bet · GD01UU22 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt AmnestyInternational har situationen i och på inte förbättratsunder det gångna året trots regeringens löfte om större politisk öppenhet.Politiska fångar har avrättats , andra har fångslats på politiskagrunder och efter tvivelaktiga rättegångar. Amnesty har fått rapporter ommisstänkt tortyr och dålig behandling av politiska fångar. Det är utskottetsövertygelse att regeringen även framgent såväl inom ramen för FN som bilateraltkommer att arbeta för att demokrati och mänskliga rättigheter respekteras såväli som i andra länder där dessa rättigheter förnekas. Härmed fåryrkande 3 i motion U618 (mp) och yrkande 6 i motion 1989/90:UU22 U630 (vpk) anses besvarade. Vad gäller yrkandena i motionerna U618 (mp) och U630 (vpk)om att skall lämna onIndonesia (IGGI) får utskottet framföra följande. Sverigedeltar i likhet med flertalet andra , bl.a. , ochFinland, som observatör vid IGGIs årliga möten. Syftet medobservatörskapet är att erhålla allmän ekonomisk, handelspolitisk ochkommersiell information om . Så länge regeringen bedömer att detsvenska observatörskapet har ett informationsvärde, ser utskottet ingenanledning att förorda att detta upphör. Yrkande 4 i motion U618 (mp) och yrkande 2 i motion U630(vpk) avstyrks därmed. I motion U630 (vpk) yrkas att svenskt biståndssamarbeteinte skall upptas så länge bryter mot folkrätten. Utskottet fårkonstatera att det svenska biståndssamarbetet med är begränsat. fackliga organisationer har svenskt bistånd uppgående till drygt 1milj.kr. /89 givits till . Katastrofbistånd viaInternationella röda korset har tidigare gått till befolkningen i . Utskottet anser emellertid att såväl katastrofbistånd sombistånd till demokratisk uppbyggnad och stöd till mänskliga rättigheter har enplats att fylla även . Därmed avstyrks yrkande 3 i motion U630 (vpk). Frågan om hur mänskliga rättigheter respekteras i ochTibet har före årets möte aldrig varit uppe som ett separat ärende vidMR-kommissionens möten. Situationen i uppmärksammades under mötet medFNs underkommission om förhindrande av diskriminering och skydd avminoriteter. antog då en resolution enligt vilken skulletas upp vid MR-kommis-sions möte under den dagordningspunkt som behandlarunderkommissionens arbete. Så skedde även. Under den debatt som höllsuttryckte många talare oro för situationen i och . Ett resolutionsförslagom situationen i med bl.a. som medförslagsställare kundeemellertid aldrig behandlas av kommissionen eftersom denna efter omröstningbaserad på en procedurregel beslöt att inte ta upp resolutionen tillbehandling. vände sig mot detta beslut med hänvisning till attsituationen rörande mänskliga rättigheter i var en angelägen fräga. har under de senaste årenrapporterat om många fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna i . Fångartorteras, människor har arresterats efter gatuprotester och hålls 1989/90:UU22 fångsladeutan rättegång och utan möjlighet till kontakt med anhöriga eller advokat.Fredliga demonstranter har skjutits av polis. Den har aldrig ifrågasatt suveränitetöver . åtnjuter formellt viss självstyrelse som s.k. autonomregion inom . I ett flertal motioner tas situationen i upp. Imotion U615 (m) yrkas bl.a. att regeringen internationellt skall agera för attden kinesiska regeringen respekterar de mänskliga rättigheterna i ochför att en särskild FN-kommissarie tillsätts med uppgift att granska respektenför de mänskliga rättigheterna i . Även motion U642 (c) tar upp behovet avökad respekt för mänskliga rättigheter i . 1 motion U641 (fp) yrkas attKina tas upp till granskning i efter händelserna . Som framgår av bakgrunden ovan har agerat för attsituationen för mänskliga rättigheter i inkl. skulle tas upp iMR-kommissionen. Detta lyckades nu inte. Utskottet utgår från att regeringenkommer att fortsätta söka att multilateralt inom ramen för t.ex.MR-kommissionen och direkt med kinesiska företrädare ta upp kränkningarav de mänskliga rättigheterna i . Det är dock enligt utskottetsuppfattning ännu för tidigt att ta upp frågan om en särskild rapportör, vilketföreslås i motion U615 (m). De tematiska rapportörer som redan finns t.ex. förreligiös ofördragsamhet kan inom ramen för ett allmänt studium av denna form avkränkning av de mänskliga rättigheterna även studera förhållandena i ettenskilt land, t.ex. , vilket vore önskvärt. Situationen i har tidigare tagits upp av talare vidMR-kommissionens möten under kommissionens behandling av folkens rätt tillsjälvbestämmande och under debatten om religiös ofördragsamhet. Därmed får yrkande 3 i motion U610 (mp), yrkandena 1 och 2i motion U615 (m), berörd del av yrkande 11 i motion U641 (fp) samt berörd delav yrkande 16 i motion U642 (c) anses besvarade. Krav på ökat självstyre för har väckts i motion U642(c) medan motion U631 (fp) kräver att regeringen skall verka för att Tibetsställning avgörs genom en internationellt kontrollerad folkomröstning. 1 motionU615 (m) yrkas att regeringen skall verka för att den kinesiska regeringenrespekterar den fjärde . I motionerna U615 (m), U610 (mp) och U649 (fp och mp)yrkas att skall stödja fredsplan och verka för att fredsförhandlingarmellan och kommer till stånd, enligt motion U610 (mp) förslagsvis iStockholm. Vidare yrkas i motion U610 (mp) att DalaiLama och representanter för den tibetanska exilregeringen /90:UU22 inbjudsofficiellt till och att tibetanernas rätt till självbestämmande tasupp i FN och andra internationella fora. Den har inte ifrågasatt Kinassuveränitet över . Den fjärde kan därmed inte åberopasav såsom varande tillämplig på eftersom denna konventionbehandlar skydd av civilpersoner under krigstid bl.a. på ockuperade områden.Våra krav på att de mänskliga rättigheterna skall respekteras bör dock intevara mindre av den anledningen. Inte heller kan enligt utskottetsuppfattning verka för att ställning avgörs i en internationelltkontrollerad folkomröstning som krävs i motion U631 (fp). Krav på ökad självstyrelse för ingår däremot enligtutskottets tolkning i den fredsplan i fem punkter för som . Övriga punkter i fredsplanen är att förklaras som enfredszon, att kinesiska trupper dras tillbaka, att invandringen av kineseravbryts, att tibetanernas mänskliga rättigheter respekteras och att ekologiskyddas och kultur återuppbyggs. Fredsplanen innehåller även förslag till endialog mellan och . Det är denna dialog som utskottet anser att vi från svensksida bör ta fasta på. En situation i präglad av fredliga förhållanden ochrespekt för mänskliga rättigheter förutsätter uppenbarligen att tibetanernaskrav på ökat självbestämmande tillgodoses. Skulle tibetanska och kinesiskaföreträdare framställa en önskan om som mötesplats skall dettasjälvfallet bemötas positivt. I motionU610 (mp) yrkas på en officiell inbjudan till . En inbjudan av under former som skulle kunnatolkas som ett erkännande ställer sig av orsaker som utskottet ovan redovisatogörlig. Detta hindrar dock inte att ett besök under andra former skulle kunnavara av värde. Det ankommer dock dessutom enligt utskottets uppfattning påregeringen att själv bestämma vilka officiella inbjudningar som den önskarutfårda. Regeringen bör enligt utskottets uppfattning fortsätta attmed kinesiska företrädare ta upp situationen vad gäller de mänskligarättigheterna i . Yttrandefrihet och demonstrationsfrihet måsterespekteras. Den tibetanska kulturen måste skyddas och vördas. En lösning påden allvarliga situationen i kan emellertid endast uppnås genom en dialogmellan och och genom att våld undviks. Därmed avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion U610 (mp),yrkande 3 i motion U615 (m) och motion U631 (fp). Yrkande 4 i motion U615 (m),yrkande 16 i motion U642 (c) och motion U649 (fp, mp) får anses besvarade. 14.Självbestämmande för och mänskliga rättigheter i 1989/90:UU22 VästraSahara När , enligt en tidigare gjord utfåstelse,dragit sig tillbaka från kolonin , annekterades området av Marockooch . utropade den verksammamotståndsrörelsen Polisario landets självständighet under namnet Demokratiskasahariska arabrepubliken (RASD). Ett gerillakrig, som med större och mindreintensitet pågått , inleddes. På ena sidan står Polisario stödd avAlgeriet och på den andra sedan ingåttseparatfred med Polisario och dragit sig ur sin del av området. Enligt den uppgörelse som träffades mellan ,och skulle den sahariska befolkningen ges viss rätttill självbestämmande genom en icke folkvald . Det närmareansvaret för områdets avkolonisering överlät på FN. FNs generalsekreterare har tillsammans med OAUsordförande bedrivit ett medlingsarbete mellan parterna i syfte att uppnå ettvapenstillestånd i konflikten och en överenskommelse om formerna för enfolkomröstning. En gemensam fredsplan framlades och accepteradesi princip av parterna. beslöt generalsekreteraren och OAUsordförande att tillsätta en teknisk kommission för att med parterna ytterligareklarlägga villkoren och tillvägagångssättet avseende fredsplanen. I januari1990 utsåg generalsekreteraren den schweiziske diplomaten tillsin särskilde representant i Västra Sahara-frågan. Den saudiske kungen tog initiativet försoning mellan och , vilket ledde till ett möte mellan detre statscheferna . Mötet blev inledningen till enprocess som ledde till att och återupptogdiplomatiska förbindelser. hölls också direktasamtal mellan av och representanter för Polisarios ledning.Något ytterligare möte har dock inte ägt rum därefter. Vid generalförsamling antogs enhälligt enresolution som stöder generalsekreterarens och OAUs fortsatta ansträngningaratt uppnå fred och en överenskommelse om formerna för en folkomröstning iVästra . I resolutionen ombeds och Polisario att samarbeta medOAU och FN samt fortsätta sin dialog i syfte att uppnå fred, stabilitet ochsäkerhet i regionen. Även under möte antogs en resolutionsom anmodar de två parterna i konflikten att uppta direktaförhandlingar om vapenstillestånd för att kunna genomföra folkomröstning omsjälvbestämmande för folk under överinseende av OAU och FN. Utskottet har under en lång följd av år tagit upp fråganom . Utskottet har därvid fastslagit att frågan är ett oavslutatkolonialt problem och att områdets framtid måste avgöras i enlighet medbefolkningens fritt uttalade önskemål. stöder tanken på en internationellt övervakadfolkomröstning i . Vi har röstat för detta under de år ärendethar behandlats av . Utskottet får konstatera att framsteg gjorts i denna frågaunder . Den fredsplan som FN och OAU lade fram den 30 augusti1988 har i princip accepterats av både och Polisario. Planenförutsätter en folkomröstning i FNs och OAUs regi om territoriets framtida status.Det är utskottets uppfattning att alla parter nu bär ett stort ansvar för attta till vara de möjligheter till fred och självbestämmande för detvästsahariska folket som bjuds. Regeringen ger sitt fulla stöd till FNs generalsekreterareoch dennes särskilde representant i deras medlingssträvanden. Den svenska regeringenhar också haft direkt kontakt med parterna. Utskottet utgår från att detta stödkommer att fortgå. Därmed torde yrkande 1 i motion U628 (fp) och yrkande 11 imotion U642 (c) anses besvarade. Något enskilt nordiskt initiativ i frågan, vilket föreslåsi motion U627 (mp), är därför inte behövligt. Yrkandena 1 och 2 i motion U627 (mp) avstyrks därmed. Motionerna U627 (mp) och motion U642 (c) tar upp frågan omförsvunna saharier. Enligt vad utskottet erfar är denna fråga föremål förbehandling i FN. Den särskilda arbetsgrupp under som följerupp och undersöker rapporter om ofrivilliga försvinnanden har också tagit upprapporterade fall av försvunna västsaharier. stöder arbetsgruppen somutför ett gott arbete. Vad gäller frågan om en särskild rapportör som skall undersöka brott mot mänskliga rättigheter iVästsahara, vilket tas upp i motion U628 (fp) och motion U642 (c), får utskottetkonstatera att möjligheten att tillsätta nya rapportörer för speciella länderär mycket små. 1 stället har det visat sig att rapportörer eller arbetsgruppersom studerar olika brott mot mänskliga rättigheter (t.ex. tortyr, försvinnandeneller religiös ofördragsamhet) ofta lättare kan studera kränkningar i enskildaländer. Ett exempel på detta är arbetsgruppen mot försvinnanden som nuundersöker fall av försvunna saharier. Därmed får yrkande 3 i motion U627 (mp), yrkande 4 imotion U628 (fp) och yrkande 10 i motion U642 (c) anses besvarade. 15.Mänskliga rättigheter i /90:UU22 störtades den folkvalda regeringen iSudan i en militärkupp. Landet styrs av motsvarande en militärjuntaunder ledning av generallöjtnanten . Efter militärkuppen bannlystes alla fackföreningaroch yrkessammanslutningar. Hårda fångelsedomar och dödsdomar har avkunnats motregeringens motståndare. Bl.a. sitter många fackföreningsmedlemmar fångslade.Tortyr förekommer i fångelserna. Enligt beräknas mer än100 personer vara fångslade enbart för att de fredligt protesterat mot den nyaregimen. Inbördeskriget mellan regeringstrupperna som representerarden muslimska delen av befolkningen som bor i norr och den ickemuslimska(och animistisk) befolkningen i söder genom befrielserörelsernaSPLM/SPLA har pågått med olika intensitet men trappades upp 1983efter det att den dåvarande regeringen i antagit muslimsk rättskipning(sharia) som hela landets lag. Inbördeskriget har skördat tusentals offer.Många har också dödats och torterats av regeringsstyrkor och lokalregeringstrogen milis enligt rapporter från . Övergreppenhar inte upphört efter regeringskuppen utan fortsätter. Mänskliga rättigheter kränks i . Det långvarigainbördeskriget har skördat hundratusentals liv i strid eller genomregeringstruppernas övergrepp. Det har inneburit outsägliga lidanden förbefolkningen. Kriget har också indirekt genom att det förhindrat ett normaltliv i den södra delen av landet framkallat hungersnöd som skördat hundratusentalsoffer och drivit hundratusentals på flykt. Därtill kommer att drabbats aven långvarig torka omväxlande med skyfall som lett till översvämningar. Sudanhar också självt fått ta emot ca 750 000 flyktingar från omgivande länder, huvudsakligenfrån . har försök gjorts bl.a. av den afrikanskasamarbetsorganisationen för att få till stånd förhandlingar mellanregeringen och motståndsrörelserna. har ingen framgång rönts utaninbördeskriget fortsätter. togs upp i debatten vid men har såvitt utskottet vet inte blivit föremål för närmare granskning iMR-kommissionen. har antagit om medborgerligaoch politiska rättigheter samt ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.Däremot har inte antagit tortyrkonventionen. MR-kommissionenhar en diger arbetsbörda och kan inte ta upp ac alla dekränkningar mot mänskliga rättigheter som begås runt om i världen.Många länder som borde granskas av kommissionen hinns 1989/90:UU22 inte med.Det är självfallet kommissionens ambition att söka förhindra brott motmänskliga rättigheter varhelst de förekommer. Utskottet utgår därför från att ävende kränkningar mot mänskliga rättigheter som begås i skall komma att tasupp i kommissionen. Utskottet förutsätter att regeringen följer denna fråga ochnär tillfålle ges undersöker möjligheterna att i någon form i MR-kommissionenta upp de brott som begås mot mänskliga rättigheter i . Därmed fåryrkande 4 i motion U635 anses besvarat. tillhör de länder som vid årets möte med MR-kommissionenbehandlades konfidentiellt i enlighet med ECOSOC-resolution från år 1970.Kommissionen granskar där länder som enligt inkomna klagomål frånorganisationer och enskilda länder företer ett sammanhängande mönster avallvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. Även vid sitt nästa mötekommer kommissionen att behandla konfidentiellt. anslöt sig till 1966 årskonventioner om de mänskliga rättigheterna och till tortyrkonvention. Enligt som besökte under1989 behövs grundläggande legala och institutionella reformer i landet för attde mänskliga rättigheterna skall kunna respekteras. Ändrade regler försäkerhetsstyrkornas uppträdande behövs även. förekommer av statsmaktensanktionerade godtyckliga frihetsberövanden, politiska mord och avrättningarutan föregående rättsligt förfarande. Vissa positiva steg kunde förmärkasunder början av 1989, t.ex. en allmän amnesti för politiska fångar. Yttrande-och föreningsfriheten utvidgades också något. Dessa positiva tecken förbyttesdock snabbt i det motsatta i och med att personer som kritiserade regeringenmassarresterades. Många av de arresterade avrättades därefter utan rtegång avden somaliska armén. Avrättningar av obeväpnade civila inkl. barn har enligtAmnesty International fortsatt i flera delar av landet. är ett av de länder som inte samarbetat med densärskilde rapportör för summariska rättegångar eller utomrättsliga avrättningarsom tillsatts av . blev under årets möte med föremålför behandling enligt den konfidentiella s.k. 1503-proceduren. deltog därvid aktivt. Den svenska delegationen tog även upp situation en i under en dagordningspunkt som behandlar förhållandet i enskilda länder. Utskottet får välkomna att nu antagit ' konventionerom de mänskliga rättigheterna och konvention. Mycketåterstår dock enligt vad utskottet erfar innan lever upp till dessaåtaganden. Kränkningarna mot de mänskliga rättigheterna är grova ochomfattande. Det är utskottets förvissning att den svenska regeringenäven såväl inom som bilateralt kommer att påtalakränkningar mot mänskliga rättigheter i . Härmed får yrkande 3 i motion U635 (m) och motion U636 (s)anses besvarade. De många årens interna stridigheter i harinneburit att allvarliga brott mot mänskliga rättigheter har begåtts ochfortsätter att begås. väcker i sin årsrapport för 1989allvarlig kritik mot tortyr, ofrivilliga försvinnanden, politiskt motiverademord etc. är ett av de få länder för vilka en särskild rapportörtillsatts för att granska de brott mot mänskliga rättigheter som begås i landeti fråga. Vid årets möte med presenterade densärskilde rapportören sin rapport i vilken uttrycktes stark oro överutvecklingen i . Antalet allvarliga brott mot de mänskligarättigheterna hade ökat jämfört med . Rapportören pekadesärskilt på de negativa effekter på ekonomiska och sociala rättigheter som denfortsatta väpnade konflikten och det allmänna våldsklimatet i landet har haft.Summariska rättegångar och utomrättsliga avrättningar, politiskt motiveradekidnappningar och försvinnanden samt tortyr är vanligt förekommande i landet.De som är ansvariga för kränkningar ställs i övervägande utsträckning inteinför rätta. I den resolution som utan omröstning antogs vidkommissionens möte görs såväl regeringssidan som den väpnade oppositionenansvarig för utvecklingen mot alltmer utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna.I resolutionen uttrycks stöd för FNs ansträngningar att medverka till enförhandlingslösning av den väpnade konflikten och andra stater uppmanas avståfrån inblandning i inbördeskriget. Densärskilde rapportörens mandat förlängs med . Den politiska utvecklingen i ger fog för vissthopp. Efter ett inbördeskrig som kulminerade i en kraftig offensiv inovember från FMLN försöker nu bl.a. FNs generalsekreterare att få de bådaparterna regeringen under president och oppositionsorganisationenFMLN att närma sig varandra och få i gång en dialog. Den 4 aprilundertecknades i av den salvadoranska regeringen, FMLN och FNsgeneralsekreterare ett sjupunktersprogram för en framtida fredsprocess. Iprogrammet förutskickas bl.a. följande. Politiska överenskommel- I989/90:UU22 ser somleder till slut på den väpnade konflikten varefter FMLN-medlemmarna skallgaranteras återanslutning till den demokratiska processen. Denna process skall ske under FNs generalsekreteraresbeskydd och utan avbrott. FNs representant skall kunna delta aktivt iförhandlingarna och vara den enda som får informera allmänheten. FNs generalsekreterarefår ha konfidentiella kontakter med regeringar i FNs medlemsländer och medsalvadoranska grupper och individer. Enligt programmet medger parterna att politiska och andraorganisationer i också har en viktig roll att spela i processen. 1 motionerna U604 (vpk) och U639 (s) yrkas att regeringenskall verka för att det skapas möjligheter till en fredlig och demokratiskutveckling i och för att den utländska inblandningen i ElSalvadors angelägenheter upphör. 1 motion U641 yrkas att granskas iMR-kommissionen på grund av allvarliga och systematiska övergrepp mot mänskligarättigheter. Enligt av vad framgår ovan är förutsättningarna för enlösning på konflikten bättre än under detlånga inbördeskriget. Det är utskottets förhoppning att den vilja till fred somde båda parterna genom ramöverenskommelsen i givit uttryck för skallleda till en konstruktiv dialog med fred som resultat. En fredlig utveckling ilandet är en grundförutsättning för att de mänskliga rättigheterna skall börjarespekteras i . Utskottet får uttrycka sin djupa oro över alla dekränkningar som begås mot mänskliga rättigheter i landet. Utskottet välkomnar FNs aktiva roll i arbetet på attstifta fred i . Vid toppmötet i 1989 bad de femcentralamerikanska presidenterna om att aktivt spela en roll iansträngningarna att få fred i landet. Det är utskottets förhoppning att dessa ansträngningarskall krönas med framgång. hårt drabbade befolkning har lidit nog. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att påtalakränkningarna mot de mänskliga rätttigheterna som begås i . Vid generalförsamlingantogs en resolution till stöd för ökat skydd av de mänskliga rättigheterna i ElSalvador baserad på den särskilde rapportörens rapport. Det humanitära biståndsom ger till utgörs till stor del av insatser för attfrämja mänskliga rättigheter och bistå politiskt förföljda. Biståndet är därvidockså ett sätt att bidra till arbetet på en demokratisk utveckling iCentralamerika. Därmed fåryrkandena I och 2 i motion U604 (vpk) samt motion U639 (s) samt berörd del avyrkande 11 i motion U641 (fp) anses besvarade. 18.Minnesår i solidaritet med indianer 1989/90:UU22 I motion U643 (vpk) yrkas att regeringen skall tillsättaen kommitté för att 1992 genomföra ett minnesår i solidaritet med Amerikasindianer. firas 500-årsjubileet av upptäckten av Amerika.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion U643 att detta jubileuminte endast skall firas till hågkomst av en geografisk upptäckt gjord av eneuropé utan även påminna om de effekter som detta fick för områdenas urbefolkningar.Utskottet förutsätter att jubileet i många av de berörda länderna även kommeratt inkludera att denna mörka sida av upptäckt uppmärksammas. Utskottet kan emellertid inte ställa sig bakom förslagetom att sätta upp en svensk kommitté för att utforma ett minnesår. arbetar en arbetsgrupp underMR-kommissionen med att utforma en deklaration till stöd för urbefolkningarsrättigheter. stöder detta arbete. I bör även enligt utskottetsuppfattning aktivt manifesteras det urbefolkningsår som planeras för år 1993eller senare enligt ett beslut av . Därmed avstyrks motion U643 (vpk). 1. beträffande anslutning till ochefierlevnad av konventionerna att förklarar yrkande 1 i motion 1989/90:U622 och yrkandena 2 och 5 i motion 1989/90:U641 besvarade med vadutskottet anfört, 2. beträffande yttrandefriheten m.m. attriksdagen förklarar yrkandena 1 och 3 i motion 1989/90:U616 samt yrkande 9 imotion 1989/90:U641 besvarade med vad utskottet anfört, attriksdagen förklarar yrkandena 4 och 5 i motion 1989/90:U642 besvarade med vadutskottet anfört, 4. beträffandedödsstraff m.m. attriksdagen förklarar yrkandena 4 och 5 i motion 1989/90:U616, yrkande 2 i motion1989/90:U622, ifrågavarande del av yrkande 1 i motion 1989/90:U641 och yrkande6 i motion 1989/90:U642 besvarade med vad utskottet anfört, 5. beträffandeflyktingars rättigheter attriksdagen avslår yrkande 1 i motion 1989/90:U641 delvis och yrkande 15 i motion1989/90:U641, 1(fp, c, mp) 6. beträffande fria val attriksdagen förklarar yrkande 10 i motion 1989/90:U641 besvarat med vadutskottet anfört, 2(fp) 4 1989/90. 7. beträffande barns rättigheter 1989/90:UU22 att förklarar yrkandena 2 och 6 i motion 1989/90:U616, kvarvarande del av yrkande 1 i motion 1989/90:U641samt yrkande 5 i motion 1989/90:U645 besvarade med vad utskottet anfört,