bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund härav anser utskottet att antalet arbetstimmarinom Samhallföretagen bör få öka med 600 000 och att anslaget på grund häravbör höjas med 55 milj.kr. deb att utskottets hemställan under35 bort ha följande lydelse: 35. beträfende att med bifalltill motion 1989/90:Fi68 yrkande 9 deb beslutar att verksamhet skallutökas med för arbetshandikappade anställda /91, deb /91 under tionde huvudtiteln utöver vad tidigareanvisade medel (1989/90:AU12, rskr. 243) till Bidrag till stifteben Samhallanvisar ett förslagsanslag på . Avslag på propositionen vad gäller vissa avvikelserfrån semesterlagen (mom. 36) deb att den del av utskottets yttrande på s. 68 som börjarmed "Den föreslagna" och slutar med "yrkande 13" bort haföljande lydelse: biträder den mening som framförs i motionFi70 (mp) att propositionens förslag om tillfålliga avvikelser i semesterlagenbör avslås av . Att regeringen först föreslår förlängd semester ochsedan upphäver effekten av denna åtgärd genom ett tillfålligt förstag om skall kunna arbeta på del av semestern anser utskottet vara motstridigt ochägnat att skapa förvirring. Beträffande semestersparande finns det regler sommöjliggör flexibilitet . Utskottet awisar därför regeringenslagförslag i dess helhet. Motion Fi70 yrkande 13 tillstyrks därmed. deb att utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse: 36.beträffande avslag på propositionen vad gäller vbsa avvikel- 150 att med bifalltill motion 1989/90:Fi70 yrkande 13 1989/90:FiU40 avslår i proposition1989/90:150 bilaga 5 punkt 4 framlagt för- Reservationer slag till lagom avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480), Avstående från semesterledighet (mom. 37) Lars-OveHagberg (v) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 69 som börjar med "Föreliggandelagförslag" och slutar med "Fi65 yrkande 8" bort ha följandelydelse: Utskottetkonstaterar att semesterlagstiftningen utgör en del av den socialaskyddslagstiftningen på arbetsmarknaden. Förslaget om rätt för arbetstagarenatt komma överens med arbetsgivaren om att avstå från att ta utsemesterledighet för tid överstigande och ändå fåsemesterersättning innebär en oerhört allvarlig försvagning av det socialaskyddet för arbetstagarna. Självklart kommer det mycket ofta att inträffa attarbetstagaren känner sig tvingad att acceptera ett förslag från arbetsgivarenatt avstå från semester för att undvika att stöta sig med denne. Det sagdainnebär att utskottet tillstyrker motion Fi65 yrkande 8 och awisarpropositionens förslag i denna del. I enlighet härmed bör 3 § första och andrastycket samt 4 och 5 §§ utgå ur lagförslaget. deb att utskottets hemställan under 37 bort haföljande lydelse: 37. beträffimde avstående från semesterledighet att med bifall till motion 1989/90:Fi65 yrkande 8 beslutar att 3 § förstaoch andra stycket, 4 och 5 §§ i det i propositionen framlagda förslaget till lag om avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480)skall utgå. Underrättande av arbetstagarorganisation (mom. 38) AnneWibble (fp), (), (), (), FilipFridolfsson (m), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 69 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkande 14" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående tagit ställning för att arbetstagarna skall kunna avstå från viss del av semesterledigheten efter överenskom melse med arbetsgivaren. Enligt utskottets mening finns det dock inte någon anledning såsom föreslagits i propositionen att den fackli ga organisationen skall underrättas. Detta krav innebär en onödigt byråkratisk handläggning som riskerna är små att arbetsgivar na skall missbruka systemet. Utskottet tillstyrker därför motion Fi73 ,c, yrkande 14 i denna fråga och anser att lagförslaget ej bör antas av i denna del.Detta innebär att 3 § tredje stycket bör utgå ur 1989/90:FiU40 lagförslaget. Utskottet har inte någon förståelse för synpunkterna i Reservationermotion Fi65 yrkande 9, vilka skulle innebära ytterligare tidskrävandebyråkratiska rutiner, varför denna motion avstyrks i motsvarande del. deb att utskottets hemställan under 38 bort haföljande lydelse: 38. beträffande underrättande av arbetstagarorganbation attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi73 yrkande 14 samt med avslag påmotion 1989/90:Fi65 yrkande 9 beslutar att 3 § tredje stycket i det i propositionenframlagda förslaget till lag om avvikelser från vissa bestämmelser isemesterlagen (1977:480) skall utgå. Underrättande av arbetstagarorganisation (mom. 38) Lars-OveHagberg (v) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 69 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkande 14" bort ha följande lydelse: Omriksdagen beslutar införa nya regler om avstående av semester anser utskottetatt det är rimligt utifrån synpunkter på det sociala skyddet förarbetstagarna att överenskommelsen skall godkännas av centralarbetstagarorganisation. Regeringen bör på denna punkt skyndsamt återkommatill med ett nytt lagförslag. Av det sagda följer att utskottet intekan acceptera de synpunkter som kommer till uttryck i motion Fi73 yrkande 14.Motion Fi65 yrkande 9 tillstyrks därmed. deb att utskottets hemställan under 38 bort haföljande lydelse: 38. beträfende underrättande av arbetstagarorganbation attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi65 yrkande 9 samt med avslag på motion1989/90:Fi73 yrkande 14 hos regeringen begär nytt lagförslag såvitt avser 3 §tredje stycket i det i propositionen framlagda förslaget till lag om avvikelserfrån vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480) i enlighet med vad utskottetanfört. Förlängd rätt att spara semesterledighet (mom. 39) AnneWibble och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 69 som börjar med "Beträfiiandemotionskravet" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: mening är de nu föreslagna reglerna ett led i den mer omfattande reformering av semester- och arbetstidslagstiftningen, 152 som krävs för atttillgodose kraven på flexibilitet i arbetslivet och valfrihet för individerna.Utskottet ställer sig därför bakom kravet i 1989/90:FiU40 motion Fi68yrkande 6 att regeringen bör återkomma till Reservationer medett mer genomarbetat och övergripande förslag om nya regler för såväl semestersom arbetstid. deb att utskottets hemställan under 39 bort haföljande lydelse: 39. beträffande förlängd rätt att spara semesterledighet attriksdagen deb antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om avvikelser från vissabestämmelser i semesterlagen (1977:480), såvitt avser 6 §, deb med bifall till motion1989/90:Fi68 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Flexibelt uttag av arbetstid och semester (mom. 40) AnneWibble (fp), (), (), (), FilipFridolfsson (m), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 70 som börjar med"påtalar" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: Utskottetvill för sin del instämma i vad som anförs i motion Fi73 yrkande 13 om att detfinns behov av ökad flexibilitet när det gäller uttag av arbetstid ochsemester. Arbetstagarna bör få större möjligheter att påverka planeringen avsin arbetstid med hänsyn till familjeförhållanden, ideellt arbete, studieretc. Även arbetsgivarna har utifrån sina utgångspunkter ett intresse avflexibla och individuella lösningar, inte minst mot bakgrunden av bristen påarbetskraft. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion Fi73yrkande 13. deb att utskottets hemställan under 40 bort haföljande lydelse: 40. beträffande flexibelt uttag av arbetstid och semester attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi73 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Permanentning av de nya reglerna i semesterlagen (mom. 41) AnneWibble (fp), (), (), () och LarsDe () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 70 som börjar med "Somanförs" och slutar med "i semesterlagen" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att de nya reglerna avseende möjlighet att avstå viss del av semesterledigheten samt liberalisering i fråga om sparande av semester är ett steg i rätt riktning mot individuella och flexibla i 53 Dessa reglerbör därför inte upphöra vid utgången av mars 1992.Enligt utskottets uppfattning bör ändringarna inarbetas i semes- 1989/90:FiU40 Riksdagenbör därför hos regeringen begära förslag till änd- Reservationer ringar isemesterlagen i enlighet med vad utskottet anfört. regler sommedger en hög grad av valfrihet och flexibilitet i fråga om densamlade arbetstidens längd och förläggning inrymmas i en ny Motion Fi66 yrkande 18 tillstyrks deb att utskottets hemställan under 41 bort ha följandelydelse: 41. beträffande permanentning av de nya reglerna isemesterlagen attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi66 yrkande 18 hos regeringen begärförslag till ändringar i semesterlagen (1977:480) i enlighet med vad utskottetanfört. Anslag till information om semesterfrågor (mom. 43) (), (), (),(), (), (), () ochCarl () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 70 som börjarmed "Med hänsyn" och slutar med "avstyrks därmed" bort haföljande lydelse: Det finns enligt utskottets uppfattning inte något skälatt de nu föreslagna förändringarna i semesterreglerna använda anslagsmedel fören informationskampanj. Informationen kommer att spridas snabbt via massmedia,arbetsmarknadens parter och arbetsgivarna. Om ytterligare information befinnsnödvändig bör av anvisade medel under tionde huvudtiteln tillUtredningar m.m. kunna användas. Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet motionerna Fi67 yrkande 1, Fi68 yrkande 7, Fi70 yrkande 14 och Fi73yrkande 9. Propositionens förslag om anslag avvisas. deb att utskottets hemställan under43 bort ha följande lydelse: 43. beträffande anslag till information omsemesterfrågor att med bifall till motionerna 1989/90:Fi67 yrkande 1,1989/90:Fi68 yrkande 7, 1989/90:Fi70 yrkande 14 och 1989/90: Fi73 yrkande 9avslår regeringens i proposition 1989/90:150 bilaga 5 punkt A5 framlagdaförslag om anslag till Information om semesterfrågor. 65.Anslag till information om semesterfrågor i989/90:FiU40 (mom. 43) Reservationer Underförutsättning av bifall till reservation 58 Lars-OveHagberg (v) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 70 som börjar med "Med hänsyn"och slutar med "avstyrks därmed" bort ha följande lydelse: Utskottetavstyrker den föreslagna särskilda lagen om avvikelser från vissa bestämmelseri semesterlagen. Det finns därför inte anledning att anslå medel för ensärskild informationskampanj om denna lags innebörd och effekter.Propositionens förslag till anslag avstyrks därför av utskottet. deb att utskottets hemställan under 43 bort haföljande lydelse: 43. beträffande anslag till information om semesterfrågor attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Fi67 yrkande 1, 1989/90:Fi68yrkande 7, 1989/90:Fi70 yrkande 14 och 1989/90: Fi73 yrkande 9 avslårregeringens i proposition 1989/90:150 bilaga 5 punkt A5 framlagda förslag omanslag till Information om semesterfrågor, Uppskjutet uttag av pension (mom. 44) CarlFrick (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 71 som börjar med"tillstyrker" och slutar med "grundpension böravslås av " bort ha följande lydelse: Finansutskottetanser det vara av stor vikt att skattesystemet underlättar för människor attkunna välja en lägre nivå på sin materiella standard. Regeringens förslag tillskattereform driver, enligt utskottets uppfattning, arbetstagarna till mer ochintensivare arbete. Det har också ambitionen att förlänga människorsyrkesverksamma period genom incitament till arbete efter pensionsåldernsuppnående. Ledstjärnan för regeringen är uppenbarligen att med alla medel sökaöka arbetskraftsutbudet och arbetsproduktiviteten. Enligt utskottet är dettainte rätt väg att hantera dagens ekonomiska och sociala problem. Regeringenstyr i helt fel riktning. Samhällets målsättning bör, enligt utskottet, istället vara att sänka veckoarbetstiden till 30 eller samt attförkorta den yrkesverksamma perioden för alla arbetstagare. Detta bidrar,enligt utskottet, till en förbättrad arbetsproduktivitet och minskade socialakostnader. Detta bidrar också till en bättre resurshushållning med människoroch natur. Detär mot den bakgrunden som utskottet yrkar bifaU till motion Fi70 (mp) yrkande18 och avslag på propositionen i berörd del. debatt utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse: 44. beträffande uppskjutetuttag av pension 155 att med bifalltill motion 1989/90:Fi70 yrkande 18 avslår i proposition1989/90:150 bilaga 3 framlagt förslag till lag 1989/90:FiU40 om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Höjd grundpension (mom. 45) GunnarBjörk och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 71 som börjar med"delar" och slutar med "grundpension bör avslåsav " bort ha följande lydelse: Detaktuefla förslaget i motion Fi73 yrkande 2 bÖr ses mot bakgrunden av deb behovet att snabbt ökaarbetskraftsutbudet genom att stimulera intresset hos pensionärer att stå tillarbetsmarknadens förfogande, deb att införa ett rättvisare och bättrepensionssystem, deb att förenkla den nuvarande relativt omständligaadministrativa hanteringen. Utskottetdelar uppfattningen att grundpensionen bör höjas på det sätt som föreslås imotion Fi73. Det finns inte anledning för att avvaktapensionsberedningens utredningar. anfört med anledning av motion Fi73 yrkande 2 bör som sinmening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 45 bort haföljande lydelse: 45. beträffande höjd grundpension att med bifalltill motion 1989/90:Fi73 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 68, Beräkningen av statsbudgetens inkomster (mom. 46) , och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 71 börjar med rubrikenoch på s. 73 slutar med "yrkande3" bort ha följande lydelse: Regeringenredovisar i den reviderade finansplanen ett budgetalternativ som i detnärmaste är i balans. Undersenare år har det beräknade budgetsaldot successivt förbätt rats under loppet av ett budgetår för att till slut resultera i ett betydande överskott. budgetproposition beräknades att stats budgetens saldo under /89 skulle sluta i ett underskott på det blev ett överskott på . Även beräkningen av 1989/budgetsaldo har genomgått en liknande utveckling: från balans i förra årets budgetproposition till ett överskott på i den budgetproposition 156 som lades fram tidigare iår. Utskottet finner det därför överraskande att regeringen nu har 1989/90:FiU40 räknat nerdet förväntade överskottet för innevarande budgetår till Reservationer drygt 15miljarder kronor som nästa budgetårs saldo alltjämt sägs vara ibalans. Utan närmare förklaring uppges att statsinkomsterna väntas bli lägre änvad man tidigare räknat med. Denna motivering framstår som märklig med hänsyntill att löneutvecklingen överträffat uppställda antaganden.Justeringen torde för nästa budgetår dock förklaras av att regeringen byggersina kalkyler på att den samlade lönesumman skall stiga med . tidigare framhållit är ett sådant antagande inte bara orealistisktutan också grovt vilseledande. En så kraftig neddragning av löneutvecklingstaktenmellan saknar allt stöd av erfarenheten. Den ter sig än meranmärkningsvärd mot bakgrund av att man sedan budgetpropositionens kalkylerhar justerat ned nivån . Det är enligt utskottets meningsvårt att frigöra sig från misstanken att den företagna nedrevideringen är ettförsök att i någon mån dölja den överbeskattning som pågår. Utskottet räknar med hänsyn till det anförda med att detslutliga budgetutfallet /91 kommer att utvisa ett betydande överskott. Ett annat inslag i regeringens strävan att döljaöverbeskattningen är den allt vanligare metoden att föra vissa statsinkomsterdirekt till för amortering av statsskulden eller till någonfond. Så var fallet med engångsskatten på pensionssparandet, och sammaförfaringssätt har använts beträffande arbetsmiljöavgiften och tvångssparandet.I kompletteringspropositionen förklaras nu att de inkomster som inflyter som enföljd av avskattningen av företagens reserver enligt skatteomläggningenlikaledes skall läggas utanför budgeten. Enligt utskottets mening bör iprincip samtliga statens inkomster redovisas över budgeten. deb att utskottets hemställan under46 bort ha följande lydelse: 46. beträffande beräkningen av statsbudgeterisinkomster att med bifall till motion 1989/90:Fi66 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om att alla statens inkomsterskall redovisas över budgeten. Beräkningarna i långtidsbudgeten (mom. 47) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 73 börjarmed "Det strama" och på s. 75 slutar med "stånd framöver"bort ha följande lydelse: Som vanligt presenteras i kompletteringspropositionen enlångtidsbudget, som belyser utvecklingen av statsbudgetens inkomster ochutgifter under den kommande femårsperioden.Syftet med kalkylerna är att 1989/90:FiU40 visa vilken budgetutvecklingsom blir följden, om inga beslut fattas om Reservationer ändradeutgifter eller inkomster. mening är det slags sifferexercis som långtidsbudgetenrepresenterar tämligen meningslös, så länge den endast innebär en mekaniskframräkning av vad fattade beslut om budgetpolitiken leder till.Utgångspunkten för Italkyler av detta slag bör i stället vara klart angivna målför skattetryckets och de offentliga utgifternas utveckling. Detta börriksdagen som sin mening ge till känna för regeringen. deb att utskottets hemställan under 47 bort haföljande lydelse: 47. beträffande beräkningarna i långtidsbudgeten attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi66 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om beräkningsförutsättningar förlångtidsbudgeten. Beräkningarna i långtidsbudgeten (mom. 47,motiveringen) AnneWibble och (båda fp) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 74 börjar med "Utskottet gör" och på s. 75 slutar med"yrkande 5" bort ha följande lydelse: Utskottetgör för sin del följande bedömning i anslutning till långtidsbudgeten.Kalkylerna visar hur beroende budgetutvecklingen är av det allmänna ekonomiskaläget och den ekonomiska utvecklingen i stort. Särskilt pris- ochlöneutvecklingen har stor betydelse, både direkt genom effekten på inkomsteroch utgifter och indirekt genom effekten på kostnadsläge och sysselsättning. Enmer gynnsam utveckling som innebär att vårt relativa kostnadsläge förbättrasskapar större möjligheter för en nödvändig sänkning av det totalaskattetrycket. Utskottetkonstaterar att långtidsbudgeten utgår från att ett stort finansiellt sparandei den offentliga sektorn är önskvärt. Utskottet delar inte denna bedömning. 1stället är det från många utgångspunkter angeläget att det totala sparandet isamhället i högre grad sker inom den privata sektorn. Detframgår av långtidsbudgeten att en mycket stram utgiftsprövning krävs för attuppnå detta mål. Utskottet delar bedömningen att stor försiktighet krävs intebara med nya utgifter, utan det krävs även omfattande begränsningar ochregelförändringar i existerande utgiftssystem. Moderatasamlingspartiet ifrågasätter i motion Fiöö yrkande 5 värdet avlångtidsbudgetberäkningarna. Enligt motionärernas mening är det slagssifferexercis som långtidsbudgeten representerar tämligen meninglös, så länge den endast innebären mekanisk framräkning av vad fattade beslut ombudgetpolitiken leder till. Motionärerna efterlyser 1989/90:FiU40 klartangivna mål för skattetryckets och de offentliga utgifternas ut- Reservationer veckling som utgångspunkter för framtida kalkylarbete av dettaslag. Somframgått av vad utskottet anfört delar inte utskottet motionärernasuppfattning. Rätt utnjrttjad kan en långtidsbudget fungera som envarningssignal för regeringen och riksdag och peka ut områden inom den statligaverksamheten där åtgärder måste vidtas. Långtidsbudgeten illustrerar också inågon mån vad som händer om så inte sker. Utskottet anser emellertid attkalkylerna i långtidsbudgeten skulle ha ett större värde om de mer konkretredovisade vilka utgiftsförändringar som krävs under vissa yttreomständigheter för att skattetrycket skall kunna sänkas. En utveckling i dennariktning har skett , men kommer enligt utskottets meningatt bli än mer angelägen framöver. Utskottet avstyrker med hänsyn härtillmotion Fi66 (m) yrkande 5. De allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken (mom. 48) , och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 75 börjar med rubrikenoch på s. 77 slutar med"måste begränsas" bort ha följande lydelse: Utformningenav finanspolitiken spelar en central roll för den ekonomiska tillväxt som gerökad valfrihet och tryggare välSrd . Denlångsiktiga tendensen till att inte bara statsbudgetens inkomstsida utan ävendess utgiftssida ökar i förhållande till den samlade produktionen (BNP) måstebrytas. Enligt utskottets mening är det nödvändigt att vid sidan av skattetrycketäven den offentliga utgiftsandelen reduceras. Detta ger den åtstramningseffektsom erfordras, som resurser frigörs för enskild verksamhet. Ettsådant mål innebär att de offentliga utgifternas möjliga ökningstakt inominella termer bestäms av den reala tillväxten i ekonomin den inflationstaktsom råder i de länder mot vilka har en fast växelkurs samt det krav påminskning av skattetrycket som ställs upp. Måletbör också vara att skattetrycket skall dras ned med i genomsnitt cirka enprocentenhet . Det innebär att de offentliga utgifternas reala ökningmåste begränsas till 0,51,, om man utgår från en genomsnittligtillväxt i totalproduktionen (BNP) på 2,02,, vilken blir möjlig medden politik som utskottet förordar. mening är den angivna inriktningen av budgetpolitiken fulltrealistisk. Avregleringar och avmonopoliseringar skapar tillsammans mednödvändiga besparingar ett tillräckligt utrymme för att klara också denytillkommande offentliga utgiftsbehov som är ofrånkomliga eller angelägna atttillgodose. Mot bakgrund av behovet att anpassa den svenskainflationstakten 1989/90:FiU40 till den som råder i omvärlden måsteutgiftsökningarna i nominella Reservationer termer successivt begränsastill för hela den offentliga sektorn. En utgiftsram förförvaltningskostnader bör därför införas. Utskottet förordar ett budgetförslag som är så utformatatt det främst begränsar tillväxten i transfereringsutgifterna samt hållertillbaka kommunernas expansion. Effekterna motverkas för hushållen genom attskattesänkningarna är större än besparingarna och för kommunerna genom attminskningen av statsbidrag kopplas samman med ett slopande av till dessaknutna villkor och föreskrifter. Med tanke på lönekostnadernas stora betydelseför kommunernas ekonomi bör förslaget därutöver innebära väsentligt minskadekostnader för kommunerna och skattesänkningar som gör det möjligt att hållalöneökningarna på en låg nominell nivå. 1 likhet med regeringen anser utskottet det vara en riktigfinanspolitisk avvägning att eftersträva ungefårlig balans i statsbudgeten.Enligt utskottets mening bör dock statsbudgetens utgifter och inkomster ändrasi jämförelse med regeringens förslag. Budgeten bör också ges en annaninriktning. Vad utskottet nu anfört innebär att utskottet ansluter sigtill den uppläggning av budgetpolitiken som moderata samlingspartiet föreslår imotion Fi66. Budgetpolitiken är en konsekvens av de politiska strävanden somredovisats i denna motion och i den av samma parti under allmänna motionstidenväckta motionen Fi204, Tre mål har varit väsentliga i arbetet med det förordadebudgetalternativet. För det första att minska de automatiska utgiftsökningarna.För det andra att öka valfriheten för såväl enskilda som kommuner och företag.För det tredje att avveckla onödiga subventioner. Speciell vikt har lagts vid avvägningen mellanskattesänkningar och utgiftsbegränsningar. Denna har gjorts så att hushållensekonomiska situation förbättras genom att skattesänkningarna för individer ochhushåll är större än besparingar på direkta transfereringar. Detta gäller t.ex. sjukförsäkringen.