bet · GD01JoU22 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottetansluter sig till regeringens förslag och förordar att godkänneröverenskommelsen inom EFTA om införande av frihandel på fisk och marinaprodukter, m.m. Utskottet anser att de därav föranledda ändringarna i Sverigesfiskepolitik bör hålla jämna steg med motsvarande ändringar i övrigaEFTA-länders. Fiskeadministrationensframtida organisation skall ses över. Utskottet anser att översynen skall varaförutsättningslös. Bibehållande av ett självständigt fiskeriverk bör framståsom ett reellt alternativ. Ettpar motioner (vpk, mp) om fiskares rätt till talan enligt miljöskyddslagen ivissa mål bör överlämnas till miljöskyddsutredningen. Iövrigt avstyrks motionerna. Utskottet finner att ett antal motionsyrkanden sånära återspeglar motioner som avslagits av efter sedvanligberedning, att de icke tarvar sakbehandling. Tillbetänkandet är fogat 16 reservationer (m, fjp, c, vpk, mp) och fem särskildayttranden (m, vpk, mp). Regeringen () föreslår i proposition 1989/90:123 1. att godkänner ändringarna av artiklarna26, 27, 28, 38 samt bilaga E till , 2. att medger att för tiden den 1 juli1990den reglering av priserna på fisk m.m. jämte vad därmedhänger samman samt användningen av medel fir ske enligt de grunder somförordats i propositionen. Vidare bereds tillSUe att ta del av vad ipropositionen i övrigt anförts om fiskepolitikens mål och medel, yrkesfiskelicensen,det statliga stödet till fisket, laxfisket och den statliga administrationen påfiskets område. 1 1989/90. Propositionenshuvudsakliga innehåll l989/90:JoU22 EFTAsrådsmöte beslutade att fr.o.m. den 1 juli1990 skall ändras så att en fullständig frihandel med fisk och andra marinaprodukter skall råda . I propositionen föreslås att ändringarnai konventionen skall godkännas av . EFTA-överenskommelsenleder till att centrala delar av fiskepolitiken måste förändras stegvis. Ipropositionen lämnas förslag till regleringen av priserna på fisk /91 som innebär ett första steg i en sådan förändring bl.a.genom att utgiftsramen inte räknas upp. Ett andra steg är den möjlighet somöverenskommelsen innehåller att direktlanda fisk i andra medlemsländer fr.o.m.den 1 juli 1992. EFTA-överenskommelsenbegränsar möjligheterna att använda generella statliga stöd till fisket. Denytterligare anpassning som måste vara klar till skall, motbakgrund av vad överenskommelsen medger, ha som utgångspunkter dels enmarknadsreglering för sill/strömming i form av lägsta tillåtna pris och köp avöverskott, dels ett stöd till fisket i regionalpolitiskt motiverade områden.Utgångspunkterna skall ligga till grund för en närmare utredning om hurstyrmedlen bör utformas i detalj. I utredningsarbetet skall hänsyn tas tillbehovet av åtgärder som de pågående överläggningarna mellan EFTA och EG kanföranleda. Denstatliga administrationen på fiskets område behöver förnyas med hänsyn bl.a.till de förändringar som sker inom fisket. Vid den översyn som skall göras avfiskeristyrelsen kommer frågan om en samordning med den centralamyndighetsfunktionen på jordbrukets område att prövas. I enlighet medriksdagens uttalande kommer länsfiskenämnderna att inordnas ilänsstyrelserna. Motioner med anledning av propositionen 1989/90:Jo41av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att vid fördelningen avprisregleringsmedlen även skall beakta möjligheterna att genomföra försök medfördröjd utsättning av vid . 1989/90:Jo42av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om agerande på det internationellaplanet, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det svenska fisket bör bevaras i minst sinnuvarande omfattning. 3. att hos regeringen begär en redogörelse över hur 1989/90:JoU22 avregleringen av fisket fortskrider i övriga EFTA-länder samt inom 4. att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning tillsätts i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den framtida fiskeripolitiken inte skallanpassas till systemet med producentorganisation för stödet till fiskerinäringen, 6. att hos regeringen begär attlivsmedelsverket får i uppdrag att i sin planerade folkhälsokampanj särskiltbeakta den positiva betydelsen av ökad andel fisk i kosthållet, 7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en bro över inte bör byggas även avdet skälet att den hotar det framtida fisket i , 8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett ekologiskt anpassat fiske, 9. att hos regeringen begär lagförslag somtillgodoser yrkesfiskamas ratt att överklaga beslut enligt miljöskyddslagen, 10. att hos regeringen begär förslag tillinrättande av en fond för att hålla yrkesfiskare skadeslösa vidmiljöförstöring, som allvarligt försämrat möjligheterna till näringsutövning, 11. att anslår 5 milj.kr. som ett nytt anslagtill för under yrkande 10 angiven fond. 1989/90:Jo43av m.fl (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett miljömål för fiskepolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett regionalpolitiskt mål för fiskepolitiken, 3. att avslår regeringens förslag omutredning angående resurser, 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skall vara den centralastatliga myndigheten på fiskeområdet, 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att alla statliga arbetsuppgifter påfiskeområdet överförs till , 6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fiskenämnderna, 7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen av utredningen om den framtidafiskeregleringen, 8. att beslutar anslå 5 milj.kr. /91 som ett nytt förslagsanslag till katastrofskydd för fisket. 1989/90:Jo44av m.fl. (m) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om villkoren för svenskt fiske, 3 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i 1989/90:JoU22 motionen anförts om det statliga stödet tillfisket, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om laxfisket, 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om prisregleringen på fisk /91, 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den statliga fiskeriadministrationen, 6. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insjöfiskets utvecklingsmöjligheter och regional politiska roll. 1989/90:Jo45av och (båda c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bevakning och skärpning av gällande överenskommelseroch avtal om miljö- och naturresurser, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en sluten blekningsprocess skall varaskogsindustrins mål , 3. att hos regeringen begär attöverläggningar upptas så att torskfiske med flyttrål ej Sr äga rum under lektidoch på torskens lekplatser i i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90:Jo46av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om det svenska laxfisket iÖstersjön 1989/90:Jo47av och (båda c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om och det s.k. normprissystemet, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det svenska laxfisket. 1989/90:Jo48av och (båda m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insjöfiskets framtida utveckling;5möjligheteroch regional- och miljöpolitiska roll, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en översyn och eventuell förenklingav de lagar, författningar och regelsystem som direkt och indirekt kan hämmadet svenska insjöfiskets utvecklingsmöjligheter. 1989/90:Jo49av m.fl. (s) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att eller fiskenämndema i , , ochÖrebro ges en samordnande funktion när det gäller de fyra ,, och , 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90.JoU22 motionen anförts om att samordningsansvaret uttryckligen fastläggs och att den funktionsom fiskenämndema har blir obligatorisk för de fyra storasjöarna , 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fiskekompetensen i de nya länsstyrelserna. 1989/90:Jo50av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avtrappning av stödet till fisket, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredningen av fiskeadministrationen. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1989/90:Jo405av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkäima vad i motionen anförts om skydd för fiskens leklokaler, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om torskfisket i , 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om beståndsvård av havsöring och lax, 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om laxfisket, 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett handlingsprogram för insjöfisket, 1989/90:Jo406av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra vattenmiljön, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för en bättre beståndsvärd, 4.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utvärdering av det fria handredskapsfisket på , 1989/90:Jo407av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nätfiske. 1989/90:Jo408av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de negativaföljderna av trålfiske i och angelägenheten av att verksamhetenavvecklas. 1989/90:Jo411av () vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vätterröding svartlistas till dess de genomsnitt liga värdena för dioxiner i rödingen håller sig under 5 pikogram dioxin () per gram fisk, 5 1* 1989190. 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:JoU22 motionen anförts om att fiskarna av runt skallhållas ekonomiskt skadeslösa av förorenaren och att underlaget för beräkningenskall vara de normala fångsterna som har rapporterats . 1989/90:Jo412av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts. 1989/90:Jo415av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fritt fiske med vanligt enkeltmetspö. 1989/90:Jo418av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skydd av havsbottnarna i . 1989/90:Jo419av m.fl. (c) vari med hänvisning till vad som anförs i motion1989/90:Sk407 yrkas att hos regeringen begär förslag till ensärskild fond för att ersätta personer som bedriver yrkesmässigt fiske förskador och förluster som uppkommit i samband med införandet av fritthandredskapsfiske på ostkusten och i vissa sjöar. 1989/90:Jo420av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de bofasta skärgårdsbornas rätt till såvälfiske med handredskap som till nätfiske i egna och allmänna fiskevatten, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna det "fria fiskets" skador på flora och fauna i naturreservatoch andra ömtåliga utskärgårdar och på grund härav nödvändiga åtgärder, 1989/90:Jo421av och () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för att skydda torskfisket längs , 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd till de yrkesfiskare längs Norrlandskustensom drabbats ekonomiskt av utfiskningen av torsk. 1989/90:Jo425av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ge i uppgift att sänkafiskekvoterna med hänsyn till biologiska förutsättningar, och att införa biologiskatrålningsgränser bl.a. i och , 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att fiskemetoder som ödelägger havsbottnen inteska användas, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om atttrålningsgränsen skall flyttets ut , 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:JoU22 motionen anförts om en utredning av fiskerilånen så att de används till att utveckla ekologisktannpassade fiskemetoder bl.a. innanför den ovan föreslagna nyatrålningsgränsen, 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att maskvidden för torsktrålare inte fårunderstiga , så kallade skontrålar, och att vittlingtrålar helt förbjuds, 6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fast fiske efter lax, 7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inrätta stöd till fiskare som drabbatsekonomiskt av miljöförstöring, 8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utvidga talerätten för enskilda ochorganisationer i mål som berör fiskevårdsintressen, 11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bara naturliga arter, raser och varianterav fisk skall användas vid utplanteringar, 12. att som sin mening ger regeringen tiilkänna vad i motionen anförts om skärpning av förbudet mot rotenonbehandling avsjöar, 13. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att generellt fiskeförbud skall råda i tre årstid efter varje utplantering av fisk, 14. att begär att regeringen utarbetarförslag till en allmän fiskevårdsavgift för att stärka fiskevårdsintressen, 17. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om begränsningar av näringsutsläpp och andra störningarav fiskeodlingar, 18. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud att använda malakitgrönt inom fiskodlingen, 1989/90:Jo933av och () vari yrkas 2.att beslutar om att ökat stöd ges till försök med kaliumbehandling avfiskevatten för att få ner cesiumhalten i fisk. Densvenska fiskenäringen har genomgått stora förändringar. Denmest genomgripande är utvecklingen mot ett starkt internationellt beroende. havsområden där fiskar utvidgades sålunda de nationellafiskezonerna . En konsekvens av detta är att tyngdpunkteni det svenska havsfisket har förskjutits frånVästerhavet mot . Genom avtal sker dock ett 1989/90:JoU22utbyte av fiskerättigheter mellan länderna. fiskare kan alltså erhållasärskilda licenser för fiske i andra länders zoner. Enannan väsentlig internationell fråga för fiskenäringen är de pågående förändringarnaav handelsregleringarna. Dessa berör oss globalt genom de pågåendeöverläggningarna inom . Men minst lika betydelsefullt är vad som sker inomEFTA och mellan EFTA och EG. En huvudlinje i samtliga dessa fall är att skapaen friare handel, även för fisk och fiskprodukter. InomEFTA har en överenskommelse träffats om full liberalisering av handeln med fiskoch produkter. Eftersom regleringar av olika slag och generellasubventioner i princip inte är förenliga med en fri handel kommer överenskommelserom en sådan handel att kräva förändringar av de fiskepolitiska medlen. Det ärdärvid nödvändigt att förändringarna i vårt lands politik håller jämna stegmed andra länders. De åtgärder som måste vidtas kan därför inte bestämmas heltnu. Ytterligareett mycket väsentligt nytt förhållande för det svenska fisket är förändringarnai fiskbestånd och marknad. Ett exempel är det ökade beroendet av att avsättasill på marknaden som efterfrågan generellt sett är svag. Ett ökatlaxfiske i möter allt skarpare konkurrens från odlad laxfisk, bådeinhemsk och importerad. Konsumtionen av fiskmjöl i jordbruket minskar både tillföljd av förändringar inom jordbruksnäringen och motstånd från konsumenterna.Sammantaget innebär detta stora påfrestningar inte bara för yrkesfisket utanockså för den svenska industri som förädlar fisk. Densvenska fiskenäringen står alltså inför behovet av en strukturomvandling sommåste ske i former som är acceptabla för alla. Det är angeläget att denna omvandlinginte fördröjs. Alla som är berörda har behov av att förutsättningarna förframtiden klarläggs . Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallades en särskildutredare för att utvärdera prisregleringen på fisk och gå igenom den statligaadministrationen på fiskets område. Utredningen, som antog namnet 1989 årsfiskeriutredning, överlämnade betänkandet (SOU 1989:56)Fiskprisregleringen och fiskeriadministrationen. Beträffande nuvarande förhållanden m.m. samt utredarensnärmare överväganden hänvisas till betänkandet. Regeringenuppdrog åt statens jordbruksnämnd att efter överläggningarmed fiskets förhandlingsdelegation och jordbruksnämndens konsumentdelegationlämna förslag om prisregleringen på fisk under /91. Nämndensförslag är fogad till propositionen som underbilaga 2.2. Frihandelsöverenskommelseninom EFTA och de utredningsförslag som föranleds ger enligt propositionen inte tillräckligt underlag för att nu lägga fast en fullständig fiskepolitik för framtiden. De pågående handelsöverläggningarna vilkas resultat inte kan förutses är den väsent- 8 ligaste orsaken tilldetta. Det är mot bakgrund härav som regeringen i propositionen har tagitupp endast vissa specifika frågor för fisket. 1989/90:JoU22 Därvid harockså redovisats bedömningar om ytterligare utredningsbehov. Det senare gällerbl.a. den statliga administrationen på fiskets område för vilkenförutsättningarna kommer att bli starkt förändrade. Närkonventionen angående upprättandet av Europeiska fiihandels-sammanslutningen() förhandlades fram , beslutades om särreglerför bl.a. fisk och andra produkter. Artiklarna 26, 27 och 28 ikonventionen bildar grunden för fiskhandelns undantag från om frihandel. I en bilaga E till konventionen återfinns varulistan övervilken fisk och vilka andra produkter som är undantagna. VidEFTAs statsministermöte i fattades ett principbeslut omfull liberalisering av handeln med fisk och andra produkter. EFTAsråd beslutade att nödvändiga konventionsförändringar skullevidtas syftande till en fullständig frihandel inom detta område senast den 31december 1993. Ändringarna skulle träda i kraft . Ändringarnainnebär att texten under artiklarna 27 och 28 utgår, att artiklarna 26 och 38erhåller ny lydelse samt att bilaga E ändras till att innehållaövergångsbestämmelser för fisk och andra produkter. Ändringarna skallunderställas medlemsstaterna för godkännande. Rådetkom också överens om tolkningar av vissa artiklar i samt ettövergångsarrangemang för import av sötvattens-fisk till . StatsrådetGradin föreslår i propositionen att ratificerar den ändring iEFTA-konvention som beslutats av . är det med tanke på de stora statsstöden till näringenutomordentligt viktigt att beakta konkurrensvillkoren som mangenomför frihandelsmålet för fiske. Konkurrensförhållandena kan aldrig bliidentiska beroende på naturliga förutsättningar och på att tillgången tillfiskeresurserna varierar mellan EFTA-länderna. Därför är det angeläget attfinna ett system där inte dessa obalanser accentueras genom handelssnedvridandestatliga stödåtgärder. Överenskommelsen inom EFTA tar sikte på att fastställa enhetligaregler inom detta område. Ingainvändningar riktas i motionerna mot regeringens förslag om ändring avEFTA-konventionen. Deninternationella utvecklingen på fiskets område, dess betydelse för fiskepolitiken i EFTA-länderna och särskilt i tas upp i flera motioner. I motion Jo42 (vpk) anläggs ett globalt betraktelsesätt på 9 Motionärernaerinrar om den snabba utveckling av det interna- fisket som ägtrum sedan 1950-taIet vilket lett till att bestånden /90:JoU22 på många hållredan blivit överfiskade. Med hänvisning till att en fortsatt ökning avfiskeansträngningama kan förväntas som den alltmer förorenadehavsmiljön hotar fiskbestånden anser motionärerna att måste öka sinaansträngningar på det internationella planet för att få till stånd en lämpligavvägning av fångstuttagen och minska miljöproblemen (yrkande 1). Motionärernaframhåller vidare, när det gäller EFTA-överenskommelsen om frihandel på fisketsområde, att bör inte gå före andra länder i sin avreglering utan itakt med dem. Annars riskerar vi att slå ut den svenska fiskerinäringen genomojämlika konkurrensvillkor. Regeringen bör noga följa och analyserautvecklingen och även återkomma till med en redogörelse överutvecklingen i övriga EFTA-länder samt inom EG (yrkande 3). Ett likartatresonemang förs i motion Jo44 (m) där det framhålls att inte kan gåföre och avreglera innan övriga EFTA-länder vidtagit motsvarande åtgärder.Motionärerna framhåller särskilt att den ömsesidiga rätt att direktlandafångster i andra EFTA-länder som införs 1992 måste iakttas i allafördragsländerna. I annat fall Skulle EFTA-överenskommelsen sättas ur spel. Dehänvisar även till vad jordbruksministern anfört om nödvändigheten av attförändringarna i vårt land håller jämna steg med andra länders. Det är ocksåangeläget att de svenska fisktillgångarna skyddas. I de avtal som bilateraltskall komma till stånd bör den regeln gälla, att fisk skall bytas mot fisk tillsamma värde (yrkande 1 i berörd del). Utskottethar ingen annan mening än motionärerna om vikten av att världshavensfiskresurser utnyttjas på ett ansvarsfullt sätt och med iakttagande av denåterhållsamhet som omsorgen om beståndens fortlevnad kräver. I vårt egetfiskepolitiska mål som lades fast ingår som ett led att fisket skallbedrivas så effektivt som möjligt inom de gränser som ges av en ansvarsfullhushållning med fisktillgångarna. Utskottet utgår från att regeringen och dessorgan i sitt internationella arbete beaktar såväl behovet av ett efiiektivt ochansvarsfullt fiske för att täcka livsmedelsbehovet på lång sikt som ävennödvändigheten att hejda fortsatt vattenförorening och miljöförstöringen avhaven. Syftet med motion Jo42 yrkande 1 synes mot bakgrund därav i väsentligmån tillgodosett, och yrkandet bör ej föranleda något särskilt uttalande avriksdagen. Sominledningsvis anförts har den svenska fiskenäringen genomgåttstora förändringar. Utvecklingen av havsfisket har gått mot ett starktinternationellt beroende. En väsentlig fråga i sammanhanget är de pågåendeförändringarna av handelsregleringarna. Dessa berör oss globalt genom depågående överläggningarna inom . Minst lika betydelsefullt är vad som skerinom EFTA och mellan EFTA och EG. En huvudlinje i samtliga dessa fall är att nå fram till en friarehandel, även för fisk och fiskprodukter. Genom den /90:JoU22 nuträffade överenskommelsen kommer handeln med fisk och fiskprodukter efter enövergångstid att liberaliseras inom EFTA-området. Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag om ratificering av ändringarna iEFTA-konventionen. bör således godkänna dessa. Överenskommelsenom en liberalisering av handeln får nödvändigtvis till följd att regleringarav olika slag och generella subventioner måste upphöra. Detta innebär att defiskeripolitiska medlen i betydande utsträckning bör förändras. Enligtöverenskommelsen bör dessa förändringar till största delen ha genomförts vidövergångstidens slut på . Utskottetdelar jordbruksministerns mening att det är nödvändigt att förändringarna ivårt lands politik håller jämna steg med andra länders. Det sagda innebär iförevarande sammanhang att det nu icke är möjligt att helt bestamma vilkaåtgärder som skall vidtas inom fiskepolitiken och inte heller när de skallvidtas. Som framgår av den fortsatta behandlingen delar utskottet regeringensbedömning att det blir nödvändigt utreda många specifika frågor ytterligare. Detanförda innebär även att utskottet i väsentlig utsträckning delar motionäremasmening att den svenska avregleringen bör hålla jämna steg med motsvarandeprocess i övriga EFTA-länder.