bet · GD01UbU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Det ankommer på regeringen attmed anledning därav göra erforderlig ändring av bestämmelserna om lokaliseringoch dimensionering av den särskilda utbildningen av lektorer undertreårsperioden. Det är viktigt att det på högskolans olikaämnesinstitutioner och i lokala högskoletidningar lämnas information om delsall den särskilda utbildningen för lektorer finns, dels att gymnasieskolanerbjuder en alternativ arbetsmarknad för dem som avlagt doktorsexamen i ämneför lektorstjänst eller inom angränsande ämnesområden (jfr skolöverstyrelsensföreskrifter om examen för behörighet till tjänst som lektor). Vissa resurserför information m.m. krävs också för alt den nya lektorsutbildningen skall bliframgångsrik. Rekryteringen av lektorer till gymnasieskolan är i myckelberoende av hur attraktiva arbetsuppgifterna som gymnasieleklor är för personermed doktorsexamen. Vid många högskolor, kanske främst de mindre, finns behov avdeltidstjänstgörande lärare inom olika ämnesområden. Därför är det som UHÄframhållit i sin skrivelse om lektorsutbildning angeläget att när så ärlämpligt utnyttja möjligheterna att kombinera tjänstgöring inom gymnasieskolaoch högskola. Men också innehållet i en gymnasielektorstjänst bör vara sådantatt man tillvaratar den forskarutbildades särskilda kompetens och stimulerartill fortsatt utveckling. har således i sinanslagsframställning för /89 förklarat sig beredd att närmarepröva möjligheterna att förena lektorstjänster med något slag av utvecklings-och utvärderingsansvar för olika ämnen i gymnasieskolan. Utskottet utgår frånatt eventuella förslag med denna inriktning prövas i positiv anda. Utskottet vill avslutningsvis erinra om att vidsitt beslut om kommunalt reglerade lärartjänster i skolväsendet slogfast att det även fortsättningsvis skall finnas behörighetsbestämmelser församtliga tjänster, för vilka staten nu fastställer sådana (1989/90:UbU9, s. 9).Det är enligt utskottets mening nödvändigt att genom behörighetsbestämmelserför olika slag av lektorstjänst markera de utbildningskrav m.m. som gäller närlektors- resp. adjunktsljänst ledigkungörs i gymnasieskolan. Utskottet utgårfrån att antalet lektorstjänster i gymnasieskolan genom kommunaliseringen inteminskas. I övrigt hänvisar utskottet till UbU 1981/82:37 (s. 61) och UbU1986/87:27 (s. 30). Med hänsyn till vad utskottet här har anfört anserutskottet att ifrågavarande motionsyrkanden i stort är tillgodosedda, varför de av- 77 Tjänsterinom det kliniska området 1989/90:UbU25 I forskningspropositionen anför regeringen alt de reglersom gäller för övriga lärartjänster i högskolan också i största möjligautsträckning bör gälla för lärartjänsterna inom det medicinska området.Tjänsterna som klinisk lärare och lärare i medicinskt ämne med kliniskanknytning bör enligt vad regeringen föreslår ersättas med tjänster somhögskolelektor med tillsvidareförordnanden. Arbetstidens fördelning mellanuppgifter inom utbildning och forskning bör som för övrigahögskole-leklorstjänster avgöras genom lokala beslut. Regeringen anför vidare atl tjänst som högskolelektor inomdet medicinska området bör kunna förenas med läkartjänst på specialistnivå.Tjänstgöringen bör kunna rymma en tredjedel klinisk tjänstgöring. Vidareföreslås att tjänst som klinisk amanuens skall ersättas med arvodestjänst somklinisk assistent. 1 motion1989/90:Ubl25 (m) yrkande 23 hemställs atl hos regeringen begär ettnytt förslag till tjänster inom det medicinska området. Motionärerna anser attregeringens förslag till förändring inte är väl genomtänkt. En viktigutgångspunkt måste vara all tjänsterna utformas så att behoven av forskning,undervisning och klinisk tjänstgöring tidsmässigt kan tillgodoses. I motion1989/90:Ub77 (fp) yrkande 2 framhålls attför att tillgodose den medicinska utbildningens behov krävs ell flexibelttjänstesystem inom ramen för vilket det anges hur de samlade resurserna skallfördelas mellan hälso- och sjukvård, forskning och utbildning. 1 samma motion,yrkande 3, betonas atl för lärarbefatt-ningar men också för klinikchefstjänsteroch andra tjänster med personalledande ansvar inom en klinik bör såvälutbildnings- som forskningsmeriter tillmätas värde vid tillsättning av tjänst.I motion 1989/90:Ub78 (fp) yrkande 2 efterlyses möjligheter att kombinera andratjänster än läkartjänster med undervisning inom vårdutbildningarna.Motionärerna anger som exempel tjänst som ingenjör, laboratorieassistent ochsjukgymnast. Utskottet hänvisar inledningsvis till vad som i detföregående (s. 72) redovisats i detta betänkande, nämligen att arbetstidensfördelning mellan uppgifter inom utbildning och forskning bör avgöras genomlokala beslut. Vad gäller den kliniska tjänstgöringen delar utskottetregeringens bedömning att omfattningen bör regleras i arbetstidsavtal.Härigenom bör behoven av såväl klinisk tjänstgöring som utbildning ochforskning kunna tillgodoses. Ulskotiet bedömer mot bakgrund härav atttjänstekonstruktionen inom det kliniska området med hänsyn till uppgifterna ärändamålsenlig. Vad gäller förslaget om förening av tjänst inom vårdutbildningenmed annan tjänst än läkartjänst delar utskottet regeringens bedömning att någonsådan generell möjlighet nu inte bör ges. Regeringen bör dock i särskilda fallkunna medge att så sker. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /90:Ub77 yrkandena 2 och 3, 1989/90:Ub78 yrkande 2 samt1989/90:Ubl25 yrkande 23. I forskningspropositionen föreslås att tjänst som klinisk amanuens 1989/90:UbU25 ersättsmed arvodestjänst som klinbk assbtent speciellt avsedd för utbildning ochforskning inom det medicinska området. För behörighet till tjänsten föreslåsgälla att den sökande har avlagt läkarexamen eller att den sökande bedriverforskarstudier. Förslaget innebär alt resurser motsvarande den tredjedel avnuvarande tjänster som avser sjukvårdsarbete skall disponeras av sjukvårdshuvudmannenför inrättande av läkartjänster. Syftet med den nya tjänsten som kliniskassistent är atl ta till vara och utveckla den mångsidighet som utmärker dagenstjänst som klinisk amanuens som en renodling av högskoleuppgjf-ternagaranterar atl resursen inte i samma utsträckning som tas i anspråkför sjukvård. Tjänsten som klinisk assistent innebär atl en särskildtjänstekategori inrättas för medicinsk utbildning och forskning. börenligt regeringens mening även dessa delar av högskolan använda de tjänstekategoriersom ingår i den gemensamma tjänsteorganisationen. Regeringens förslag innebärdärför att arvodestjänst som klinisk assistent bör få finnas under enövergångsperiod . Sådan tjänst bör få tillsättas för högst tre år.Under övergångsperioden bör berörda högskolor samt universitets- ochhögskoleämbetet (UHA) förbereda övergång till ett system där normalt endast dereguljära tjänstetyperna i högskolan används inom medicinsk utbildning ochforskning. Enligt regeringens förslag skall de som innehar tjänst somklinisk amanuens inneha denna tjänst förordnandeperioden ut. I motionerna 1989/90:Ub77 (fp) yrkande 1 och 1989/90:Ub78(fp) yrkande 1 välkomnas en tjänst som klinisk assistent. Motionärerna anför attde medicinska fakulteterna har ett stort behov av denna tjänstetyp. Det behövsett betydande antal lärare på mellannivå för utbildning och handledning av deläkarstuderande under den praktiska tjänstgöringen på sjukhus ellervårdcentral. Enligt motionärerna är det önskvärt att tjänst som kliniskassistent införs utan att man på förhand bestämmer att den skall avskaffasefter . I motionerna 1989/90:Ub88 (vpk) yrkandena 1 och 2,1989/90: Ubl25 (m) yrkande 22, 1989/90:Ubl40 (c) yrkande 18 och 1989/90: Ubl41(mp) yrkande 13 tas avstånd från regeringens förslag. Tjänst som kliniskamanuens bör kvarstå och Inte ersättas med den föreslagna assistenttjänsten.Samfållt framhåller motionärerna den stora betydelse de kliniska amanuensernahar för den medicinska grundutbildningen eftersom tjänstekonstruktionen innebären garanterad resurs för grundutbildningen. Regeringens förslag medför allsåväl uppgifter inom forskning som utbildning skall tillgodoses inomassistenttjänsten. Risken är uppenbar enligt motionärerna att detta negativtpåverkar den grundläggande utbildningens behov av lärarinsatser. Utskottet vill inledningsvis erinra om att förslaget omklinisk assi stent tillkommit för att garantera resurser för den samlade verksamhe ten inom högskolan. Utskottet har noterat att en del av den kritik som från flera håll riktats mot dagens tjänstekonstruktion bottnat i att de kliniska amanuenserna i alltför stor utsträckning tagils i anspråk för 79 sjukvårdsarbete.Utskottet finner det därutöver naturligt att avvägning- en mellanhögskolans olika arbetsuppgifter, i likhet med vad som 1989/90:UbU25 gäller förandra tjänster, avgörs genom lokala beslut. Utskottet utgår härvid från attberörda högskoleenheter verkar för atl tillräckliga resurser avsätts för dengrundläggande medicinska utbildningen och atl den förändring avtjänstekonstruktionen som förordas i sig inte innebär en prioritering avforskningsuppgifter. Ej heller får omdaningen av läkarutbildningen hindras avtjänstekonstruklionen. Utskottet anser att tjänst som klinisk assistent bör kunnaförekomma . Före utgången av bören utvärdering ske av tjänstetypen klinisk assistent med avseende på dess betydelseför grundutbildning resp. forskning och forskarutbildning inom del medicinskaområdet. Denna utvärdering får läggas till grund för övervägande om tjänsternadärefter skall finnas kvar. Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motionerna 1989/90:Ub77 yrkande 1, 1989/90:Ub78 yrkande 1, 1989/90:Ub88 yrkandena1 och 2, l989/90:Ubl25 yrkande 22, 1989/90:Ubl40 yrkande 18 samt 1989/90:Ubl41yrkande 13 som sin mening ge regeringen till känna. Enligt lagen (1982:764) om vbsa läkartjänster vid enheterinom den landstingskommunala häbo- och sjukvården som har upplåtits för grundläggandeutbildning av läkare, m.m. får regeringen förordna alt en tjänst förspecialistutbildad läkare skall vara förenad med en tjänst för lärare vid enhögskoleenhet. Regeringen föreslår nu att denna fråga i stället skall reglerasi högskolelagen (1977:218), där bestämmelser tas in som bemyndigar regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om föreningav lärartjänst med tjänst för specialistutbildad läkare eller annan tjänst vidsjukvårdsenhet som har upplåtits för medicinsk utbildning och forskning. 1 bilagorna 4 och S till detta betänkande återgesregeringens förslag dels till lag om ändring i högskolelagen (1977:218), delstill lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inomden landstingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits förgrundläggande utbildning av läkare, m.m. Utskottetföreslår att antar de här redovisade lagförslagen. I motion 1989/90:Ubl23 () yrkande 12 redovisas farhågorför hur högskolorna skall kunna finansiera lektorernas forskning utan attgrundutbildningen på kort sikt blir lidande. Motionärerna föreslår därför attde externt finansierade forskarna i högskolan skall åläggas enundervbningsskyldighet, förslagsvis uppgående till Utskottet erinrar om att lärartjänslreforminnebär att högskoleenheterna också skall innefatta den externt finansierade verk samheten i underlaget för lärartjänster. Utskottet har i det föregående redovisat att avvägningen mellan arbetsuppgifter för utbildning och forskning ankommer på den lokala högskolenivån. Med del anförda avstyrks motion 1989/90:Ubl23 yrkande 12. I motion1989/90:Ubl40 (c) yrkande 24 betonas att personal av bety- 1989/90:UbU25delse för forskningen ingenjörer, laboratorieassistenter m.fl. måste få möjlighet till personalutveckling bl.a. i form av fakulletsvisautvecklingsprogram. Utskottet gör ingen annan bedömning än moiionärerna attsådana åtgärder är synnerligen viktiga för de samlade forskningsuppgifternainom en fakultet. Eftersom det ankommer på de lokala högskoleenheterna attutforma och genomföra sådana utvecklingsinsatser anser utskottet det intepåkallat att gör något särskilt uttalande. Med det anförda avstyrksmotion 1989/90:Ubl40 yrkande 24. I motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 12 anförs att när detallmänna skolväsendel kommunaliseras måste möjligheterna till tjänstledighetför att inneha högre tjänst m.m. finnas kvar. Moiionärerna befarar att ettantal personer annars utestängs från möjligheterna alt bedriva högre studiereller forskning. Med hänvisning till att denna typ av frågor bör regleras iavtal mellan berörda parter eller genom en allmän rekommendation tillskolhuvudmännen från kommunförbund och landstingsförbund avstyrker utskottetmotion /90:Ubl25 yrkande 12. I motion 1989/90:Ubl43 (c) yrkande 12 framhålls att det ärangeläget att tjänstestrukturen inom den landstingskommunala vårdhögskolanutformas på samma sätt som i den statliga högskolan. I motion 1989/90:Ubl49(fp) yrkande 3 framhålls att del inom den skall finnastjänster som delas mellan egen forskning och undervisning samt vårdarbete. Denrörliga forskningsresurs inom anslaget Medicinska fakulteterna som regeringenföreslår för den bör kunna användas förkombinationstjänster för yrkeskategorier som har sin verksamhet inom kommunalvårdhögsko-fa. Utskottet delar regeringens bedömning atl del är angelägelall andelen lärare som avlagt doktorsexamen ökar inom den kommunala högskolan.Detta är en första förutsättning för ett närmande till den statliga högskolansstruktur. En sådan anpassning måste dock ses i ett långt tidsperspektiv. Somanges i propositionen är landstingsförbundet berett all verka för att denuvarande tjänsterna som FoU-lärare ersättsmed tjänster som högskolelektor. Utskottet vill hänvisa till att regeringen iårets forskningsproposition under anslaget till de medicinska fakulteternaföreslagit en s.k. rörlig resurs för lärare inom den kommunala högskolan.Härigenom skapas möjligheter för denna lärarkategori atl förutom sina åtagandeninom grundutbildningen också medverka i forskningsarbete. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1989/90:Ubl43 yrkande 12 och 1989/90:Ubl49yrkande 3. 6 1989/90. 7.Forskning vid de mindre och medelstora l989/90:UbU25 I propositionen konstateras inledningsvis (s. 4143) atten grundtanke i den sammanhållna högskolan som infördes är att all verksamhetskall bygga på vetenskaplig grund. Fasta forskningsresurser finns visserligeninte vid alla högskoleenheter, men forskning skall bedrivas vid allauniversitet och högskolor. Vid de mindre och medelstora högskolorna bedrivsverksamheten i projektform. Forskningen har enligt regeringen ökat dramatiskt iomfattning vid dessa högskolor under del senaste årtiondet. Ökningen hänför sigdock huvudsakligen till uppdrag som utförs för näringslivet eller statligamyndigheter. Forskning på eget programansvar förekommer fortfarande endast ibegränsad omfattning. Genom forskningsproposition tillkom särskildamedel för att stödja och utveckla forskningen vid de mindre och medelstorahögskolorna. Vidare konstaterar regeringen att endast en mindre del avlärarna vid de mindre och medelstora högskolorna har genomgått forskarutbildning,vilket givetvis påverkar möjligheterna att utvidga forskningen vid dessahögskolor. Enligt regeringen bör därför särskilda åtgärder vidtas för att låtalärare vid dessa högskolor fullfölja studier till doktorsexamen. Frågor som rör forskning vid de de mindre och medelstorahögskolorna har utretts särskilt inför denna proposition. De yttranden somföreträdare för universitet och högskolor avgivit över utredningens betänkande(SOU 1989:27) Forskning vid de mindre och medelstora högskolorna visar enligtpropositionen att det nu föreligger goda förutsättningar förforskningssamverkan mellan högskoleenheterna med fakultetsorganisation och demindre och medelstora högskolorna. Genom en utökad samverkan anses de samladeforskningsresurserna inom högskolan, såväl personella som materiella, kunnautnyttjas på bästa sätt. En utveckling av detta slag är enligt regeringen avstor betydelse inte bara för högskolan internt utan också för del omgivandesamhället, såväl lokalt som regionalt och nationellt. Ett bättre resursutnyttjande,vilket förutsätter en bättre integrering av lärarna vid de mindre ochmedelstora högskolorna i den samlade högskolans forskningsarbete, är därför iallra högsta grad ett gemensamt intresse för alla högskoleenheter. I inledningen till avsnitt ipropositionen konstateras (s. 200204) att en enhetlig tjänsteorganisationtillämpas inom högskolan, vilket innebär att alla forskningskompetenta högskolelektoreri princip har samma möjligheter att i mån av tillgång till resurser bedriva forskningi tjänsten. Alla forskarutbildade lärare vid de mindre och medelstorahögskolorna ingår på samma sätt som lärarna vid universiteten ifakullelskollegierna. Dagens organisation innebär att medel för forskning ochforskarutbildning anvisas under fakultetsanslag, vilka således är gemensammaför flera högskoleenheter. I bilaga 10 a till högskoleförordningen anges vilkauniversitet och högskolor som hör ihop fakultetsvis. 1989/90: UbU25 Verksamhetsområdetför fakulletsorganen vid universiteten i , , , ,och samt vid skall omfatta även dehögskoleenheter som anges i nedanstående uppställning. Högskolanför lärarutbildning i Sth /Högskolan iFalun//iJönköping i Högskolan iKarlskrona/i i i /HärnösandHögskolan i X X X X X X X X X Högskoleförordningenbilaga 10 a (SFS 1989:646) Innebörden av detta är bl.a. att lärarna vid de mindre ochmedelstora högskolorna kan ansöka om tid för egen forskning från de rörligaresurser som fördelas av berörda fakultets- och sektionsnämnder. Övergångsvishar föreskrivits all vissa minimibelopp skall avsättas för forskningstid förlärarna vid dessa högskolor. I ett relativt stort antal motionsyrkanden framförsförslag som gäller utbyggnad av fasta forskningsresurser och inrättande av nyafakulteter och universitet. I motionerna 1989/90:Ub501 och 1989/90:Ubl43 (bådac) skisseras i yrkandena 5 resp. 7 en modell för hur högskolorna i ,, och SundsvallHärnösand skall kunna utvecklas tilluniversitet . I yrkande 6 i motion 1989/90: Ub501 begärs att enorganisationskommitté skall tillsättas för atl framlägga förslagtill utvecklingsplan för den skisserade utbyggnaden. Slutligen föreslås iyrkande 8 i motion 1989/90:Ubl43 ett uttalandeom utveckling av s.k. nätverksuniversitet samt lokala kun- 1989/90:UbU25 skapsmiljöer,dvs. samverkan mellan flera högskolor resp. samverkan med myndigheter ochföretag på högskoleorten. Förslag att inrätta nätverksuniversitet för högskolorna iVäxjö, och KarlskronaRonneby framförs också I motionerna 1989/90:Ubl34 (c) yrkande 2, 1989/90:Ub523 (c), 1989/90:Ub575 (s), 1989/90: Ub757 (m,fp) yrkande 2 och 1989/90:Ub820 (fp) yrkande 3 delvis. I motionernal989/90:Ub654 (s) och 1989/90:Ub682 (fp) begärs förstärkningar avforskningsorganisationen vid högskolorna i FalunBorlänge, ochlantbruksuniversitetets avdelning i . I motion 1989/90:Ub99 (s) framförs förslag om förstärkningav forskningen vid högskolan i . Förslag att utveckla högskolan i framförs i motionerna l989/90:Lrb61 (fp), l989/90:Ubl45 (c)yrkande 1, 1989/90:Ub584 (m) yrkande 1 och 1989/90:Ub725 (c) yrkande 1.Förstärkning av forskningsorganisationen vid högskolan i i motionerna 1989/90:Ub54 (s), 1989/90:Ub580 (s) och 1989/90:A69(fj)) yrkande 1. I motion 1989/90:Ub822 (mp) begärs dels att skallbesluta om inrättandet av ett universitet i (yrkande 2), dels attregeringen skall återkomma med förslag till plan för inrättandet (yrkande 3).En utredning om utveckling av ett mittsvenskt universitet med högskolorna iSundsvallHärnösand och som bas begärs i motion 1989/90:Ub610 (c). Förslag rörande fasta forskningsresurser o.d. vid demindre högskolorna i övrigt framförs rörande högskolan i imotionerna 1989/90:Ub79 (fp) yrkande 1, l989/90:Ubl27 (s) yrkande 1 och1989/90:A87 (s) yrkande 2, högskolan i i motion l989/90:Ub634 (s),högskolan i i motion 1989/90:Ub541 (c) yrkande 3 saml högskolan iÖstersund i motion 1989/90:Ub629 (s) yrkande 1 delvis. En prioritering av de små och medelstora högskolorna samthögskolan i begärs i yrkande 3 i motion 1989/90:Lrbll4 (s), och iyrkande 4 begärs en successiv utbyggnad av framtida fasta forskningsresurser.I yrkandena 1 och 2 i samma motion pekas på betydelsen av de regionalaaspekterna och att dessa måste ägnas särskild uppmärksamhet inför nästaforskningsproposition. I motion 1989/90:Ub628 (s) begärs en omfördelning avforskningsresurserna från till högskolorna i skogslänen. I motion 1989/90:Ubl31 (s) slutligen framförs förslag attinrätta ett samhällsvetenskapligt fakultetsanslag vid högskolan i påpekar vidare att lärarna inom del samhällsvetenskapliga områdetvid högskolan saknar fakultetstillhörighet. Utskottet är inte berett att förorda att fastaforskningsresurser tillförs några av de mindre eller medelstora högskolorna. Utskottet delar regeringens bedömning att det bör finnas goda förutsättningar för forskningssamverkan mellan dem och högskoleenheterna med fast forskningsorganisation och att en sådan samverkan är den bästa garan- 84 tin för enhög kvalitet i högskolan inom såväl grundutbildning som Sådana samverkansformer måste utvecklas utifrån lokala 1989/90:UbU25 förutsättningaroch kan utformas som nätverk mellan de berörda högskoleenheterna. Utskottetvill slutligen peka på strävan i propositionen att inte koncentreraforsknings- och utvecklingsarbete till vissa regioner, i första handStockholmsregionen, för att därigenom låta övriga regioner få del av depositiva effekterna av forskningsverksamhet med hög kvalitet. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrkerulskotiet motionerna 1989/90:Ub54, 1989/90:Ub61, 1989/90:Ub79 yrkande 1,1989/90: Ub99, 1989/90:Ubll4, 1989/90:Ubl27 yrkande 1, 1989/90:Ubl34 yrkande2, 1989/90:Ubl43 yrkandena 7 och 8, 1989/90:Ubl45 yrkande 1, 1989/90:Ub501yrkandena 5 och 6, 1989/90:Ub523, 1989/90:Ub541 yrkande 3, 1989/90:Ub575,1989/90:Ub580, 1989/90:Ub584 yrkande 1, 1989/90:Ub610, 1989/90:Ub628,1989/90:Ub629 yrkande 1 delvis, 1989/90:Ub634, 1989/90:Ub654, 1989/90:Ub682,1989/90:Ub725 yrkande 1, 1989/90:Ub757 yrkande 2, 1989/90:Ub820 yrkande 3delvis, 1989/90:Ub822 yrkandena 2 och 3, 1989/90:A69 yrkande 1 saml 1989/90:A87yrkande 2. Vad gäller förslaget i motion 1989/90:Ubl31 att inrätta ensamhällsvetenskaplig fakultet vid högskolan i och inledningsvis anslå 3milj.kr. till densamma är inte utskottet berett att tillstyrka detta yrkande.Eftersom lärarna vid högskolan i , bortsett från dem som tillhör tekniskfakultet, saknar fakultetstillhörighet bör dessa enligt utskottets mening ilikhet med lärarna vid de mindre och medelstora högskolorna tillhöra lämpligfakultet vid högskoleenhet med fakultetsorganisalion, i detta falluniversitetet i . Utskottet utgår från att bilaga 10 a tillhögskoleförordningen kommer all ändras i detta avseende. Med hänvisning tilldel anförda avstyrker utskottet motion 1989/90:Ubl31. Fem motionsyrkanden gäller frågan om fördelning av medelfrån den rörliga resursen på fakultetsanslagen till de mindre och medelstorahögskolorna. I motionerna 1989/90:Ub43 (m) yrkande 1, 1989/90:Ub71 (fp)yrkandena 1 och 3, 1989/90:Ub73 (fp) samt 1989/90:Ubl28 (s) delvis uttrycks oroför att dessa högskolor inte skall få sin rättmätiga del av den rörligaresursen i och med att något belopp inte längre kommer att vara öronmärkt fördem. Utskottet konstaterar inledningsvis att den rörligaresursen som används för att finansiera lärarnas egen forskning är en del avresp. fakultets anslag och att några belopp inte preciseras inom denna ram varesig i propositionen eller i de senaste årens regleringsbrev. Däremot angavs iden föregående forskningspropositionen (prop. 1986/87: 80 bil. 6 s. 14) att fakultetsnämndernavid fördelningen av de rörliga resurserna inte skullefå avsälla mindre än genomsnittet av de tre senaste årens tilldelning till varoch en av de mindre högskoleenheterna. Enligt utskottets uppfattning bör denna garantiregeJnu ha tillämpats under en tillräckligt lång övergångsperiod. Ansökningar frånlärarna vid de mindre och medelstora högskoleenheterna bör fr.o.m. budgetåret1990/91 prövas enligt samma krite-