bet · GD01AU1 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet vill slutligen i likhet med motion A804 peka påatt arbetsmarknadens parter trots uppmaningar inte visat sig beredda attföreslå ledamöter och ersättare från båda könen i arbetsdomstolen och även itingsrätterna, när mål om könsdiskriminering behandlas. I likhet medmotionärerna anser utskottet att så bör vara fallet. Vad utskottet här anfört med tillstyrkan av motion A804 iaktuell del bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande utredningen om jämställdhetslagenatt med bifall till motion 19S8/89:A804 yrkande 9 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört, Handläggningen av jämstälidhetsfrägor iregeringslcansliet (mom. 4) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "aktuell del" bortha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motion A807 attöverflyttningen av jämställdhetsfrågorna till är ett uttryck för att jäm ställdhetsfrågorna vidgas till att gälla i stort sett alla politikens områ den. Däremot måste det anses som orimligt att aktivt kunna bevaka och föreslå nya jämställdhetsåtgärder om ministerposten är överöst med andra viktiga uppgifter. Den biträdande civilministern skall nu inte bara handha jämställdhetsfrågor utan även folkrörelse-, kyrko-, ungdoms- och konsumentfrågor. Utskottets uppfattning är att jäm- 20 ställdhetsfrågorborde ha en sådan tyngd att de motiverar att priorite- 1989/90:AUl ras.Den biträdande civilministern bör därför avlastas andra frågor för attdärigenom få större möjlighet att driva kvinnofrågorna framåt. Regeringenbör underrättas om detta ställningstagande, vilket innebär att motion AS07(vpk) i nu behandlad del tillstyrks. deb att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande handläggningen avjämställdhetsfrågor i regerings kansliet attriksdagen med bifall till motion 1988/89:A807 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Det parlamentariska inflytandet överjämställdhetsarbetet (mom. 5) (), (), (),(m), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse: Som påpekas i motion AS 10 (m) är det angeläget attparlamentarikernas kunskaper och engagemang tas till vara bättre än vad som ärmöjligt i nuvarande organisation. Utskottet anser i likhet med motionärerna att informationoch insatser är splittrade på för många instanser. Den nuvarande organisationenger inte tillräckliga möjligheter att på idé- och beredningsstadietpåverka utvecklingen. Den politiska oppositionens kunskaper tas inte till varatillräckligt. 1 likhet med den uppfattning som kommer till uttryck i motionA804 (fp) anser utskottet att ett återskapande av den upplöstaparlamentariska jämställd hetskommittén skulle ge parlamentarikerna ett direktinflytande på jämställdhetsarbetet. Utskottet tillstyrker därför motionerna ASlO samt A804 inu behandlad del. sålunda anfört bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande det parlamentarbka inflytandet över jämställdhetsarbetet attriksdagen med bifall till motionerna 1988/S9:A804 yrkande 11 och 1988/89:A810som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ärligajämställdhetsrapporter (mom. 7) 1989/90:AU1 deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: I likhet med motion A804 (fp) anser utskottet att samtligadepartement bör i samband med budgetpropositionen avge en rapport omjämställdhetsarbetet inom resp. departements ansvarsområde och en plan förframtiden med förslag till konkreta åtgärder om hur jämställdheten skallstärkas. Regeringen bör ges till känna vad utskottet anfört med tillstyrkan avmotion A804 i aktuell del. deb att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträfliandeårliga jämställdhetsrapporter attriksdagen med bifall till motion 19S8/S9:A804 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Budgetförslagens effekter ur kvinnoperspektiv (mom. 8) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Liksom beträffande" och slutar med "sida"bort ha följande lydelse: På landsbygd eller i tätort är det mest kvinnorna somanvänder kollektivtrafiken, men merparten av statens pengar går till bilismen. Försvaretfår medan barnomsorgen får . Kommunerna tvingas spara, personalen flyr och daghemmen stängs. Av pengarna till idrotten går största delen till den manliga idrotten samt till stora och dyrbara sportanläggningar. Effektiviteteninom den offentliga sektorn skall öka, säger regering en. Det gäller också omsorgen om barn och gamla. Där arbetar mest kvinnor. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet i likhetmed motion A803 (vpk) att departementen bör åläggas att under varje huvudtitelredovisa olika förslag? effekter ur kvinnoperspektiv. Budgetförslagen börutformas så att en rättvis fördelning mellan kvinnliga och manliga intresseområdenuppnås. Regeringen bör ges till känna vad utskottet sålunda med tillstyrkan avmotion A803 anfört. deb att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffandebudgetförslagens effekter ur kvinnoperspektiv attriksdagen med bifall till motion 1988/S9:A803 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 8.Kvinnors företagande och de offentliga monopolen 1989/90:AU1 (mom. 9) (), (), (m)och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet uttalade" och slutar med "tillämpligadelar" bort ha följande lydelse: Som framhålls av moderata samlingspartiet och folkpartieti föreliggande motioner finns det flera skäl som talar för att bryta upp deoffentliga monopolen. Om enskilda alternativ till den offentliga sektorntilläts skulle skaparförmåga frigöras och entreprenöranda uppstå även på dessaområden. Därmed skulle kvinnor få ökade möjligheter att starta egna företag påområden, där kvinnor traditionellt är verksamma, t.ex. vård och omsorg. Främjande av kvinnligt företagande ökar ocksåmöjligheterna för kvinnor till sysselsättning i landets alla delar. Kvinnors arbetsmarknad skulle breddas när friheten attvälja mellan anställning i enskild eller offentlig verksamhet ökar. Även urkonsumenternas synpunkt är en aweckling av de offentliga monopolen önskvärdgenom att den kan väntas leda till ökad mångfald vad gäller utbudet av tjänsterinom områden som vård, omsorg och utbildning. Detta medför en förbättradsituation för framför allt kvinnor. som man bryter upp de offentliga monopolen ärdet viktigt att satsa på en förnyelse av den offentliga sektorn genom att bättreta till vara de offentliganställdas kreativitet och skaparkraft. Med hänvisning till vad ovan anförts tillstyrker utskottetmotionerna A801 (m), A804 (fp), och AS08 (m) i tillämpliga delar, vilket börges regeringen till känna. Motion AS09 (c) får härigenom i huvudsak ansestillgodosedd i aktuella delar. deb att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande kvinnors företagande och de offentliga monopolen attriksdagen med bifall till motionerna 19S8/S9:A801, 19S8/S9.A804 yrkande 2 och19SS/S9:A808 yrkande 2 samt med anledning av motion 1988/S9:A809 yrkandena 3och 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Kvinnorsföretagande och de offentliga monopolen 1989/90;AU1 (mom. 9) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet uttalade" och slutar med "tillämpligadelar" bort ha följande lydelse: 1 likhet med i motion AS09 anser utskottet att detfinns flera skäl som talar för att det offentliga utbudet av tjänster kompletterasmed enskilda initiativ. Om sådana alternativ till den offentliga sektorn tillätsskulle kvinnors möjligheter till utveckling och avancemang inomkvinnodominerade yrkesområden förbättras. Kvinnor skulle härigenom få ökademöjligheter att starta egna företag på områden, där kvinnor traditionellt ärverksamma, t.ex. inom vård och omsorg. kan en sådan utveckling varaett verksamt bidrag till förnyelsen av den offentliga sektorn. En breddning av kvinnors arbetsmarknad genom ett ökatnyföretagande skulle också med all sannolikhet få stor betydelse för möjligheternaatt skapa sysselsättning i utsatta regioner. Även ur konsumenternas synpunkt är det viktigt med ökadmångfald vad gäller utbudet av tjänster inom områden som vård, omsorg ochutbildning. Med det anförda tillstyrker utskottet motion A809 (c) i nubehandlade delar, vilket bör ges regeringen till känna. Motionerna A801 (m),A804 (fp) och A808 (m) får härigenom i huvudsak anses tillgodosedda i aktuelladelar. deb att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande kvinnors företagande och de offentliga monopolen attriksdagen med bifall till motion 19SS/S9:A809 yrkandena 3 och 9 samt medanledning av motionerna 1988/89:A801, 198S/89:A804 yrkande 2 och 1988/89:A808yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Den könssegregerade arbetsmarknaden (mom. 10) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "sida" bortha följande lydelse: Nedskärningar och s.k. effektiviseringar inom offentligsektor drabbar på många orter särskilt den arbetsmarknad som kvinnor är hänvisadetill. Detta i sin tur innebär att många kvinnor får sin arbetssituation ochsina arbetsförhållanden försämrade. Trots vissa ansträngningar att brytautvecklingen har nämligen arbetsmarknaden blivit mer köns-segregerad nu än förett årtionde sedan. När sysselsättningen expanderat inom offentlig sektor hardet visser- 1989/90:AU1 ligen inneburit flera kvinnor i arbete men ocksåmer ensidiga kvinnobranscher. Inom vård och socialtjänst är omkring 9 av 10arbetande kvinnor. Dessutom arbetar var tredje kvinna deltid. Kvinnornas ställning på arbetsmarknaden har såledesknappast förbättrats trots att sysselsättningen bland kvinnor ökat.Fortfarande gäller att kvinnor dominerar inom olika stöd- ochservicefunktioner, att de stannar i lägre befattningar och att de typiska"kvinnojobben" är sådana som inte utvecklas eller som erbjuder fåmöjligheter till avancemang. Vad utskottet här anfört om kvinnornas ställning påarbetsmarknaden bör med tillstyrkan av motion A482 (vpk) ges regeringen tillkänna. Utskottets förslag innebär att motion A805 (s) i huvudsak blirtillgodosedd. deb att utskottets hemställan under10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande den könssegregeradearbetsmarknaden att med bifall till motion 1988/89:A482 yrkande 1 ochmed anledning av motion 19S8/89:A805 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Arbetsvärdering av olika yrkessektorer (mom. 11) (), (), () och (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Utskottet är" och slutar med "åtgärd" bortha följande lydelse: Utskottet har i denna fråga samma uppfattning sommotionärerna, nämligen att kvinnodominerade arbeten av tradition värderas lägreän t.ex. tekniska yrken. Denna genomgående nedvärdering av kvinnorsarbetsinsatser man skulle kunna tala om en kollektiv lönediskriminering ären bidragande orsak till löneskillnaderna mellan kvinnor och män. För att kunnaeliminera sådana löneskillnader krävs enligt utskottets uppfattning insatser avolika slag. Utskottet vill särskilt peka på betydelsen av att forskning omlöner och löneutveckling i ett jämställdhetsperspektiv prioriteras. Ävenattitydpåverkan behövs för att ändra nuvarande förhållanden. Med hänsyn till de pressade arbetsförhållanden som i dagråder inom många kvinnodominerade yrken, t.ex. vård och omsorg, anser utskottetatt en parlamentarisk kommitté bör tillkallas för att utvecklaarbetsvärderingsinstrumentet. I detta arbete har självfallet arbetsmarknadensparter en viktig uppgift. Det anförda, som bör ges regeringen till känna, innebäratt motionerna A804 (fp), A807 (vpk) och A809 (c) i nu behandlade delartillstyrks. deb attutskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 1989/90:AU1 11. beträffande arbetsvärdering av olika yrkessektorer attriksdagen med bifall till motionerna 198S/89:A804 yrkande 7, 1988/89:A807yrkande 2 och 1988/89:A809 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Statens ansvar som föregångare på jämställdhetsområdet(mom. 13) (), () ochKarl-Erik (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Utskottet är" och på s. 14 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: I likhet med motionerna AS04 (fp) och A807 (vpk) anserutskottet att staten i egenskap av arbetsgivare har ett speciellt ansvar somföregångare på jämställdhetsområdet och ett särskilt ansvar för enpersonalpolitik som innebär en uppvärdering av kvinnoyrkena. Den bristande jämställdheten på arbetsmarknaden kan tillstor del föras tillbaka på det förhållandet att det är mannen som är normen.Att vara borta från arbetet för att föda och vårda barn kan hindra mångakvinnor från att avancera. Inställningen till föräldraledighet måste ändras.Arbetsgivarverket bör ta initiativ till att de statsanställda männen stimulerasatt i ökad utsträckning ta ut pappaledighet och att förkorta sin arbetstid förvård av barn. För de föräldrar som väljer att under vissa perioderstanna hemma hos sina barn bör man underlätta en återgång till arbetslivet,t.ex. genom att upprätta s.k. förvärvsavbrottsplaner. Stat och kommun bör gå i spetsen för valfrihet ochflexibilitet i fråga om arbetstider. 1 statens ansvar som arbetsgivare bör också ingå attställa upp tidsbestämda mål för andelen kvinnor på olika tjänstenivåer. Vad utskottet här har anfört med tillstyrkan av motionernaAS04 och A807 i tillämpliga delar bör ges regeringen till känna. Motion AS02(s) får härigenom anses tillgodosedd i aktuell del. deb att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande statens ansvar som föregångare påjämställdheb-området attriksdagen med bifall till motionerna 19S8/S9:A804 yrkandena 1, 3, 5 och 6 och1988/89:A807 yrkande 1 samt med anledning av motion 1988/89:AS02 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Nomineringartill statliga organ m.m. (mom. 15) 1989/90:AU1 () och () samt () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "Utskottet står" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör representationen istatliga styrelser och utredningar bli mer jämnt fördelad mellan könen än vadsom är fallet . Erfarenheterna visar dock att den metod som används dubbla nomineringar inte är någon framkomlig metod att uppnå jämnkönsfördelning. I likhet med motion A809 (c) anser utskottet att utvecklingenså långt möjligt bör ske på frivillig väg och att tvingande regler börundvikas. Vad utskottet här anfört med tillstyrkan av motion A809 inu behandlad del bör ges regeringen till känna. Motion A807 (vpk) avstyrks ihär aktuella delar. deb att utskottets hemställan under15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande nomineringar till statliga organm.m. att med bifall till motion 1988/89:A809 yrkande 8 samtmed avslag på motion 1988/89:807 yrkandena 3 och 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Nomineringar till statliga organ m.m. (mom. 15) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "Utskottet står" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med vpk-motionen A807 lägga fastmålet att kvinnor och män skall vara lika representerade i statliga organ. En metod för att nå jämn könsfördelning är att regeringoch departement begär in namn på både en kvinna och en man från de nominerandeorganisationerna. Rutinerna brister emellertid inom regeringen och departementennär det gäller att begära in namn av båda könen. Många nominerandeorganisationer nonchalerar också helt denna metod vid nomineringar. För att inte ytterligare förlänga den orättvisa ochodemokratiska könsfördelningen i samhällets maktpositioner anser utskottet medtillstyrkan av motion A807 (vpk) i aktuella delar att hos regeringenbör begära lagförslag om deb att genomföra jämn könsfördelning i statligaorgan, deb att nominerande organisation skall föreslå en kvinna och en man vidval till olika statliga organ. Motion A809 (c) avstyrks i här aktuell del. deb att utskottetshemställan under 15 bort ha följande lydelse: 1989/90:AU1 15.beträffande nomineringar till statliga organ m.m. att med bifall tillmotion 19SS/89:A807 yrkandena 3 och 4 samt med avslag på motion 19S8/89:A809yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Analys av konsekvenserna för jämställdhet (mom. 6) () anför: Ifolkpartiets motion AS04 framhålls behovet av kontinuerlig uppföljning avjämställdhetsutvecklingen. En sådan uppföljning kan som påpekas i motionenlämpligen ske i samband med långtidsutredningarna. Motbakgrund av att utskottet under hand erfarit att ett arbete med dennainriktning kommer att genomföras i samband med långtidsutredninguttalar utskottet att någon åtgärd med anledning av motionen i dennadel inte är påkallad. Jag vill emellertid stryka under vikten av att en sådanuppföljning inte får bli en engångsföreteelse utan att den återkommer iframtida långtidsutredningar. Kvinnors inflytande (mom. 14 16) SonjaRembo, och (alla m) anför: Föratt åstadkomma en jämnare fördelning mellan kvinnor och män krävs ettmålmedvetet arbete inom de olika organisationerna. Det är inte bara männen sommåste ändra sina attityder. Kvinnorna själva måste engagera sig och satsa tidoch kraft för att nå de positioner som eftersträvas. Vi vill därför strykaunder hur viktigt det är att kvinnor i högre grad än nu tar ansvar förbeslutsfattande i olika sammanhang. För att uppnå jämställdhet måste kvinnornasställning grundas på egen kraft och duglighet. Därmed är det möjligt att ivalet mellan en välmeriterad kvinna och en välmeriterad man nominera och väljakvinnan i syfte att nå en bättre balans mellan kvinnor och män. Insatserför att öka kvinnorepresentationen (mom. 1989/90:AU1 14) () anför: Detär bra att regeringen numera har tidsbestämda mål för hurkvinnorepresentationen bör öka. Jaganser emellertid att regeringens målsättning att ingen styrelse skall varaenkönad efter 1998 inte är ett tillräckligt ambitiöst mål. Detär väsentligt att regeringen själv föregår med gott exempel. Ytterligareinsatser borde därför kunna göras för att höja andelen kvinnor på de poster,särskilt i statliga styrelser och kommittéer, som regeringen rekryterar på egenhand utan förslag från nominerande organisationer.