bet · GD01LU37 · 1989-12-31 00:00:00 — Tillansvar enligt första stycket skall dock inte dömas, om gärningen är belagd medsträngare straff i . 1989/90: LU37 Bilaga 1 Densom gör sig skyldig till brott enligt 2 eller 3 § skall ersätta den skada somuppkommer genom brottet eller genom att företagshemligheten obehörigenutnyttjas eller röjs. Densom gör sig skyldig till brott enligt 3 eller 4 § skall ersätta den skada somuppkommer genom brottet eller genom att företagshemligheten obehörigenutnyttjas eller röjs. Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet obehörigen utnyttjar eller röjer enföretagshemlighet hos en näringsidkare som han i förtroende har fått del av isamband med en affärsförbindelse med denne skall ersätta den skada som uppkommergenom hans förfarande. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjareller röjer en företagshemlighet hos en näringsidkare som han i förtroende harfått del av i samband med en affärsförbindelse med denne skall ersätta denskada som uppkommer genom hans förfarande. Enarbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhet obehörigen utnyttjar ellerröjer en företagshemlighet hos arbetsgivaren som han har fått del av i sinanställning under sådana förhållanden att han insåg eller borde ha insett atthan inte fick avslöja den skall ersätta den skada som uppkommer genom hansförfarande. Harförfarandet ägt rum sedan anställningen upphört, tillämpas första stycketendast om förfarandet var otillbörligt. Enarbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer enföretagshemlighet hos arbetsgivaren som han har fått del av i sin anställningunder sådana förhållanden att han insåg eller borde ha insett att han intefick avslöja den skall ersätta den skada som uppkommer genom hans förfarande. Harförfarandet ägt rum sedan anställningen upphört, tillämpas första stycketendast om det finns synnerliga skäl. Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet obehörigen utnyttjar eller röjer enföretagshemlighet som, enligt vad han inser eller bör inse, har angripitsenligt denna lag skall ersätta den skada som uppkommer genom hans förfarande. Om någon utnyttjar eller röjer en företagshemlighetsom han eller någon före honom har fått del av i god tro, skall förfarandetinte anses obehörigt. Ansvarenligt 20 kap. 3 § skall inte ådömas någon på grund avöverträdelse av 5, 6 eller Utskottets förslag 8 § Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighetsom, enligt vad han inser eller bör inse, har angripits enligt denna lag skallersätta den skada som uppkommer genom hans förfarande. Detsamma gäller om någoni annat fall uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer enföretagshemlighet som, enligt vad han inser eller bör inse, har röjts i stridmed sekretesslagen (1980:100). Ansvar enligt 20 kap. 3 § skall inteådömas någon på grund av överträdelse av första stycket. 1989/90:LU37 Bilaga 1 Vid bestämmande av skadestånd enligt '- 7 §§ förett angrepp på en näringsidkares företagshemlighet skall hänsyn tas även tilldennes intresse av att hemligheten inte obehörigen utnyttjas eller röjs ochtill övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Vid bestämmande av skadestånd enligt 5 S §§ förett angrepp på en näringsidkares företagshemlighet skall hänsyn tas även tilldennes intresse av att hemligheten inte obehörigen utnyttjas eller röjs ochtill övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Omdet är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 10 § Talan om skadestånd enligt denna lag får avseskada endast innan talan väcktes. För skada under tiddessförinnan är rätten till skadestånd förlorad. Den som har angripit en företagshemlighet enligt denna lag kan av domstol vid vite förbjudas att utnyttja eller röja företagshemligheten. Densom har angripit en företagshemlighet enligt denna lag kan av domstol vid viteförbjudas att utnyttja eller röja företagshemligheten. Vitesförbud får dockmeddelas endast om ett utnyttjande eller röjande skulle vara obehörigt enligt2§. 5 1989/90. Regeringens förslag Utskottets förslag 1989/90:LU37 Bilaga1 Talan enligt första stycket förs av Talan enligt första stycket förs av den som har utsatts för det rättsstri- den som har utsatts för det rättsstri diga angreppet. Sådan talan får fö- diga angreppet. Sådan talan får fo ras även i samband med åtal för ras även i samband med åtal för brott som avses i 2 eller 3 §. brott som avses i 3 eller 4 §. Talan om utdömande av vite förs vid den domstol somi första instans har prövat frågan om vitesförbud. Talan förs av den som haransökt om förbudet. 1 samband med sådan talan får talan föras om nyttvitesförbud. Densom har överträtt ett vitesförbud får inte dömas till straff för en gärning somomfattas av förbudet. Ett vitesförbud kan hävas på talan av den som harålagts förbudet, om ändamålet med förbudet har förlorat sin betydelse. Omden som har ansökt om vitesförbud enligt 11 § visar sannolika skäl för att enföretagshemlighet har angripits enligt denna lag och det skäligen kan befarasatt svaranden genom att fortsätta angreppet förringar värdet avföretagshemligheten, får domstolen meddela vitesförbud för tiden intill dessatt målet slutligt har avgjorts eller annat har förordnats. Därvid tillämpas 15kap. 5 8 §§ . Ifråga om överklagande av beslut enligt första stycket samt i fråga omhandläggningen i högre rätt gäller vad som föreskrivs i omtalan mot beslut enligt 15 kap. . Har någon angripit en företagshemlighet enligtdenna lag, kan domstol förordna att en handling eller ett föremål som han har isin besittning och som innefattar hemligheten skall överlämnas till den som harutsatts för det rättsstridiga angreppet. Om det finns skäl för det får domstolenförordna att överlämnandet skall ske mot lösen. Kanen handling eller ett föremål Kan en handling eller ett föremål som innefattar enföretagshemlig- som innefattar en företagshemlig het inte utan olägenhet överlämnas het inte utan olägenhet överlämnas enligt första stycket, får domstol enligt första stycket, får domstol förordna att handlingen eller före- förordna att handlingen eller före målet skall förstöras eller ändras el- målet skall förstöras eller ändras el ler utsättas för annan åtgärd som är ler utsättas för annan åtgärd som är ägnad att förebygga missbruk. För- ägnad att förebygga missbruk, ordnande enligt denna lag skall Förordnande enligt första eller dock inte meddelas, om förverkan- andra stycket skall inte meddelas, de eller annan åtgärd som är ägnad om ett utnyttjande eller röjande inte att förebygga missbruk skall beslu- skulle vara obehörigt enligt 2 § eller tas enligt 36 kap. . om förverkande eller annan åtgärd som är ägnad att förebyggamissbruk skall beslutas enligt 36 kap. . Talan enligt första eller andra stycket förs av densom har utsatts för det rättsstridiga angreppet. Sådan talan får föras även isamband med åtal för brott som avses i 2 eller 3 §. Talan enligt första eller andra stycket förs av densom har utsatts för det rättsstridiga angreppet. Sådan talan får föras även isamband med åtal för brott som avses i 3 eller 4 §. 1989/90:LU37 Bilaga 1 Dennalag träder i kraft den 1 1. Denna lag träder i kraft . . Genom lagen upphävs lagen (1931:152) med vissabestämmelser mot illojal konkurrens. Bestämmelserna om skadestånd i. den lagen tillämpas dock alltjämt i fråga om handlingar som har företagits före ikraftträdan det. Regeringensförslag till ändringar i datalagen och 1989/90:LU37 sekretesslagen bilaga 2 Lag om ändring i datalagen (1973:289) Härigenom föreskrivs att 21 § datalagen (1973:289) skall ha följandelydelse. Den som olovligen bereder sig tillgång till upptagning för automatisk databehandling eller olovligen ändrar eller utplånar eller i register för in sådan upptagning dömes för dataintrång till böter eller fängelse i högst , om ej gärningen är belagd med straff i . Med upptagning avses härvid även uppgifter som är under befordran via elektroniskt eller annat liknande hjälpmedel för att användas för automatisk databehandling. Den som olovligen bereder sigtillgång till upptagning för automatisk databehandling eller olovligen ändrareller utplånar eller i register för in sådan upptagning dömes för dataintrångtill böter eller fängelse i högst , om ej gärningen är belagd med straffi eller i lagen (1988:000) om skydd för företagshemligheter. Medupptagning avses härvid även uppgifter som är under befordran via elektroniskteller annat liknande hjälpmedel för att användas för automatiskdatabehandling. För försök eller förberedelse tilldataintrång döms till ansvar enligt 23 kap. . Skulle brottet, omdet hade fullbordats, ha varit att anse som ringa, får dock inte dömas tillansvar enligt vad som har sagts. Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse 1986:122. 3 Förslagtill 1989/90:LU37 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ' " Härigenom föreskrivs i fråga omsekretesslagen (1980:100) dels att nuvarande I kap. 11 § skall betecknas 1 kap.12 §, dels att nya 1 kap. 12 § och 6 kap. 1 § skall ha följande lydelse, delsatt i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 11 §, av följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse / finns bestäm- I fråga om tystnadsplikt beträf- melser om ansvar för den som bry- fande företagshemligheter finns be ter mot förbud enligt denna lag att stämmelser som är tillämpliga ut- röja eller utnyttja uppgift och för över föreskrifterna om sekretess i den som bryter mot förbehåll som denna lag. har uppställts med stöd av lagen vid utlämnande av uppgift. / finns bestämmelserom ansvar för den som bryter mot förbud enligt denna lag att röja ellerutnyttja uppgift och för den som bryter mot förbehåll som har uppställts medstöd av lagen vid utlämnande av uppgift. Ansvar enligt 20 kap, 3 §brottsbalken skall dock inte följa ifall någon, vars anställning hos enmyndighet har upphört, röjer eller utnyttjar uppgifter i strid mot 6 kap. I §. 6 kap. 1 §' Sekretess gäller i myndighets affärsverksamhet för uppgiftom myndighetens affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att någonsom driver likartad rörelse gynnas på myndighetens bekostnad om uppgiften röjs.Under motsvarande förutsättning gäller sekretess hos myndighet för uppgift omaffärs- eller driftförhållanden hos bolag, förening, samfällighet ellerstiftelse som driver affärsverksamhet och vari det allmänna genom myndighetenutövar ett bestämmande inflytande eller bedriver revision. Sekretessen hos enmyndighet som bedriver sådan revision gäller dock inte, om uppgiften ingår ibeslut av myndigheten. Har uppgift, för vilken sekretess gäller enligt förstastycket, lämnats till annan myndighet, gäller sekretessen också där.Sekretessen gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut av den mottagandemyndigheten. I fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . ' Senaste lydelse 1987:520. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse 1989/90:LU37 För den vars anställning hos Bilaga 2 myndighetenhar upphört gäller förbudet enligt första stycket att röja eller utnyttjauppgift endast i den utsträckning som följer av 3 § andra stycket lagen(1931:152) med vi.ssa bestämmelser om illojal konkurrens. Denna lag träder i kraft den . ]989/90:LU37 Bilaga 3 Skyddet för företagshemligheter och den fria opinionsbildningen Promemoria angåendeproposition 1987/88:155 upprättad inomlagutskottet LAGUTSKOTTET 1989/90:LU37 angående det i proposition 1987/88: 155 framlagdaförslaget till lag om skydd för företagshemligheter Propositionens lagförslag i huvuddrag ................. 3.1 Översiktlig redogörelse .................................... 3.2 Tryckfrihetsförordningens räckvidd...................... 3.3 Förbud mot censur........................................... 3.4 Närmare om anskaffarfriheten .......................... 3.5 Närmare om meddelarfriheten .......................... 3.6 Meddelarfrihet och avtalad tystnadsplikt.............. 3.7 Anonymitetsskydd och efterforskningsförbud ...... 3.8 Offentliga funktionärer...................................... Vissa synpunkter ochförslag till ändringar i propositionen 4.1 Begreppet företagshemlighet .......................... 4.3 Olovlig befattning med företagshemlighet .......... 4.4 Skadeståndsansvar vid företagsspioneri m.m......... 4.5 Skadeståndsansvar vid avtalade tystnadsplikter.... 4.6 Skadeståndsansvar i övriga fall ........................ 4.7 Skadeståndets bestämmande............................. 4.8 Vitesförbud och säkerhetsåtgärder...................... 1promemorian, som på lagutskottets uppdrag utarbetats inom utskottets kansli,görs en genomgång av den i proposition 1987/88: 155 föreslagna lagstiftningenom skydd för företagshemligheter och läggs fram förslag till vissa ändringar iregeringens lagförslag. Genomgångenhar skett mot bakgrund av den kritik mot förslaget i propositionen somframkommit motionsvägen och i den allmänna debatten. Ändringarna som föreslåsi promemorian tillgodoser om de genomförs - i betydande utsträckning dekritiska synpunkter som framförts. Sålundaföreslås i promemorian att det införs en generell bestämmelse om att lagen om skydd för företagshemligheter endast avser obehöriga angrepp på en hemlighet. Som exempel på när lagen inte skall gälla anges uttryckligen att någon avslöjar brottsliga gärningar och andra allvarliga missförhållanden inom ett företag. Avslöjandet kan ske inför myndigheter och andra behöriga organ men förhållandena kan också på annat sätt 72 bringas till allmänhetenskännedom. a. skall det vara möjligt att avslöja 1989/90:LU37missförhållandena inför massmedierna och ideella organisationer eller vidBilaga 3 möten och demonstrationer. Missförhållandena kan avse exempelvis farori miljön för anställda eller kringboende eller risker som drabbar konsumenternapå grund av felmärkta livsmedel eller andra skadliga produkter. Även omuppgifter av den aktuella arten i och för sig utgör företagshemligheter kommeralltså den som avslöjar dem inte att kunna drabbas av vare sig straff- ellerskadeståndsansvar. Ett sådant undantag får betydelse särskilt för de anställdai ett företag eftersom de inte torde ha möjlighet att utan risk för ivart fall skadeståndsskyldighet vända sig till exempelvis massmedierna ochlämna upplysningar om missförhållanden på sin arbetsplats. Närdet gäller den kritik som framförts mot att förslaget i propositionen skullehindra yttrandefriheten i t. ex. press, radio och TV liksom meddelarfrihetenkonstateras i promemorian att den föreslagna lagen inte kan inkräkta på derättigheter som tryckfrihetsförordningen ger eller som följer avradioansvarighetslagen och liknande författningar. På de punkter där konflikterkan uppkomma mellan bestämmelserna om skydd för företagshemligheter och deyttrandefrihetsrättsliga reglerna tar de senare alltid över och skyddet förföretagshemligheterna sätts då ur spel. Det innebär bl. a. att den som anskaffaren företagshemlighet i avsikt att han själv eller någon annan skall publiceraden inte kan dömas enligt den föreslagna straffbestämmelsen om olovligbefattning med företagshemlighet. För att åstadkomma en bättre anpassning tilldet yttrandefrihetsrättsliga regelsystemet föreslås att straff förföretagsspioneri bara skall kunna utdömas om någon berett sig tillgång till enföretagshemlighet på ett olovligt sätt. Ocksåandra ändringar föreslås. a. förordas en särskild regel som gör det möjligtatt jämka det skadestånd som någon kan bli skyldig att utge enligt lagen.Jämkningsregeln tar främst sikte på de anställda. En annan ändring innebär atten näringsidkare vars företagshemlighet hamnat hos exempelvis en konkurrent ochutnyttjas av denne skall kunna få ersättning av konkurrenten oavsett omhemligheten angripits enligt lagen om skydd för företagshemligheter elleroriktigt utlämnats från en myndighet. Rättsreglerom obehörigt användande eller yppande av yrkeshemligheter har i funnitssedan år 1919. De då införda lagbestämmelserna överfördes sedermera till denalltjämt gällande lagen (1931:152) med vissa bestämmelser mot illojalkonkurrens (IKL). Reglernai IKL riktar sig i första hand mot anställda personers utnyttjan de eller röjande av arbetsgivarens hemligheter. Ett typfall är att en anställd obehörigen lämnar ut en yrkeshemlighet till en konkurrerande näringsid kare. Om så sker kan den anställde dömas till böter eller fängelse i högst samt förpliktas ersätta uppkommen skada (3 § första stycket IKL). Någon definition av begreppet yrkeshemlighet ges inte i IKL. Emellertid framgår att en yrkeshemlighet kan utgöras av exempelvis fabrikationssätt, 73 anordning eller affärsförhållande.Över huvud taget torde som yrkeshem- 1989/90: LU37 lighet räknas allinformation om näringsidkarens verksamhet som denne Bilaga 3 vill hållahemlig. För att den anställde skall kunna dömas fordras att han använt elleravslöjat hemligheten i avsikt att bereda sig eller annan fördel eller att göraskada. I3 § andra stycket IKL ges skydd mot missbruk av s. k. teknisk förebild. Inteheller det begreppet är närmare definierat i lagen, men det sägs att det skallröra sig om ritning, mönster, modell, schablon eller dylik teknisk förebild.Lagrummet anger att den som obehörigen använder sig av eller ger annan del aven teknisk förebild som han för utförande av arbete eller eljest föraffärsändamål fått sig anförtrodd kan dömas till straff och skadestånd.Skyddet för tekniska förebilder gäller således inte bara gentemot företagetsanställda såsom beträffande yrkeshemligheter i paragrafens första stycke utan också gentemot utomstående avtalskontrahenter. Ett typexempel är att ennäringsidkare som tillverkar produkter för ett annat företags räkning utnyttjaren ritning som han fått sig anförtrodd till att starta egen tillverkning ochförsäljning av samma slags produkt. Skyddeti 3 § IKL för yrkeshemligheter och tekniska förebilder tar som nämnts sikte påvissa förfaranden i avtalsrelationer. Under särskilda förhållanden kanemellertid även en tredje man drabbas av straff- och skadeståndsansvar. 1 5 §IKL stadgas nämligen att ansvar under vissa ytterligare förutsättningar inträder också för den som obehörigen använder sig av eller avslöjaryrkeshemlighet eller förebild, som han fått kännedom om genom ett i 3 § IKLbeskrivet otillåtet förfarande. En förutsättning för ansvar är att användandeteller avslöjandet sker för att bereda gärningsmannen eller annan fördel ellerför att skada. Endast sådan tredje man är straffbar som har tagit emotyrkeshemligheten eller förebilden direkt från den som gjort sig skyldig tillbrott enligt 3 § IKL. Om denne tredje man i sin tur lämnar hemligheten eller förebildenvidare till en annan, kan den senare fritt utnyttja hemligheten ellerförebilden eller lämna den vidare. En ytteriigare inskränkning av paragrafenstillämpningsområde är att det krävs att gärningsmannen redan då han ficktillgång till yrkeshemligheten eller förebilden ägde kännedom om deförhållanden som gjorde utlämnandet otillåtet. IKLhar i olika sammanhang och av bl.a. de utredningar som lämnat förslag till nylagstiftning i ämnet (SOU 1966:71, SOU 1983: 52) kritiserats såsom otidsenligoch otillräcklig för sitt syfte. Bristema i IKL har ansetts hänföra sig tillfrämst följande förhållanden: 1) Reglerna tar primärt sikte på missbruk ianställnings- eller andra avtalssituationer men inte på det kanske mestallvarliga fallet att ett företag genom industrispionage eller på annat sättskaffar sig kännedom om ett konkurrerande företags hemliga kunskap. 2) IKL gerinte möjlighet till snabba och effektiva ingripanden mot ett fortgåendemissbruk av en företagshemlighet. 3) Den som tillgodogör sig effekterna av ettredan skett intrång i annans företagshemlighet riskerar sällan att självträffas av någon sanktion. 4) Det finns inte någon heltäckande samordningmellan reglerna i IKL och reglerna i sekretesslagen om tystnadsplikt föroffentliganställda. 2.Propositionens lagförslag i huvuddrag 1989/90:LU37 1 propositionen föreslåsatt IKL upphävs och ersätts med ny lag omskydd för företagshemligheter. Den föreslagna lagen innehåller, till skillnadfrån vad som är fallet i IKL beträffande yrkeshemlighet och teknisk förebild,inledningsvis en definition av begreppet företagshemlighet. Medföretagshemlighet avses i förslaget (1 §) sådan information om affärs- ellerdriftförhållanden i en näringsidkares rörelse som näringsidkaren håller hemligoch vars röjande är ägnat att medföra skada för honom. Iregeringens lagförslag kriminaliseras två särskilda former av befattningstagandemed företagshemligheter. Sålunda föreslås (2 §) att den som med uppsåtolovligen bereder sig tillgång till en företagshemlighet skall dömas Kivföretagsspioneri till böter eller fängelse i högst eller, om brottet ärgrovt, till fängelse i högst . Vidare föreslås (3 §) att den somanskaffar en företagshemlighet med vetskap om att den som tillhandahållerhemligheten eller någon före honom har berett sig tillgång till denna genomföretagsspioneri skall dömas för olovlig befattning med företagshemlighet tillböter eller fängelse i. högst eller, om brottet är grovt, till fängelsei högst . Den som gör sig skyldig till brott enligt vad nu sagts skalldessutom ersätta den skada som uppkommit (4 §). Andra angrepp påföretagshemligheter än sådana som utgör brott enligt 2 och 3 §§ medför, enligtvad som närmare anges i förslaget, endast skadeståndsskyldighet. Sistnämnda sanktion inträder både för den som missbrukar en företagshemlighet som har anförtrotts honom i en affärsför bindelse (5 §) och för en anställd som obehörigen utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som den anställde fått del av i sin anställning (6 §). Skadeståndsskyldighet drabbar också den som obehörigen utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som på grund av ett otillåtet angrepp redan har fått spridning (7 §). I9 § finns en särskild regel om beräkning av skadestånd vid angrepp påföretagshemligheter. Regeln innebär att inte bara den förlust som uppkommitgenom angreppet skall ersättas utan att skadeståndet skall bestämmas med hänsynäven till omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Den föreslagnaregeln är således för den drabbade förmånligare än de regler som i allmänhetgäller vid beräkning av skadestånd. Vidareinnehåller förslaget bl.a. regler som gör det möjligt att vid vite förbjuda densom redan har angripit en företagshemlighet att utnyttja eller röja hemligheten(11 §). Domstol skall också kunna förordna att en handling, som innefattar enföretagshemlighet, skall överlämnas till rätt innehavare. Domstolen kan därvidförordna att överlämnandet skall ske mot lösen (14 §). 1propositionen föreslås härutöver att det i sekretesslagen (1980:100) införs enerinran om att bestämmelserna i den föreslagna lagen om skydd förföretagshemligheter kan äga tillämpning också inom den offentliga sektorn. 3.Tryckfrihetsförordningens regelsystem 1989/90:LU37 3.1 Översiktlig redogörelse "' Varjesvensk medborgare är enligt I kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF)tillförsäkrad rätten att i tryckt skrift yttra sina tankar och åsikter,offenllig-göra allmänna handlingar samt meddela uppgifter och underrättelser ivad ämne som helst. Tryckfrihetens syfte anges i samma lagrum vara attsäkerställa ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. Bestämmelsernai TF skyddar inte bara det fria informationsflödet och den fria politiskaopinionsbildningen utan också rätten att i tryckt skrift yttra sig på sådanaområden av samhällslivet som rör t. ex. religion, vetenskap, ekonomi ochunderhållning. TFhar givits karaktär av grundlag, vilket innebär att den kan ändras endast genomlikalydande beslut vid två riksmöten med nyval emellan. TF:s egenskap avgrundlag medför också att dess bestämmelser är överordnade bestämmelser ivanlig lagstiftning och således har företräde vid eventuella lagkonflikter. TFär dessutom exklusivt tillämplig inom det område den reglerar, vilket innebäratt missbruk av tryckfriheten kan bestraffas endast i de fall TF medger det.Inskränkningar i tryckfriheten kan inte göras genom bestämmelser i vanlig lagom inte TF tillåter det. Om bestämmelser i vanlig lag skulle synas begränsanågon i TF garanterad fri-eller rättighet tar TF över och bestämmelserna blirutan verkan.