bet · GD01FiU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt de uppgifter som lämnas i motionen räknarmotionärerna med att deras förslag skall resultera i en budgetförstärkning pådrygt , inkl. inkomsterna från utförsäljningen av statligaföretag. Utskottet får för egen del anföra följande. Motionärernasbudgetförslag är svårt att i detalj analysera. Det framgår bl.a. avbudgetposten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto som motionärerna harfört upp med . Häri ingår bl.a. moderata samlingspartietsförslag rörande skatter, regionalpolitik, flyktingpolitik, forskning ochbostadsstöd. Ett grundläggande drag i budgetförslaget är emellertid attbetydande skattesänkningar föreslås bli finansierade genom olika utgiftsbegränsningaroch genom dynamiska effekter. Motionärerna vill sänkainkomstskatterna betydligt mer än vad regeringen föreslagit i sin i februariframlagda lagrådsremiss. De avvisar också flera av regeringens i detsammanhanget framförda förslag till breddning av skattebasen. De tilltänkta utgiftsbegränsningarna skall i betydandeutsträckning drabba kommunerna som redan i utgångsläget lider brist på rörelseka pital. Motionärerna hävdar emellertid att deras förslag på det skattepo litiska området öppnar möjlighet för mycket långtgående indragningar, eftersom deras skattesänkningar leder till lägre löneökningar . Mot en sådan uppfattning talar dock den omständigheten att det redan 79 innanmotionärerna lagt fram sin skattepolitiska motion stod klart att kommunernaskulle komma att få vidkännas betydande lönekostnads- l989/90:FiU20 ökningarunder 1990 och att detta förhållande på intet sätt påverkas av ett eventuelltbifall till den moderata skattepolitiken. Av de kommunalekonomiskabesparingarna skall dessutom en stor del genomföras per , dvs.mitt under kommunernas nu löpande verksamhetsår. Detta skulle som utskottet serdet rubba kommunernas redan fastställda planer och ytterligare belasta derashårt ansatta ekonomi. Motionärernas förslag till indragningar är av en sådanomfattning att de enligt utskottets mening ofrånkomligen skulle tvinga frambetydande neddragningar i den service och omvårdnad som kommunerna hittillshar kunnat erbjuda sina medborgare. Som utskottet ser det skulle motionärernas förslag tillnedskärningar i olika trygghetssystem också få långtgående återverkningar påhushållens ekonomi även om de negativa effekterna motverkas av skattesänkningartill hushållen. Man måste emellertid också beakta den omfördelning mellan olikainkomstgrupper som de olika åtgärderna ger upphov till. Motionärernas förslagtill skattesänkningar gynnar främst de mer välbeställda, de med inkomsteröverstigande . och de som kan tillgodoräkna sig en förmånligarekapitalbeskattning. De som inte omfattas av de moderata skattesänkningarna,dvs. de svaga och utsatta grupperna i samhället, skulle däremot drabbas medfull kraft om ersättningen från sjuk- och föräldraförsäkringen liksom delpensioneringenoch andra trygghetssystem försämrades. Enligt utskottets mening finns det också anledning attuppmärksamma en annan svaghet i moderata samlingspartiets budgetalternativ. Deföreslagna skattesänkningarna är avsedda att träda i kraft först den 1 januari1990, och de får därför inte fullt genomslag på statsbudgetens inkomster undernästa budgetår. Däremot ger de föreslagna utgiftsbegränsningarna effekttämligen . Följden härav blir att ytterligare nedskärningar avstatsutgifterna kommer att behövas enbart för att finansiera de nu föreslagnaskattesänkningarna. Den av motionärerna förordade budgetpolitiken inrymmersåledes inte bara fördelningspolitiskt tvivelaktiga inslag, den saknar ocksåden stramhet som erfordras i nuvarande läge. Utskottet kan således inte ställasig bakom de budgetpolitiska riktlinjer som moderata samlingspartiet förordar.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Fi204(m) yrkande 2. Av utskottets ställningstagande till motion Fi204 yrkande2 följer att utskottet inte kan godta vare sig motionärernas förslag tillmedelsanvisning på budgetposten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto,eller den av dem förordade omfördelningen av medel från socialförsäkringssektorntill statsbudgeten. Utskottet avstyrker bifall till motion Fi204 (m) yrkandena4 och 5. kritiserar i motion Fi211 regeringensbudgetförslag för att det inte är tillräckligt stramt och för att detinnehåller felaktiga prioriteringar. Det budgetalternativ som motionärernasjälva lägger fram uppges vara ca stramare än regeringens. Idet förordas att avdelas för ökade satsningar på u-hjälp,på miljövård och på vad motionärerna kallar Det glömda 1989/90:F1U20Sverige. Häri inbegripes bl.a. stöd till eget rum i äldreomsorgen, åtgärder för att kapa köerna inom sjukvården, vårdbidrag tillhandikappade och pensionstillskott till undantagandepensionärer. Besparingarna åstadkommes bl.a. genom att motionärernaavvisar den av regeringen föreslagna utbyggnaden av föräldraförsäkringen.Motionärerna vill också få till stånd en ökad egenfinansiering avarbetslöshetsförsäkringen och föreslår i likhet med moderata samlingspartietatt arbetsgivarna, med i princip full kompensation från staten, skall ta överansvaret för sjukförsäkringen av en sjukdomsperiod.Den senare åtgärden är visserligen kostnadsmäs-sigt neutral, men motionärernaräknar i sitt budgetalternativ med att den skall ge upphov till vissa andrabesparingar, bl.a. genom att överkompensationen vid korttidssjukdom bortfallervid en sådan omläggning. föreslår också att avkastningskravet påteleverket skall räknas upp så att verkets inleveranser ökar med 500 milj. kr. Utskottet vill med anledning härav erinra om att krav påökade inleveranser i princip förutsätter att genomför avgiftshöjningarav ungefår samma omfattning. Åtgärden kan alltså ses som en form av indirektbeskattning. Utskottet vill därutöver göra följande kommentarer ianslutning till budgetförslag. I redovisningen av sittbudgetalternativ har motionärerna inte beaktat effekterna av vissaskattepolitiska förslag som man för fram. För nästa budgetår torde emellertidden samlade effekten av dessa förslag vara mer begränsad, och förbiseendetspelar därför mindre roll. Mer betydelsefullt är emellertid att motionärernavalt att genomgående ange vilken helårseffekt som deras förslag har påstatsbudgeten. Den uppgivna effekten är alltså den som framkommer först näråtgärderna fått fullt genomslag. Eftersom några av de tilltänktabudgetförstärkningarna inte når full effekt under nästa budgetår germotionärernas redovisning en överdriven bild av budgetförslagets åtstramningseffekt.Detta förhållande förstärks av att motionärerna i vissa fall överskattat ävenhelårseffekten. Främst gäller detta den besparing som framkommer av attmotionärerna avvisat förslaget om en utbyggd föräldraförsäkring, och där mantillgodoräknat sig ett ca för högt belopp. Till saken höremellertid också att motionärerna över huvud taget inte har beaktat dekostnader som införandet av ett beskattat vårdnadsbidrag för med sig.Tillsammans med moderata samlingspartiet och har föreslagitatt ett sådant bidrag skall införas . Dessa omständigheter sammantaget leder som utskottet serdet till en sådan urholkning av motionärernas budgetalternativ att det framstårsom klart svagare än regeringens. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetbifall till motion Fi211 (fp) yrkande 2. 6 1989/90. slår i motionFi213 fast att stramheten i budgeten i första hand /90:FiU20 bör åstadkommas genomåterhållsamhet med de offentliga utgifterna. Motionärerna uppger själva att detegna budgetalternativet är ca starkare än regeringens räknatpå /91. Påstatsbudgetens utgiftssida föreslås vissa besparingar inom framför allt arbetsmarknadsdepartementetsansvarsområde. Sammanlagt 500 tjänster föreslås bli avvecklade vid AMS centraltoch vid länsarbetsnämnderna. Vidare skall flyttningsbidraget slopas utom vidflyttning till regionalpolitiskt prioriterade områden. Motionärerna räknarockså med att den, som de ser det, offensiva politik de förordar skall minskabehovet av kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) och utbildningsbidrag liksombehovet av medel för sysselsättningsskapande åtgärder. En föreslagen minskningav räntebidragen är avsedd att finansiera vissa andra satsningar inombostadsdepartementets område, och en neddragning av vissa skogsvårdsbidraggenomförs som skogsvårdsavgiften föreslås bli avskaffad. Utöverde här redovisade exemplen upptar budgetalternativ få förslag tillutgiftsnedskärningar. Däremot rymmer det desto fler nya utgiftsåtaganden. Av eni motionen intagen tabell framgår att motionärerna själva räknar med att derasförslag till utgiftsförändringar kommer att öka belastningen på statsbudgeten med2,under nästa budgetår. Deökade utgifterna skall finansieras genom att alkoholbeskattningen höjs , dvs. dubbelt så mycket som regeringen sedermera har föreslagit. Ettbetydligt större tillskott förutsätts emellertid komma från inkomsterna istatens verksamhet som motionärerna räknat upp kraftigt. I enlighet härmedföreslår även att inleveranserna från skall höjas med 400milj. Motionärerna begär dessutom att ungefår en tredjedel av inkomsternafrån arbetsmarknadsavgiften, eller , skall tillförasstatsbudgeten direkt. Utskottethar redan tidigare påpekat att krav på ökade inleveranser från iprincip kan ses som en form av indirekt beskattning. Dentilltänkta omfördelningen av arbetsmarknadsavgiften motivertis av motionärernamed att arbetslöshetsförsäkringen enligt deras mening är överfinansierad. Tillhelt övervägande del finansieras denna försäkring med arbetsmarknadsavgiftensom utgår av lönesumman. skerfinansieringen helt vid sidan av statsbudgeten. Eventuella överskott tillförsen särskild fond som förräntas i . För delhar nyordningen inneburit att kontorets samlade upplåning kunnat minskas med ettbelopp motsvarande behållningen på fonden. Skulle en del av tillskottet tillfonden utnyttjas för annat ändamål kommer därför att tvingaslåna upp ett lika stort belopp, dvs. i detta fall . Tillsaken hör också att beredskapen inför ett framtida försämrat arbetsmarknadslägeförsvagas i och med att de löpande inkomsterna till arbetslöshetsersättningen iprincip skärs ned med en tredjedel. De nya utgiftsåtagandensom för fram i sitt budgetalternativ 82 förutsätts således i storutsträckning bli finansierade med hjälp av rent bokföringsmässigatransaktioner, vilka i slutändan leder till en försvå- 1989/90:FiU20 Därtill kommer att i sin sammanställning överbudgetalternativets ekonomiska effekter inte har beaktat vissa egna motionermed långtgående förslag till nya utgiftsåtaganden på det trafikpolitiska ochregionalekonomiska området. Enligt utskottets mening ter det sig ocksåmärkligt att tycks förutsätta att en föreslagen avveckling avomsättningsskatten på värdepapper skall kunna ge upphov till ökadeskatteinkomster under nästa budgetår. budgetalternativ tillgodoser därmed, somutskottet ser det, knappast de krav på stramhet som partiet säger sig viljaupprätthålla. Utskottet kan av denna anledning inte ställa sig bakommotionärernas förslag till budgetpolitiska riktlinjer. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion Fi213 (c) yrkande 2. kommunisterna redovisar i motion Fi212 ettbudgetalternativ där satsningar föreslås på en rad områden inom den offentligasektorn. Framför allt vill motionärerna prioritera vård och omsorg, men kampenmot miljöförstöringen ser man också som en viktig fråga. Andra områden därmotionärerna föreslår tilldelning av ytterligare resurser är bl.a. kultur,utbildning och internationellt bistånd. Motionärerna vill främja utbyggnaden av barnomsorgen medhjälp av ett särskilt anordningsbidrag på . per nytillkommen plats.För att man skall kunna begränsa helgtjänstgöringen inom vården och förkortaarbetsdagen inom föreslås ökade statsbidrag på sammanlagt 3miljarder kronor. Kommunernas finanser skall enligt förslagen stärkas med7,nästa budgetår dels med ett årligt statsbidrag på 5miljarder kronor per kalenderår (varav skall utgå /91), dels genom en engångsöverföring på 5 miljarder kronor.Motionärerna avvisar dessutom planerna på att dra in de ökade skatteinkomstersom kommunerna erhåller genom skatteomläggningen. De nya utgiftsåtagandena vill motionärerna finansieragenom höjda arbetsgivaravgifter och genom skärpt beskattning av bl.a. kapital.Barnomsorgsavgiften föreslås bli höjd , och denallmänna löneavgiften skall inom överhettade områden höjas med 5 procentenheterför den privata tjänstesektorn. Motionärerna vill också skärpaförmögenhetsskatten liksom reavinstskatten på aktier och omsättningsskatten påvärdepapper. De föreslår slutligen också att fastighetsskatt införs även påindustrifastigheter samt att beskattningen höjs för tobak, alkohol, vattenkraftoch uran. Enligt motionärernas egna uppskattningar väntas derasförslag leda till att statsutgifterna ökar med sammanlagt 17,5 miljarderkronor. De räknar med att skatteintäkterna i deras budgetalternativkommer att bli högre än vad regeringen utgått från ifinansplanen. Av inkomsttillskottet är dock direktföranledda av att motionärerna grundat sina beräkningar på högre pris- ochlöneökningsantaganden än regeringen. Undantas denna effekt begränsar signettoöverskottet i kommunisternas budgetalternativ till 4,3miljarder kronor. I motionen betonas att detta 1989/90:FiU20 överskottinte skall ses som ett uttryck för en vilja att föra en stramare politik änregeringen. Motionärerna förklarar att de avser att utnyttja överskottet förkompletterande utgiftsförslag i anslutning till propositioner som kommer attbehandlas av . Utskottetvill med anledning härav anföra följande. De offentliga utgifterna ökar varjeår med viss automatik även utan reformer och andra regeländringar. Dettautgiftstryck kommer att vara mycket starkt . Enframskrivning av endast de automatiskt verkande utgifterna visar att utgifternaför transfereringar kommer att öka kraftigt . Den avmotionärerna förespråkade budgetpolitiken innefattar en rad nyautgiftsåtaganden som ytterligare skulle driva upp detta utgiftstryck. Derasförslag till skärpta skatter och avgifter skulle också verkakostnadsuppdrivande. En politik med denna inriktning är som utskottet ser detinte förenlig med de krav som måste kunna ställas på den ekonomiska politiken.Våra pris- och löneökningar har under en följd av år varit högre än omvärldensoch ansträngningarna måste inriktas på att bromsa denna utveckling. I rådandeläge skulle emellertid motionärernas förslag medföra att dessa obalanserytterligare accentuerades. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motionFi212 (vpk) yrkande 2. Deinvändningar som utskottet här rest mot motionärernas förslag omfattar ocksåden av dem förordade lösningen med en differentierad allmän arbetsgivaravgift.För den privata tjänstesektorn i Stockholms-, Göteborgs- och Malmöområdetskulle sålunda den allmänna arbetsgivaravgiften höjas med 5 procentenheterunder perioden den 1 juli 1990den . Syftet med åtgärden skullevara att dämpa den privata tjänstesektorns expansion för att underlätta rekryteringenav personal till offentlig verksamhet och industri. Utskottet har nyligentillstyrkt att investeringsskatten på visst oprioriterat byggande skärps ochatt denna skatt tas ut även i (1989/90:FiU4y). Någonytterligare åtgärd av detta slag är inte påkallad. Utskottetavstyrker således motion Fi212 (vpk) yrkande 13. Miljöpartietde gröna redovisar i motion Fi208 ett budgetalternativ som syftar till enmycket långtgående omfördelning av statsbudgetens inkomster och utgifter.Inkomstskatter och arbetsgivaravgifter skall sålunda sänkas med ett belopp sominkl. vissa nya utgiftsåtaganden överstiger . Motionärernaföreslår att dessa åtgärder finansieras fullt ut och att man för det ändamåletanvänder sig av såväl besparingar som skattehöjningar. Tyngdpunkten i derasfinansieringsalternativ ligger emellertid på skattesidan, där man i förstahand föreslår skärpt indirekt beskattning, inte minst på energiområdet. Måletför partiets ekonomiska politik är att begränsa den materiella förbrukningen, energiförbrukningen och miljöbelastningen. För att nå därhän föreslår motionärerna en kombination av åtgärder där ett program för miljöinriktade investeringar åtföljs av förslag om höjda 84 skatter och avgifter påenergi, råvaror och utsläpp. Demiljöinriktade investeringar som motionärerna vill få till stånd 1989/90:FiU20 uppgårtill och innefattar satsningar på järnvägar ochkollektivtrafik, på energiområdet och på internationell miljövård. Motionärernavill dessutom införa dagbarnvårdarlön till de föräldrar som väljer att vårdaegna barn. Man föreslår också att nuvarande generella bostadsstöd omvandlastill ett s.k. bastill-lägg/glesbygdsstöd, vilket är ett inkomstprövat, men intehyresan knutet, bidrag till barnfamiljer. Inkomstbeskattningen bör enligt motionärerna läggas om ihuvudsaklig överensstämmelse med de grönas förslag i inkomstskatteutredningen.Det innebär bl.a. att statlig inkomstskatt skall utgå när inkomstenöverstiger . men inte uppgår till . och därefter med 30 %.Grundavdraget skall dessutom vara väsentligt högre än vad regeringenföreslagit. Man vill också att arbetsgivaravgifterna sänks med 10procentenheter dvs. med cirka en fjärdedel i , norra ,och på . I övriga delar av landet skall, med undantag avstorstadslänen, arbetsgivaravgifterna sänkas . Istorstadslänen skall samma sänkning genomföras för dem som arbetar inomsjukvård, äldreomsorg och handikappomsorg. Motionärernas besparingar innefattar bl.a. krav på attJAS-projektet skall läggas ned och att anslaget till bärighetshöjande åtgärderav riksvägar skall slopas. Man vill också begränsa ersättningen från sjuk-ochföräldraförsäkringen för dem med inkomster överstigande , och somnyss nämnts föreslås även en neddragning av de generella bostadssubventionerna. I motionen föreslås att olika former av energiskatterskärps med . Främst gäller detta beskattningen avbensin, olja och uran. Mervärdeskatten skall slopas på basmat men i övrigthöjas . Tobaks- och alkoholbeskattningen skall skärpaskraftigt liksom skatten på reklam och förpackningar. I motion Fi48 för de gröna ånyo fram flera avsina förslag. I detta sammanhang föreslås att man som ett led i en allmänåtstramning skall genomföra vissa av åtgärderna redan per . Utskottet vill med anledning härav framhålla följande.Motionärernas budgetalternativ leder inte bara till en omfördelning avstatsbudgetens inkomster och utgifter. Det medför också att betydande resurseromfördelas från hushåll och företag till den offentliga sektorn. Motionärernaräknar själva med att med deras förslag kommer ytterligare ca 7 miljarderkronor att föras över från hushållen och företagen till det offentliga. Omfördelningen ingår som ett led i motionärernas strävanatt för ändra samhället. Så t.ex. skall kraftigt höjda skatter på energi och råvaror tvinga fram en snabb omställning av samhällsekonomin. Ut skottet avvisar emellertid en politik med denna inriktning. I rådande läge måste ansträngningarna inriktas på åtgärder som håller tillbaka 85 pris-och löneökningar och som befrämjar utbudet av arbetskraft. Flera avmotionärernas förslag motverkar detta syfte. Deras långtgåen- 1989/90:FiU20 de krav påskärpt indirekt beskattning driver upp kostnadsnivån, och utbudet avarbetskraft bromsas av sådana åtgärder som förslagen om bastillägg ochdagbarnvårdarlön. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionFi208 (mp) yrkande 2. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen Utskottet sammanfattar sin syn på budgetpolitiken påföljande sätt. Priser och löner ökar i oroväckande högtakt, vilket utgör ett hot mot sysselsättningen. Liksom den ekonomiskapolitiken i stort måste budgetpolitiken därför inriktas på att skapa gynnsammaförutsättningar för dämpade pris- och löneökningar. Att budgeten är i balansoch eventuellt väntas ge ett överskott kan inte tas till intäkt för att lättapå budgetpolitiken som alltjämt måste vara mycket restriktiv. Såsom framgår av den tidigare lämnade redogörelsen harutskottet vid sin genomgång av oppositionspartiernas budgetalternativ funnitdem behäftade med sådana brister att de inte kan godtas. Motionerna har därföravstyrkts i dessa delar. De budgetpolitiska principer som regeringen redovisat ifinansplanen och som man där diskuterar svarar enligt utskottets mening välmot de krav på stramhet och fördelningspolitiska hänsyn som erfordras.Budgeten innehåller få nya utgiftsåtaganden. Åtgärder som främjar tillväxt iekonomin har prioriterats. Budgetförslaget överensstämmer också väl med de principerför utgiftsprövningen, som vid-upprepade tillfållen lagt fast, ochsom enligt utskottets mening alltjämt är giltiga. Dessa principer innebär: - Endast de allra mest angelägnareformerna bör genomföras. Omfatt ningen av sådana utgiftsökningar måste hållas nere som de finansieras genom att andra utgifter minskas. -Utgiftsbegränsningarmåste åstadkommas på vissa områden. -Åtgärdersom främjar utbudet av arbetskraft måste prioriteras. -Arbetetmed att begränsa utgiftsautomatiken måste fortsätta. -Existerande transfereringssystemmåste granskas och en prövning göras av hur väl de tillgodoser uppställda mål.I det sammanhanget måste också bedömas hur systemen inverkar på arbetsvilja ochförmögenhetsfördelning. -Åtgärder måste vidtas för atteffektivisera den offentliga verksamheten. Produktiviteten och måluppfyllelseni olika verksamheter måste granskas och kritiskt prövas, varvid ävenexisterande organisationsformer måste kunna sättets i fråga. - Dettotala skattetrycket måste begränsas. Rörligkredit i , m.m. 1989/90:FiU20 Regeringen disponerar i en rörlig kreditpå 300 milj. kr. som är avsedd att ställas till förfogande för myndigheter sombedriver uppdragsverksamhet. I finansplanen föreslås att denna kredit utökastill 400 milj. kr. eftersom vissa uppdragsmyndigheter anmält behov av ökatrörelsekapital och då fortifikationsförvaltningen fortsättningsvis skallfinansieras med uppdragsmedel. Utskottet har inget att erinra mot förslagetutan tillstyrker att den rörliga kredit som regeringen disponerar höjs till400 milj. kr. Vad föredraganden anfört i finansplanen om statligamyndigheters försäljning av överskottsmateriel, om avveckling avtjänstebrevs-rätten, om korisekvenser för de statliga myndigheterna avinförandet av arbetsmiljöavgifter och om statliga garantier föranleder ingetuttalande från utskottets sida. I bilaga 2 till budgetpropositionen föreslår föredragandenatt man i särskilda föreskrifter skall reglera statliga myndigheters rätt attta ut och disponera ersättning i sin verksamhet. Föreskrifterna skall gällasådan ersättning som tas ut för tidskrifter, publikationer, försäljning ochuthyrning av informations- och kursmaterial, konferenser och kurser,rådgivningsverksamhet, uthyrning av utrustning och, efter medgivande frånbyggnadsstyrelsen, lokaler. En förutsättning bör vara, framhållerföredraganden, att verksamheten är av tillfållig eller av mindre omfattning ochatt den ligger inom ramen för myndighetens uppgifter. Enligt föredraganden börman även pröva om inte statliga myndigheter kan ges en mer allmän möjlighet attta ut ersättning för tjänster som utförs för andra statliga myndigheter.Myndigheterna skulle därmed kunna avtala om att bistå varandra. De inkomstersom myndigheterna uppbär för denna typ av verksamhet bör de, anserföredraganden, få disponera för förvaltningsändamål. Inkomsterna bör därförredovisas som inkomst under förvaltningsanslaget. Utskottet har för sin del inget att erinra mot denföreslagna ordningen utan tillstyrker att myndigheter ges rätt att ta utersättning för vissa tjänster och varor. Vad föredraganden anfört om mål- och resultatorienteradstyrning och om statliga verksamhets- och organisationsformer föranleder ingenerinran från utskottets sida. Utförsäljning av statliga tillgångar I motion Fi213 begär att skall göra etttillkännagivande med anledning av ett förslag i motionen om utförsäljning avstatliga tillgångar. Enligt förslaget skall statliga företag säljas ut till ettsammanlagt värde av under nästa budgetår. Under samma periodskall också statlig skogsmark motsvarande säljas ut. Utskottet har tidigare avstyrkt snarlika krav påutförsäljning av statliga tillgångar.