärder /91 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90:Fi603 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att stimulera hushållssparandet och öka ägandespridningen. 1989/90:Fi604 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samlat program för hushållssparande och decentraliserat ägande. 1989/90:Fi605 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhushållssparandets betydelse för samhällsekonomin, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avstabila spelregler i syfte att stimulera sparande och investeringar. 1989/90:Fi603 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt målet för sparpolitiken skall vara att hushållen skall ha ett sparkapitalsom minst motsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare. 1989/90:Fi605 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mål för hushållssparandet. 1989/90:Fi608 av () vari med hänvisningtill vad som anförts i motion 1989/90:N367 yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt allemansfondssparandet bör bibehållas, 2. att hos regeringen begär förslag till lag omallemansfon derna i enlighet med vad i motionen anförts. 3. att riksdagenbeslutar att det högsta antalet delägare i en aktiefond I989/90:FiU21 skall vara 50 000 personer, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskattefondssparande. 1989/90:Fi213 av m.fl. (c) vari yrkas 8. att hos regeringen begär förslag om införande av personliga investeringskonton i enlighet med vad i motionenanförts. 1989/90:Fi603 av m.fl. (m) vari yrkas 6. att hos regeringen begär förslag ompensionssparande i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:Fi604 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om attinföra personliga investeringskonton enligt vad som anförts i motionen. 1989/90:Fi607 av m.fl. (c) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo249 yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulanser för ett ökat bosparande. 1989/90:Fi603 av m.fl. (m) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i reglerna för försäkringssparande. 1989/90:Fi601 av m.fl. (m) vari - medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo403 yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att system för bosparande bör införasi enlighet med vad i motionen förordats. 1989/90:Fi602 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbättrade villkor för målsparande inom bostadssektorn. 1989/90:Fi603 av m.fl. (m) vari yrkas 8. att hos regeringen begär förslag om stimulans till bosparande i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90:Fi605 av m.fl. (fp) vari yrkas 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett breddatbostadssparande, 7. att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en bosparutredning i enlighet med vad imotionen anförts. 1989/90:Fi606av m.fl. (m) vari - med hänvisning till 1989/90:FiU21 vad somanförts i motion 1989/90:Bo420 yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att system för bosparare bör införas i enlighet med vad imotionen förordats. 1989/90:Fi603 av m.fl. (m) vari yrkas 5. att hos regeringen begär förslag omstartsparande i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:Fi605 av m.fl. (fp) vari yrkas 8. att hos regeringen begär förslag omstartsparande i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90:Fi416 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt spardelegationen bör läggas ned samt beslutar att till Sparfrämjandeåtgärder för /91 ej anvisa några medel. 1989/90:Fi603 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att beslutar avskaffa spardelegationen ochsåledes avslår förslaget i budgetpropositionen, bil. 9 under G 5 Sparfrämjande åtgär der, att för /91 anslå ett reservationsanslag på . 1989/90:Fi605 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att riksdagenbeslutar att avskaffa spardelegationen, 5. att riksdagenavslår begäran om anslag till sparfrämjande åtgärder, G 5,för /91 om . Det finansiella sparandet i har under de senasteåren gradvis försämrats. De samlade inkomsterna räcker inte till för att täckade totala utgifterna, vilket kommer till uttryck i ett växande underskott ibytesbalansen. Underskottet väntas uppgå till . Iårets finansplan räknar regeringen med att det skall ha vuxit till över50 miljarder kronor. Bytesbalansunderskottet är inte ett entydigt mått på ettbristSlligt sparande i samhället. Underskottets storlek måste också ses irelation till investeringsnivån. Om nämligen bytesbalansen är i jämvikt endastpå grund av en alltför låg investeringsnivå är sparandet likväl otillräckligt,eftersom en låg investeringsnivå i längden inte kan bära upp en varaktig ochuthållig tillväxt. Bilden kompliceras också av ett statistisktosäkerhetsmoment. Av bytesbalansens delposter är det särskilt en som försämrats mycket Det är nettot över avkastningen på kapital 1989/90:FiU21 därunderskottet ökat mellan 1988 och 1991.Denna nedgång har sin förklaring i att svenska företag gradvis ökat sinainvesteringar i omvärlden, vilket varit märkbart främst under de allra senasteåren. Investeringarna har i betydande utsträckning finansierats genom upplåningi utlandet. De ränteutgifter som är förknippade med sådana lån får ettomedelbart genomslag på bytesbalansen, medan den avkastning som investeringarnager upphov till registreras först den dag avkastningen tas hem. Avkastningenåterinvesteras emellertid ofta och bidrar därmed till att avkastningsnettot påbytesbalansen, med dagens registreringsformer, försämras än mer. Frågor kringposten avkastning på kapital i bytesbalansen prövas av ensärskild utredare. Sparandet i samhället kan delas upp på den offentligasektorn, företagen och hushållen. Liksom för ekonomin som helhet.gäller att omen sektors investeringar överstiger dess sparande kommer denna sektor att uppvisaett negativt finansiellt sparande. Övriga sektorer i ekonomin får då enfinansiell fordran på denna sektor såvida upplåningen inte sker i utlandet. Ärförhållandet det omvända dvs. överstiger sparandet investeringarna harsektorn ett positivt finansiellt sparande och lånar ut till andra sektorer.Summan av de inhemska sektorernas finansiella sparande är definitionsmässigtlika med bytesbalansens sal-do. har betydande förskjutningar ägtrum mellan de olika sektorernas sparande. Som en följd av försvagningen avstatsfinanserna minskade den offentliga sektorns finansiella sparande från -H4% till -av BNP . I och med att statsfinansernaförbättrats har denna nedgång nu återhämtats, och den offentliga sektornssparande är inte längre negativt. Emellertid har kommunerna alltsedan år 1985haft ett gradvis ökat underskott i sitt finansiella sparande. Företagssektorns finansiella sparande har utvecklats somen spegelbild av den offentliga sektorns. och framåt ökadesåledes företagen sitt finansiella sparande kraftigt. En vändning inträffade år1984 då sparandet ånyo började minska 1987 bli negativt. Dennanedgång beror dock inte i första hand på att företagens bruttosparande avtagitutan är en följd av ökade investeringar i de ickefinansiella företagen. Hushållssektorns finansiella sparande har försvagatspåtagligt och är negativt. De senaste årens försämring har kommittill uttryck i att hushållen kraftigt ökat sin skuldsättning. En vändninginträffade då hushållens nettoupplåning mer än halverades. Alltjämt äremellertid hushållens sparande negativt. En förutsättning för att man skall komma till rätta medunderskottet i bytesbalansen och uppnå en stabil ekonomisk utveckling är alltsåatt det finansiella sparandet i ekonomin kan förbättras. Någon större ökning avdet finansiella sparandet i företagssektorn kan inte påräknas då denna sektormåste svara för en stor del av de nödvändiga framtida investeringarna.Det är därför önskvärt att hushållssektorn under kom- 1989/90:FiU21 mande årmer aktivt kan bidra till en angelägen förbättring av det finansiellasparandet. I motionerna Fi603 av m.fl. (m), Fi604 avGunnar m.fl. (c) och FiöOS av m.fl. (fp) begärs bl.a. attriksdagen skall ge regeringen till känna vad som anförs i motionerna om viktenav att stimulera hushållssparandet och öka ägandespridningen, om ett samlatprogram för hushållssparande och decentralicerat ägande samt omhushållssparandets betydelse för samhällsekonomin. Av vad utskottet anfört framgår att utskottet ser detsom angeläget att sparandet inom hushållssektorn ökar. Det är nödvändigt intebara för den samhällsekonomiska tillväxten utan också för att en buffert i formav ett personligt sparande ger de enskilda hushållen trygghet och frihet. Sammauppfattning har regeringen givit uttryck för vid flera tillfållen. I dessafrågor föreligger således inga delade meningar. Enligt utskottets meningframstår det därför som obehövligt med särskilda tillkännagivanden av det slagmotionärerna begär. I motionerna redovisas också förslag till sparstimulerandeåtgärder av mer allmänekonomisk karaktär. Bl.a. framhåller man stabila villkorför sparandet, begränsad inflation och ett minskat skattetryck som viktigaåtgärder för att stimulera hushållssparandet. Regeringen kommer att förelägga riksdagenförslag om en reformerad inkomst- och företagsbeskattning. Ett av huvudsyftenamed omläggningen är att stimulera sparandet och motverka skuldsättning. Fleraav motionärernas förslag kommer att tas upp i detta sammanhang. Enligt utskottets mening kan motionärernas förslag inteses isolerade från den ekonomiska politiken i övrigt. Sänkta skatter kan undervissa betingelser stimulera till ökat hushållssparande men orsakar ,om inte andra åtgärder vidtas, en minskning av det offentliga sparandel. Detär därför nödvändigt att beakta de samlade effekterna på tillväxten och dettotala sparandet i ekonomin. Enligt utskottets mening bör hushållens sparandeinte ökas med hjälp av subventioner. För att nå ett stort, positivthushållssparande krävs nämligen mycket omfattande stimulanser inom den privatasektorn, vilket ytterligare bidrar till att öka de redan rikas förmögenheter.Utskottet anser således att åtgärder av denna allmänekonomiska karaktär börprövas i ett bredare ekonomisk-politiskt sammanhang när effekterna av detförestående reformarbetet bättre kan överblickas. 1 avvaktan härpå avstyrkerutskottet motionerna Fi603 yrkande 1, Fi604 yrkande 2 samt FiöOS yrkandena 2och 3. Mål förhushållssparandet i989/90:FiU2i I motionerna Fi603 av m.fl. (m) och FiöOS avAnne m.fl. (fp) betonas vikten av att staten bedriver en aktiv politikför att stimulera det enskilda sparandet och ägandet. Målet för en sådanpolitik bör enligt motionärernas mening vara att hushållen skall kunna ha ettsparkapital motsvarande den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare. Utskottet anser i likhet med motionärerna att ambitionenbör vara att varje hushåll skall kunna förfoga över ett tillräckligtsparkapital. Nuvarande regler för sparavdraget och allemanssparandet ger enfamilj på två vuxna personer möjlighet att ha ett sparat belopp som överstigerden genomsnittliga årslönen för en industriarbetare utan att avkastningenbehöver beskattas. Även de nya skattereglerna kommer att innebära att sparandeti beskattningshänseende behandlas förmånligt. Det måste dock konstateras att många hushåll lever medmycket små marginaler, och för dem är detta sparmål dess värre mycket avlägset.Utskottet ser inte något skäl för att göra uttalanden om sparmål ochavstyrker därmed motionerna Fi603 yrkande 2 och Fi605 yrkande 1. Vissa frågor om allemansfondssparandet I motion Fi608 av () anförs att högstatillåtna antalet andebdelägare i en allemansfond bör minskas från 150 000 till50 000. En sådan förändring bör åstadkommas för att delägarna skall kunna tasitt ansvar och bestämma i sina egna angelägenheter, framhåller motionären. beslutade (FiU 1987/88:9, rskr. 105)att gränsen för största tillåtna antal andelsägare i en allemansfond skullehöjas från 75 000 till 100 000. hade sparandet iallemansfonderna nått en sådan omfattning att man i vissa fonder börjat närmasig taket för antalet delägare. För att nya sparare skulle kunna få tillträdetill allemansfonderna måste därför ytterligare fondbolag bildas och nya fondersättas i gång, vilket skulle föra med sig kostnader för administration ochförvaltning. En höjning av gränsen för högsta tillåtna antalet sparare innebaremellertid att dessa kostnader kunde undvikas. Den tillströmning av spararesom skedde gjorde att (1988/89:FiU30, rskr.327) ånyo beslutade justera den övre gränsen för antalet andelsägare, dennagång till 150 000 personer. Erfarenheterna av de beslutade höjningarna av högstaantalet andels ägare har varit goda. Några påtagliga inskränkningar i inflytandet från andelsägarna har inte påvisats. Höjningarna har medfört att kostnader för administration och förvaltning har kunnat begränsas, vilket bidra git till att öka avkastningen på spararnas insättningar. Det finns därför enligt utskottets mening inte några skäl för att överväga en sänkning av högsta tillåtna antalet andelsägare i en allemansfond. Motion Fi608 yrkandena 2 och 3 bör därför avslås av . 1** 1989/90. Sammemotionär vill också att skall uttala sig för att alle- 1989/90:FiU21 mansfonderna skall bibehållas. Enligt utskottets mening har allemansfonderna på ettframgångsrikt och effektivt sätt bidragit till att öka antalet aktieägare ochsprida aktieägandet. Det finns därför inte anledning att avskaffa dessa fonder.Något särskilt uttalande av den typ motionären föreslår anser inte utskottetvara befogat. Utskottet avstyrker därför yrkande 1 i motion Fi608. I motionen begärs slutligen också att skalluttala sig för att de kring skattefondsparandet uppbyggda fonderna i framtidenskall ges en likartad behandling som allemansfonderna. förekommeringet nysparande i aktiefonderna. Med tanke på det låga hushållssparandetanser motionären att åtgärder bör vidtas för att nysparande i aktiefonder skallkunna ske. Motionären framhåller också att det är angeläget att ett nysparandekan komma till stånd även i de 37 stycken s.k. företagsanknutnaskattefonderna. Utskottet får med anledning härav anföra följande.Skattefondsspa-randet ersattes av allemanssparandet. Skattefondernastängdes då för nyinsättningar. Enligt utskottets mening saknas det anledningatt åter öppna dem för nysparande. Med det anförda avstyrker utskottet motionFi608 yrkande 4. l ett antal motioner förs förslag fram om personligainvesteringskonton eller sparformer utformade enligt samma principer. I motionerna Fi213 av m.fl. (c) och Fi604av m.fl. (c) begärs att regeringen skall lägga fram förslag ompersonliga investeringskonton. 1 motion Fi607 av m.fl. (c)föreslås att samma sparform används för alt stimulera bostadssparandet.Personliga investeringskonton som förespråkat under en följd av årskall enligt motionärerna vara uppbyggda enligt följande principer: -Personligainvesteringskonton införs för långsiktigt målsparande. -Insättningarna maximeras till ett halvt basbelopp (f.n. ca och undantas från beskattning. -Avkastningengörs skattefri. -Uttag utan skattekonsekvenser får endast göras tillinvesteringar i permanentbostad eller i eget företag. -Beskattningen skernär tillgången avyttras. -Vid uttag till annan användning sker beskattningomedelbart. I motion Fi603 av m.fl. (m) föreslås enliknande form för pensionssparande i bank, vilket skall vara förenat med avdragsgilla insättningar på högst ett basbelopp (dvs. ), skattefri avkastning och en behållning som är undantagen från förmö genhetsskatt. Å andra sidan skall ett sådant konto vara spärrat för uttag intill dess innehavaren fyllt då uttag får göras med högst en tiondel . Skattskyldighet föreligger därvid för uttagen. Utskottethar vid upprepade tillfållen behandlat för- 1989/90:FiU21 slag ompersonliga investeringskonton och andra snarlika sparformer, (1988/89:FiU31). har på utskottets förslag avslagit dessa motioner. Systemet har vissa uppenbara svagheter. Ett införande avinvesteringskonton skulle leda till ett betydande inkomstbortfall för stat ochkommun, särskilt i ett uppbyggnadsskede. Dessutom skulle man vid sidan avallemanssparande få ett nytt omfattande sparsystem som bärs upp av gynnsammaskatteregler. Den förestående reformeringen av inkomstskattesystemetbärs upp av en strävan att stimulera till ökat sparande och motverka skuldsättningoch skatteplanering. Eftersom omläggningen kan väntas få långtgåendeåterverkningar på hushållens sparbeteende bör nya sparformer av det slagmotionärerna här förordar inte aktualiseras innan närmare erfarenheter vunnitsav det nya skattesystemets effekter. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi213 (c)yrkande 8, Fi603 (m) yrkande 6, Fi604 (c) yrkande 1 och Fi607 (c) yrkande 2. I motion Fi603 av m.fl. (m) hävdas attmarknaden för livförsäkringar är stel i . Enligt motionärerna skullekonkurrensen öka om livförsäkringsrörelse fick drivas i aktiebolagsform. Detskulle då bli möjligt att sätta räntan under risk. utgår bolagen från enkalkylränta på , vartill kommer möjligheten till återbäring.Utomlands är det vanligt att bolagen i stället erbjuder en garanterad ränta påexempelvis . Blir avkastningen på gjorda placeringar mindre får bolaget ståför mellanskillnaden, medan det får behålla den om avkastningen blir större.Motionärerna föreslår att reglerna för försäkringssparande ändras i enlighethärmed. De frågor som motionärerna tar upp har till viss del berörtsav försäkringsverksamhetskommittén, som avgav sitt slutbetänkandedock utan att lägga fram några förslag av den innebörd motionärerna åsyftar.När utskottet tidigare behandlat snarlika motionsyrkanden har utskottetavstyrkt dessa med hänvisning till att regeringens ställningstagande tillkommitténs förslag bör avvaktas innan nya frågor av det slag motionärernaaktualiserat tas upp till prövning. Utskottet är alltjämt av samma uppfattningoch avstyrker därför motion Fi603 (m) yrkande 7. Moderata samlingspartiet förespråkar i motionerna Fi601 och Fi603 av (m) samt i motion FiöOö av m.fl. (m) ett bosparsystem som premieras av staten men som administreras och hanterasav banker och andra kreditinstitut. stemetskall inte ha någon övre åldersgräns. skall varaskattefri och uppgå till av de medel som stått inne Premien skall dock inte kunna utgå med mer än 9 Enligt förslaget skall den bli tillgänglig när spararen uppvisarett ingånget köpeavtal. Staten bör dessutom ställa en statlig 1989/90:FiU21 borgen för lån, vilket enligt motionärernas förslag kan innebäraen sänkning av låneräntan med ungefår . Såsom framgår av ett tidigare avsnitt vill centerpartietstimulera bostadssparandet genom systemet med personliga investeringskonton. I motion Fi602 av m.fl. (s) förordasförbättrade villkor för målsparandet inom bostadssektorn. 1 ett samhällsekonomisktläge, där det frivilliga finansiella sparandet bör stimuleras och hushållensskuldsättning reduceras, finns det enligt motionärernas mening skäl attöverväga åtgärder som särskilt stimulerar ett dokumenterat bosparandeoberoende av ålder på bospararna. I motion FiöOS av m.fl. (fp) framhålls att detfinns skäl att uppmuntra långsiktigt bundet sparande för den egna bostaden.Motionärerna föreslår att en bosparutredning tillsätts för att lägga fram ettsådant förslag. Utskottet har redan tidigare och senast vid föregåenderiksmöte (l988/89:FiU31) framfört vissa invändningar mot moderata samlingspartietsförslag till bosparsystem. Utskottet såg i och för sig förslaget som intressantmen påpekade också svagheter i förslaget. Den föreslagna bonusen skulle enligtutskottets mening knappast leda till något nysparande utan i första hand varaen stimulans för dem som har möjlighet att göra stora överföringar från annatsparande för att komma i åtnjutande av bonusen. Då det dessutom i december 1988tillkommit ett nytt ungdomsbosparsystem knutet till banker och sparkassorfinns det än mindre anledning att biträda den av motionärerna föreslagnalösningen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna FiöOl (m), Fi603 (m)yrkande 8 och Fi606 (m). Innan effekterna av den förestående reformeringen avinkomstbeskattningen bättre kan överblickas är utskottet ej heller berett attförorda några andra åtgärder för att stimulera bosparandet. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionerna Fi602 (s) och Fi605 (fjs) yrkandena 6och 7. I motionerna FiöOS av m.fl. (m) och FiöOS avAnne m.fl. (fp) föreslås också att en ny sparform, kallad startsparande,införs för barn och ungdom. På bankkonton, som är spärrade för uttag intill 18års ålder, skall föräldrar och släktingar kunna sätta in vardera. Gåvoskatt skall inte utgå på insättningarna, men någon form avtak bör dock övervägas. Det av motionärerna föreslagna startsparandet är såledestänkt att premieras på så sätt att de insättningar som anhöriga gör på kontotskall vara befriade från gåvoskatt. I gengäld skall de sparade medlen intekunna tas ut före myndighetsdagen. I den moderata motionen förordas dessutomatt avkastningen på kontot inte skall beskattas. Utskottet får för egen del anföra följande. Gåvor av annatslag än lösöre avsett för personligt bruk är enligt nuvarande ordning skattefria ,p. i den månvärdet av vad som mottagits av samme givare under ett kalenderår inte överstiger2 . Två föräldrar kan således 1989/90:FiU21 ge vart och ett av sinabarn . i gåva utan att skatteplikt föreligger. Det av motionärernaföreslagna sparsystemet förutsätter att denna gräns höjs. har haft i uppdrag att utreda frågan om en höjning avde gåvoskattefria beloppen. Kommittén har i sitt slutbetänkande Ny arvs- ochgåvoskattelag (SOU 1987:62) föreslagit att den skattefria gränsen för annangåva höjs . Förslaget bereds inomregeringskansliet. mening bör slutliga ställningstagande till arvs- ochgåvoskattekommitténs förslag avvaktas innan den av motionärerna förordadesparformen tas upp till prövning. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna Fi603 (m) yrkande 5 och Fi605 (fp)yrkande 8. Regeringenföreslår att skall anvisa 19,4 milj. kr. Medlen skall ställas till spardelegationens disposition ochutnyttjas för insatser i syfte att långsiktigt främja hushållssparandet ochför informationsinsatser avseende allemanssparandet och ungdomsbosparandet. Föredragandenframhåller att han i frågan om informationsinsatser i samband medskattereformen har för avsikt att återkomma i skattepropositionen när behovetav medel bättre kan överblickas. Moderatasamlingspartiet, och har i motionerna FiöOS av .