bet · GD01UU19 · 1989-12-31 00:00:00 — de gröna har i en partimotion, som partietbeviljats tillstånd att väcka med anledning av "händelse av särskildvikt", krävt att nu skall erkänna republiken . Såsom utskottet ovan redovisat är de principer somregeringen säger sig följa beträffande erkännande av nya stater flexibla ochhar tillåtit ett antal undantag. Det förefaller enligtutskottets mening som om erkännandeprinciperna upprätthållits med störst fasthetvid frånvaro av politiska eller andra komplikationer. När speciellaomständigheter har rått har icke sällan konstruktioner och motiveringartillgripits för att motivera undantag från principerna. -1 en rad fall harerkännande av stater som i alla avseenden motsvarar de svenskaerkännandeprinciperna fördröjts p.g.a. politiska hänsyn. Demokratiska Republiken , , . -1 andra fallhar stater som de facto motsvarar de svenska kriterierna över huvud taget icke erkänts av politiska skäl. Det gäller t.ex. och . -Iytterligare fall har erkännandet delats upp, genom att ett de facto-erkännandekommit först och fullt de jureerkännande kommit . Detta gäller t.ex.Israel och . Utan att göra något uttalande om de enskilda fallen villutskottet understryka att det i princip anser att denna sorts flexibilitet ärrimlig och nödvändig i det internationella samarbetet, inte minst av det skäletatt en stor del av världens stater öppet lägger in politiska värderingar i sinerkännandepolitik och därför skulle ha svårt att förstå om höll på sinaprinciper helt oberoende av hur det skulle uppfattas politiskt. Det hade tillexempel varit ytterst skadligt för trovärdighet som motståndare tillrasismen i om regeringen hade erkänt lan Smiths regim i Rhodesia.Enligt principerna skulle detta ha skett, hade folk, gränser, territoriumoch full kontroll över detsamma och borde alltså ha erkänts vid striktprincip- 1989/90: UUl 9 tillämpning.Att regimen var rasistisk och olaglig skulle enligt princi- 1989/90:UU19 perna intespela någon roll. Likafullt lät regeringen politisk hänsyn avgöra attSmith-regimen inte erkändes, vilket enligt utskottets mening var klokt. Det är bland annat i ljuset av detta som frågan omerkännande av måste ses. Det finns inte i praktiken någraoomkullrunkeliga erkännandeprinciper som befriar regering och riksdag från ettfullt politiskt ansvar i varje enskilt erkännande fall. Liksom när det gällert.ex. och måste också i fallet en saklig och politiskbedömning av det speciella fallet göras. Erkännande av betyder inte erkännande av någonexilregering eller underjordisk befrielserörelse, ej heller av någon heltnybildad stat, utan erkännande av en stat som haft diplomatisk erkänd suveränitet,varit ockuperad utan stöd i folkrätten , därefter på grundval avdemokratiskt genomförda val själv återtagit sin suveränitet. I ett brev till utrikesutskott har Litauenspresident understrukit att Litauenssjälvständighetsförklaring inte innebär att någon ny stat bildas, utan enbartatt återupprättar den självständighet som de jure kontinuerligt harexbterat sedan landet bröt sig loss från och erkändes av helavärlden. I samband med den litauiska självständighetsförklaringenhävdades från en del håll att inte hade begärt erkännande. mening är det dock sannolikt att en självständighetsförklaring isig själv normalt bör tolkas som begäran till omvärlden om erkännande. För att tydliggöra att det förhåller sig så utfårdadeLitauens parlament den 17/3 en direkt vädjan till "demokratiska nationersregeringar" att erkänna ; man vädjade speciellt om"erkännande av de lagar och resolutioner som antogs ",vilket skulle innebära erkännande av . Någon tvekanom att vill bli diplomatbkt erkänt kan icke råda efter detta. Litauiska ledare har dessutom vädjat direkttill om erkännande. Svenska säkerhetspolitiska hänsyn har anförts mot ettsvenskt erkännande av . Men enligt utskottets mening är ett av mångainslag i en fast och trovärdig säkerhetspolitik en kritisk diplomatisk ochpolitisk inställning gentemot alla supermaktsövergrepp, till förmån för småfolks rättigheter. Man stärker alltså inte, utan försvagar egensäkerhet i förhållande lill supermakter om man svävar på målet när det gällersmå folks riitt till suveränitet. Erkännadeav strider inte mot traditionella svenska 1989/90:UU19 erkännandeprinciper Som utskottet ovan framhållit och som också framkom vid enföredragning inför utskottet den 17/4 av folkrättsexpertis,har åtskilliga gånger låtit politbka skäl påverka erkännandefrågor. Som utskottet redan ovan framhållit har , ett folk och ett territorium; regeringen är demokratiskt vald,folkviljan är massivt demonstrerad, regeringen har dessutom uppenbarligen medfå undantag civil och administrativ kontroll över sitt territorium. Inteminst viktigt är att polisen lyder under den litauiska regeringen. Att ett land saknar militär kontroll över sitt territoriumär inte i sig ett tillräckligt skäl mot erkännande, särskilt inte om enfrämmande militär närvaro sker med godkännande av landets regering. Detta ärfallet beträffande . Erkännande strider inte mot internationella avtal Som utskottet ovan redovisar utgör intenågot oöverstigligt hinder för svenskt erkännande av . Där talas omfredliga metoder vid gränsändringar och respekt för folks självbestämmande.Sovjetunionens territoriella integritet är således inte det enda somundertecknare av måste ta hänsyn till. Litauenssjälvbestämmande och fredliga befrielsemetodik är minst lika viktiga faktorer. Riksdag och regering har handlingsfrihet Utskottets genomgång visar att varken svenska principer,folkrätt eller ingångna internationella avtal utgör hinder för svenskterkännande av . Vad som skulle kunna återstå och som i så fall borde haredovisats av regering och utrikesnämnd, vore för utrikesutskottet okändasäkerhetspolitiska omständigheter. I det material som varit tillgängligt förutrikesutskottet har dock inte framgått att vare sig , elleromvärldens säkerhet skulle drabbas negativt av ett svenskt erkännade avrepubliken . Tvärtom är det utskottets övertygelse att ett svenskterkännande skulle kunna spela en betydelsefull positiv roll för att brytadödläget. På väg genom efter sitt besök hos president premiärminister att det är politiskt stöd hennes land trotsden sovjetiska ekonomiska blockaden är i störst behov av. Ett svenskterkännande skulle markera för sovjetledningen att har massivt stöd frånett land som i övrigt stödjer reformpolitik och eftersträvarpositiva relationer med framtidens . Stegviserkännande en möjlighet 1989/90:UU19 Vid sitt besök i den 23/4 sade Litauensregeringschef att ett första steg på vägen mot svenskterkännande kunde vara att återtar sitt erkännade av den sovjetbkaockupationen. Det har i debatten hävdats att det vore orimligt att 1990uttala officiell kritik mot den svenska samlingsregeringens godkännande av densovjetiska ockupationen av 1940. vill för sin delframhålla att oförmåga och ovilja att ompröva historiska skeenden i ljuset avnya erfarenheter har varit en av de mest avskydda svagheterna hos de regimer iCentral- och som försvunnit. Även om inte på länge liditav förtryck kan det inte uteslutas att det också hos oss finns tidsperioder ochenskilda politiska åtgärder som är mogna för omprövning i historiensljus. Inte minst kan detta gälla händelser då landet varit utsatt för starkttryck, t.ex. under . Sådana omprövningar kan innefatta nyamoraliska bedömningar av den politik som fördes. Men omprövning kan ocksåinnebära att man, utan att sakna förståelse för att vissa åtgärder vidtogs iden situation som rådde, nu finner det rimligt att undanröja eventuelltkvardröjande följdverkningar. I fallet med erkännande av den sovjetiskaockupationen av handlar det således för del mindre om attomvärdera beslutet som sådant, och mer om att ompröva dess kvardröjandekonsekvenser. Utskottet finner det således rimligt att uttalar attSveriges erkännande av den sovjetbka ockupationen av icke längre ägergiltighet. Detta skulle, från bl.a. sida, tolkas som ettpositivt led i ett diplomatiskt erkännade. anser utskottet att skälen för svenskterkännande av väger tyngre än de skäl som kan anföras emot. Detankommer på regeringen att i detalj utforma hur ett erkännande skallformuleras. Eventuellt kan erfarenheten från fallet ge vbs vägledning. deb att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: beträffande diplomatbkt erkännande av Litauenatt med bifall till motion 1989/90:U14 ger regeringen till känna vadutskottet anfört.