bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Servicen behöverstärkas, ungdomen måste fås att stanna kvar, inflyttningen måste ökas ochlänsanslaget förstärkas. Det krävs enligt motionärerna ett decentraliseratsynsätt i de politiska besluten och en mer rättvis fördelningssyn på en radområden. Koncentrationen till expansiva områden leder till ökade regionalaklyftor. Staten bör ge lån med garanterad ränta på produktiva investeringar,och bör satsas i ett statligtinvesteringsprogram i länet. Regeringen bör enligt motionärerna återkomma tillriksdagen med kompletterande förslag vad gäller län och landsdelen iövrigt. BengtKronblad (s) framför (1988/89:A442 och A406) att det är viktigt att telenätetinte utvecklas så att vissa regioner får sämre möjligheter än andra renttekniskt. Han anser att verksamhet med stort inlag av datakommunikation börlokaliseras till regionen. Högskolan och tele-skolan i för attregionen kan erbjuda kompetent personal. och (båda c) framför i motionerna .o 1988/89:A401, A402 ochA103 förslag om omlokalisering av minst 1 000statliga arbetstillfållen till fånet. De framhåller att län 1989/90:AU13 har dennäst lägsta andelen statligt anställda i landet. En på detta sätt ökad statligverksamhet skulle komplettera näringslivet och medföra en mer differentieradarbetsmarknad. Länet kan enligt motionärerna erbjuda bra flygförbindelser, enbra bostadsmarknad, fungerande serviceapparat och en fin natur. Motionärernaberör vidare förändringarna kring . De anser att samarbetet med östbör utvecklas från de geografiskt närmast belägna delarna av landet ochföreslår att SID/Vs huvudkontor placeras i . De pekar därvid även på dethistoriska sambandet mellan länet och andra sidan . Slutligen ansermotionärerna att ett kollektivforskningsinstitut inom trä, turism ochvattenbruk bör lokaliseras till länet. (fp) anser enligt motionerna1988/89:A403 och A434 att statlig verksamhet bör lokaliseras till norra delenav länet, förslagsvis . Lokaler finns liksom bra landsvägsförbindelser.Tidigare jordbrukare står inför att söka anställning. En utbyggnad avkriminalvårdsanstalten i bör enligt motionären ske med hänsyn tillatt där redan finns en lokalanstalt. En utökning skulle kunna göras ianslutning till den eller till Norra sjukhuset. Av de 755 milj. kr. som under innevarande budgetårhittills fördelats för regionalpolitiska utvecklingsinsatser belöper 9,5milj.kr. på län, vilket är mer än vad övriga Smålandslän uppburit.Utskottet vill erinra om att länen med det uppräknade länsanslag som förordatsi det föregående generellt sett kan räkna med ett påtagligt ökat medelstillskott.Länsstyrelserna kan i ökad utsträckning fritt använda anslaget förglesbygdsinsatser, regional projektverksamhet och i förekommande falllokaliserings- och utvecklingsbidrag. Enligt vad utskottet tidigare uttalat börförstärkningen i första hand användas för en ökad medelstilldelning till läneni sydöstra och andra län i vilka de regionala förutsättningarnaförändras vid genomförandet av de förslag som behandlats tidigare ibetänkandet. och (båda c) efterlyser ettstatligt investeringsprogram i län på . Långsiktigainvesteringsprogram för olika statliga verksamheter görs fortlöpande. Somexempel kan nämnas de investeringsplaner som utarbetas för deolika kommunikationsgrenarna och som skall redovisas . Deskall bl.a. ligga till grund för fördelningen av resurser mellan olikaregioner. I utarbetandet av dessa planer skall regionalpolitiskahänsynstaganden göras. När det gäller frågor om forskning och utbildning hänvisastill vad som anförts med anledning av liknande motioner rörande län.Högskolan i föreslås komma i fråga inte bara vid fördelning av deregionalpolitiska medlen utan också för det s.k. LIF-anslaget, som redovisats iavsnittet om forskning. Några motioner rör investeringsifonder och allmännainvesteringsre- 1989/90:AU13 server. Dessa och anknytande frågor kommeratt behandlas i samband med att tar ställning tillregeringens proposition om reformerad inkomst- och företagsbeskattning. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna1988/89:A411, 1988/89:A412, 1988/89:A485, 1988/89:Sk331, A99 och A103 i berördadelar. Utskottet har i det föregående uttalat sin principiellauppfattning i fråga om decentralisering och omlokalisering av statligverksamhet. De s.k. stödjepunkterna och bl.a. sydöstra är områden som iförsta hand bör komma i fråga. Omlokalisering av befintlig verksamhet ellerlokalisering av nya myndigheter måste emellertid grundas på noggrannaöverväganden i skilda avseenden. Motionerna ger enligt utskottets mening inteunderlag för något uttalande om omlokalisering till någon bestämd ort varförmotionen avstyrks. Vad särskilt gäller förslaget om ettkollektivforskningsinstitut i län hänvisas till avsnittet om forskningutanför högskolan. Med hänvisning till det anförda avstyrks även motionerna1988/89:A401, 1988/89:A403, 1988/89:A442, A103, A402 samt A406 och A434 iberörda delar. är i fråga om invånarantalet minsta länoch efter även det till ytan minsta. Det är också det mest glesbeboddalänet i landets södra delar. Befolkningen har ökat svagt under 1980-ta-let,från drygt 55 000 till knappt 57 000 invånare. Länet utgör en enda kommun.Sysselsättningsgraden är ungefår densamma som i landet i stort. Arbetslöshetenligger strax över riksgenomsnittet och gjorde så även under perioden 19861988.Gotland utgör en enda lokal arbetsmarknad. ingår i stödområde C. 1propositionen föreslås att länet inte längre skall tillhöra stödområde. vill enligt motion A97 behålla den nuvarandestödområdesindelningen i avvaktan på ett bättre beslutsunderlag.Vänsterpartiet kommunisterna yrkar enligt motion A107 att stödområde C skallbehållas och ingå i det nya stödområde 2; dock görs vissa undantag från dennahuvudprincip. yrkar i motion Al 18 att även fortsättningsvisskall tillhöra resursområde C. Att länet skall ingå i stödområde yrkas även itvå enskilda motioner, A99 av () och A58 av GunhildBolander (c). Vidare yrkas i fem enskilda motioner att nuvarandestödområdesin delning generellt skall behållas, nämligen i A68 av (), A69 av (fjj), A72 av (), A75 av och (båda fp) och Al 17 av Sven- (). Några kvantitativa bedömningsfaktorer som skulle visa påen ogynnsam utveckling och därmed motivera en permanent inplacering istödområde av föreligger inte enligt utskottet mening. De nu behandlademotionerna avstyrks således av utskottet. I fråga om regionalpolitiskainsatser för hänvisas till vad som sägs nedan. (fp) framför i den nyssnämndamotionen A99 att måste få ökat länsanslag. och (båda s) anser enligtA418 att statlig verksamhet borde kunna omlokaliseras till . De hänvisartill de goda erfarenheterna av den flyttning som skett till avtullverkets granskningsverksamhet och en del av KAS-administratio-nen. I länetfinns 500600 arbetslösa. Förutsättningarna för ytterligare omlokalisering ärdärför mycket goda enligt motionärerna. har i sitt betänkande JoU25 tillstyrktatt 28 milj.kr. anslås till insatser vid sockerbruken bl.a. på . Vidarehar insatser gjorts för att utveckla turismen där. Förslag finns, bl.a. från SIND,till fortsatta insatser. geografiska läge är speciellt och dessnäringsliv förutses genomgå strukturförändringar. Mot bakgrund av dessaspeciella förutsättningar är det enligt utskottets mening angeläget att länetblir väl tillgodosett med medel för regionala utveckJings-ochglesbygdsinsatser. Utskottet vill också erinra om att transportstödet tillGotland tillsammans med andra frågor skall behandlas av en särskild utredare(dir. K 1989 B). Resultatet av översynen skall föreligga den 1 septemberinnevarande år. När det gäller decentralisering och omlokalisering avstatlig verksamhet har utskottet i det föregående uttalat sin principiellauppfattning. Omlokalisering av befintlig verksamhet eller lokalisering av nyamyndigheter måste grundas på noggranna överväganden i skilda avseenden.Motionen ger enligt utskottets mening inte underlag för något uttalande omomlokalisering till . Med stöd av det anförda avstyrks motionerna A99 och A418 iberörda delar. är till ytan minsta län. minskatsin befolkning eller 3 600 personer. har sketti samtliga kommuner utom som ökat svagt.Sysselsättningsgraden är lägre än riksgenomsnittet. påtagligskillnad mellan män och kvinnor. Länets kvinnor har landets Olofetröm är den enda kommun där ,q andelen sysselsatta är högre än i övriga landet. genomgåendenågot högre än riksgenomsnittet, i länet uppgår den till /90:AU13 1,70 %.Genomsnittet för perioden 19861988 var . Man kan urskilja tre lokalaarbetsmarknader, där Olofetröm bildar en medan KarlskronaRonneby utgör en ochKarlshamnSölvesborg en arbetsmarknad. utgör inte stödområde och något förslag omdetta framförs inte i propositionen. yrkar i motion Al 18 att samtligafem Blekingekommuner placeras ii resursområde C, i vilket () instämmer i motion Al 17. Motionären vill dessutom, liksom , behållastödområde C i övrigt. Utskottet delar regeringens uppfattning att sådanautvecklingshinder för företagen som motiverar inplacering av områden i framförallt norra inland inte finns i . Företagsamheten försvårasinte av långa avstånd till leverantörer, kunder och kvalificerad företagsservice.Klimatet är inte särsltilt ogynnsamt och några brister i infrastrukturen som skulleförsvåra särskilt föreligger inte. Inte heller föreligger några kvantitativabedömningsfaktorer som skulle motivera en permanent inplacering i stödområde avBlekinge län enligt utskottets mening. Erinras bör också om åtgärder somvidtagits för att på såväl kort som lång sikt stödja utvecklingen i länet pågrund av de strukturförändringar som äger rum där. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Al 17 och Al 18 i nu behandlade delar. I den förutnämnda motionen A5Ö av . (s) berörs även situationen i . Motionärerna pekar på regionensextrema beroende av verkstadsindustrin. har flest varsel av alla län.Länet, liksom sydöstra i övrigt, måste därför behandlas generöst i frågaom lokaliseringsstöd. I de likaledes förutnämnda motionerna 1988/89:A411 och1988/89:Sk331 av () samt 1988/89:A412 av ochBertil (båda m) framförs även för vidkommande attfrisläpp av investeringsfonder m.m. måste möjliggöras. I den förstnämndapåpekas att nedläggningen av telefontillverkningen i berör 700anställda. Slutligen vill () enligt motion Al 17 ha etttillkännagivande om positiv behandling av ärenden som rör lokaliseringsstödoch ianspråktagande av investeringsfondsmedel i . Som sagts har omfattande åtgärder vidtagits för attstödja länet. har så sent som denna vår anslagit 35 milj. kr. försärskilda utvecklingsinsatser i (1989/90:AU20, rskr. Av de medelsom under innevarande budgetår fördelats till länsstyrelserna för regionalautvecklingsinsatser belöper 11,5 milj. kr. Det är det högstalänsbeloppet i de södra delarna av . Det uppräknade belopp som utskottet föreslagit i detföregående bör enligt vad som angetts tidigare i första hand användas för enökad medelstilldelning till bl.a. länen i sydöstra . Vad gäller yrkandet om frisläpp av investeringsfonder m.m.hänvisas till vad som sagts beträffande dessa yrkanden i anslutning till behandlingenav län. Utskottet vill slutligen uttala att regeringen på grund avBlekinges speciella situation uppmärksamt bör följa utvecklingen där. Med stöd av det anförda avstyrks de nu behandlademotionerna i berörda delar. län (L) och (M) Krbtianstads län har ökat sin befolkning underåttiotalet. Ökningen var större . Av länets 13 kommuner ärdet bara och som ökat nämnvärt. Endast tre kommuner har ensysselsättningsgrad som överstiger riksgenomsnittet. Det skiljer stort mellanmäns och kvinnors förvärvsgrad. Männens ligger över snittet för män medankvinnornas är landets näst lägsta, . /Vndelen sysselsatta har ökat något.Arbetslösheten är lägre än i landet i övrigt. I endast två kommuner överstigerden riksgenomsnittet något. I länet kan urskiljas fyra olika lokala arbetsmarknader,, , och . /Vngelholm och fyraytterligare kommuner i länet ingår i samma arbetsmarknad som län. Efter är landets mest folkrikaoch tätbefolkade. Länets befolkning har ökat med . Antalet invånare har stigit från 743 000 till 771 000. Av länets tjugo kommuner har samtliga utom fyra ökat, några med . kommun hör till dem som inte vuxit. Sysselsättnings graden skiftar. I länet ligger den under riksgenomsnittet för båda könen. kommun har en syssselsättningsgrad på , en nivå som är jämförbar med den i flertalet kommuner som ingår i stödområ de. 1 vissa kommuner är den emellertid betydligt högre; så t.ex. i och där den är . /Vrbetslösheten i länet ligger nära riksgenomsnittet men skiftar också den ganska kraftigt mellan kommunerna. I överstiger den genomsnittet var medan den i nio kommuner ligger . kommun bildar tillsammans med 14 andra kommuner en gemensam arbetsmarknad och tillsammans med nio andra, varav fem i län, en arbetsmarknad. Stödområde 1989/90:AU13 Länen ingår inte i stödområde och något förslag därom harinte heller framförts. m.fl. (m, fp) anser i motion A461 att detkrävs en gemensam syn och strategi för att åstadkomma en reell förändring avSydsveriges situation och utvecklingsmöjligheter. På de områden där insatserbehövs för att stärka landsändan måste en helhetssyn med inriktning på störstamöjliga nytta för hela vara vägledande. () anför i motion 1988/89:A440 attdet för en interregional samverkan mellan de båda bör tillskapas ettregionalt utvecklingsorgan med parlamentarisk sammansättning, vilket skallansvara för gemensamma frågor. Dessutom anser motionären att enkonsekvensutredning angående statlig centralisering tycks ofrånkomlig för attsäkra en rimlig skånsk andel av nya statliga verk och myndigheter. Per Stenmarck m.fl. (m) förordar i motion A414 aktivasatsningar i ny och utbyggd infrastruktur från näringsliv, stat och kommunerför att stimulera utvecklingen i . Utvecklingen i ger enhistorisk chans som regionen inte haft tidigare. I motion A444 av m.fl. (mp) föreslås etttillkännagivande till regeringen om Sydsverigt» situation vari innefattasbl.a. miljöproblemen och dess utvecklingsmöjligheter. Därutöver begärs enbegränsning av utbyggnaden av städerna i västra till förmån för fleramindre utbyggnader av mindre orter i östra . m.fl. (fp) anser i motion 1988/89:A441 att detkommunala inflytandet över det regionala utvecklingsarbetet i börstärkas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas östra näringsliv där detfinns stora tillgångar som kan bli till fördel för hela regionen. Det ärolyckligt om denna del av regionen behandlas som . I motion A52 av m.fl. (s) förordas olikatyper av åtgärder för att möta östra långsiktiga strukturproblem inför1990-talet. Behovet av en konsekvensanal-av den väntade omställningen inom jordbruks- och livsmedelssektorn framhålls.Detta påpekas även av m.fl. (s) i motion A419 som föreslår attanalysarbetet lämpligen bör uppdras åt . Dessutom bör arbetetföljas av ett åtgärdsprogram i syfte att skapa utvecklingsmöjligheter likvärdigamed andra delar av . Utskottet har ovan konstaterat att utvecklingen i de bådaSkånelänen är relativt gynnsam ur regionalpolitisk synpunkt. Bl.a. har praktiskt taget alla kommuner haft positiva flyttningsnetton . Trots vissa farhågor i motionerna om östra utvecklingsmöjligheter anser utskottet att utvecklingen i Sydöstra inte är av sådan 193 13 1989/90. karaktäroch svårighetsgrad som de delar av landet som föreslås bli 1989/90:AU13 Med tanke på utvecklingen i tycks regionen ha godautvecklingsförutsättningar. Utskottet vill också erinra om att de regionalaprojektmedlen ökar och att länsstyrelserna får större möjligheter attprioritera mellan olika områden. Vidare kan konstateras att länsstyrelserna äroförhindrade att göra en sådan konsekvensanalys, som begärts av motionärerna.Något regeringsuppdrag kan inte anses vara nödvändigt. Detsamma gällermotionsönskemålet om ett åtgärdsprogram. Vidare innebär den nu gällandeordningen att bör samråda med i ett annat län ifrågor av betydelse för båda länen. Inget hindrar heller att t.ex. tvålänsstyrelser inrättar lämpligt samarbetsorgan när så bedöms ändamålsenligt.Det kan i detta sammanhang erinras om att det är som har ansvaretför att främja länets naturvård och miljöskydd. Även utskottet anser att kommunernas verksamhet har storbetydelse för att regionalpolitiken skall kunna genomföras på ett effektivtsätt. Som utskottet har redovisat tidigare i framställningen (avsnittet Organisationoch administration av regionala utvecklingsinsatser) har en parlamentariskkommitté tillsatts med uppdrag dels att utforma ett nytt system för statensbidrag till kommuner och landsting, dels se över den kommunala sektorns övrigafinansieringskällor. Beträffande motionskravet om en begränsning av byggandeti västra vill utskottet erinra om att utskottet och har tagitställning till denna fråga under innevarande (yttr. AU3y, bet. SkU 27,rskr. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Därmedavstyrker utskottet motionerna 1988/89:A440, 1988/89:A441, A52, A414, A419, A444och A461 i tillämpliga delar. Befolkningen i har ökat med underåttiotalet och uppgår nu till drygt en kvarts miljon. Det är framför allt Kungsbackasom vuxit. Invånarna där är 10 000 fler än , motsvarande enökning med . I länet har endast kommun minskat sin befolkning.Sysselsättningsgraden är ungefår densamma som för landet i stort. Skillnaden äremellertid stor mellan män och kvinnor. Arbetslöshetenär genomgående lägre än riksgenomsnittet och har varit så även under perioden19861988. 1 länet kan urskiljas fyra lokala arbetsmarknader. ingåri lokala arbetsmarknad. Länet utgör inte stödområde och något förslag om det harinte heller framförts. Aigärdsprogram m.m. 1989/90:AU13 RolfKenneryd och (båda c) framhåller i motion A462 behovet avinomregional utveckling i . Länet framställs ofta som ett välmåendelän med stadig befolkningstillväxt. Denna helhetsbild är riktig men döljerstora skillnader inom länet. anser att en inomregional balans är eftersträvansvärd. Som tidigarehar redovisats har det uppdragits åt kommittén för utredning av statsbidragenoch kommunernas finansiering (avsnittet Organisation och administration avregionala utvecklingsinsatser) att också se på möjligheterna att omfördelaresurser mellan kommunerna. Enligt motionen krävs vissa åtgärder påskatteområdet, bl.a. förbättrade reseavdrag vid resa till arbetet, för att fåtill stånd en positiv landsbygdsutveckling. Liknande yrkanden behandlas avskatteutskottet och i samband med behandlingen av den föreslagnaskattereformen. Enligt utskottets uppfattning bör därför skattefrågorna intetas upp i förevarande sammanhang. Med hänvisning till det anförda avstyrksmotion A462 i denna del. Göteborgsoch län (O) och (P) Göteborgsoch län är befolkningsmässigt det tredje största i landet. Invånarantalethar ökat med nära 25 000 personer . Inte någon av länets 15kommuner har minskat sin befolkning. Sysselsättningsgraden ligger för 1987något under riksgenomsnittet och uppgår till . Den skiftar emellertidganska kraftigt mellan kommunerna. Hälften av dem har en högresysselsättningsgrad. Högst är den i , , och lägst i ,76,. I är andelen sysselsatta . /Vrbetslösheten ilänet ligger nära riksgenomsnittet vilket den gjorde även under perioden19861988. Högst är den i , . Den överstiger annars inte1,i någon av kommunerna. Femton kommuner ingår i samma arbetsmarltnad somGöteborg. Ytterligare fem lokala arbetsmarknader kan urskiljas i länet. Göteborgsoch län ingår inte i stödområde och något förslag om detta har inteheller framförts. bor 437 000 personer. Befolkningen har ökat med . Ökningstakten var större under 1970-ta- let. Invånarantalet har ökat i de flesta av länets 18 kommuner, men undantag finns. Minskat sin befolkning har bl.a. , och , alla med . Sysselsättningsgraden ligger i de flesta kommuner över eller nära riksgenomsnittet. Påtagligt lägre är den bara i där den är . I den kommunen har andelen sysselsatta dessutom sjunkit . Om man bortser från är .q, arbetslösheten i stortsett i hela länet lägre än i övriga landet; genom- snittetför fånet är . I uppgår den till . Även setttill perioden 19861988 understeg arbetslösheten riksgenomsnittet. Fem lokalaarbetsmarknader kan avgränsas. inkluderar fem kommuner och Boråsfyra. och bildar en medan och utgör egna lokalaarbetsmarknader. ingår de tre nordligaste kommunerna i ,, och , i stödområde C. I propositionen föreslås attdessa Dalslandskommuner skall lämna det permanenta stödområdet. Motiveringenär att områdena anses ha sådana utvecklingsförutsättningar att det mot bakgrundav de kriterier som bör gälla bl.a. att området har de långsiktigt svårasteproblemen inte är befogat att inplacera dem i stödområde. vill enligt motion A97 behålla den nuvarandestödområdesindelningen i avvaktan på ett bättre beslutsunderlag.Vänsterpartiet kommunisterna yrkar enligt motion A107 att stödområde C behållsoch ingår i det nya stödområdet 2. vill enligt Al 18 ha kvar ,och /Vmål i resursområde C, ett yrkande som också framställs i A59av och (båda c). m.fl. (s)och och /Vndersson (båda m) vill i sina resp. motioner A45och A89 att de tre kommunerna hänförs till det nya stödområdet 2. Härutöver yrkas i de förutnämnda motionerna A68, A69, A72,A75 och Al 17 att nuvarande stödområdesindelning generellt skall behållas. Enligt utskottets mening föreligger beträffande de nuberörda tre kommunerna i sådana bedömningsfaktorer som gör detmotiverat att de ingår i permanent stödområde. Utskottet förordar såledesinplacering av , och /Vmål i stödområde 2 och tillstyrkerdärmed de nu behandlade motionerna i berörda delar. m.fl. (s) anser i motionerna 1988/89:A433och A417 att , bestående av kommunerna , befolkningsmässigt kan jämställas med ettgenomsnittslän. är en naturlig planeringsregion förkommunikationer, utbildning och arbetsmarknad. Därför bör vad gäller statligservice och lokalisering av statliga verksamheter lyr-stadsregionen betraktassom ett län. m.fl. (fp) anser enligt A443 att detkrävs åtgärder mot den låga andelen offentliganställda i . Det ensidi ga beroendet av tung verkstadsindustri borde enligt motionärerna leda till att prioriterar frågan om balans mellan privat- och offentliganställda i regionen. AndersCastberger och (båda fp) behandlar i motion 1989/90:AU13 1988/89:A466utvecklingen i norra och anför att sysselsättningen i delar avlänet är starkt knuten till några få mycket stora industriföretag. Motionärernaframhåller vikten av att infrastrukturen byggs ut i takt med efterfrågan;annars riskerar länet att få en minskad konkurrenskraft. En regions utvecklingoch expansion är avhängig av infrastrukturens utseende, sammansättning ochfortlöpande utbyggnad. I motion A443 framhåller m.fl. (fj)) attinfrastrukturen kraftigt måste byggas ut för att ge goda möjligheter tillutveckling i . Det är av avgörande betydelse att Sverigesrelationer till och EG löses på ett gynnsamt sätt. Vidare uttryckermotionärerna oro för det ensidiga beroendet av tung verkstadsindustri vilketgör länet starkt utsatt för konjunktursvängningar i ekonomin. Vad beträffarnorra delarna av anser motionärerna att regionalpolitiskt stöd även ifortsättningen skall utgå till dessa delar. I motion A431 anför m.fl. (s) att det trotsflera års högkonjunktur finns problem i vad avser bl.a. utbildning,offentliga tjänster och kommunikationer. Stödåtgärder behövs därför i . Beträffande den statliga verksamheten vilken har tagitsupp i ett par av motionerna vill utskottet peka på att den förnyelseprocess sompågår i den offentliga sektorn också innefattar decentralisering och omlokalisering(se avsnittet Storstädernas betydelse för den regionala utvecklingen).Utskottet har i det föregående uttalat sin principiella uppfattning i fråga omdecentralisering och omlokalisering av statlig verksamhet. Omlokalisering avbefintlig verksamhet eller lokalisering av nya myndigheter måste grundas pånoggranna överväganden i skilda avseenden. är en region somenligt vad som tidigare anförts bör kunna komma i fråga för lokalisering avstatlig verksamhet. Motionen ger enligt utskottets mening inte underlag förnågot ställningstagande därutöver. Motion A443 avstyrks således.