bet · GD01KU8 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 enlighet med det anförda bör ett utredningsarbetepåbörjas . Som ett led i detta arbete bör några försöksprojekt startas. Vad utskottet anfört med anledning av motion 1987/88:K420yrkande 1 och motion 1988/89:K410 bör som sin mening ge regeringentill känna. Genom utskottets ställningslagande tillgodoses i allt väsentligtmotionerna 1987/88:K413 yrkande 2, 1988/89:K409 yrkande 3, 1988/89;K412 och1987/88:K426 yrkande 1. Då det gäller fristående radiostationer med lokala ellerregionala sändningar är utskottet inte berett förorda all lar någotinitiativ med anledning av i ärendet aktuella motionsförsiäg. Redovisningen avde uppdrag som närradioutredningen har bör avvaktas. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1987/88:Kr23l yrkande 2, 1988/89:K409 yrkande 1, 1987/88:Kr244yrkande 2, 1988/89:K431 yrkande 2 och 1988/89:K435. deb att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande lokala radiostationer och lokalaTV-stationer alt avslår motionerna 1987/88:Kr231 yrkande 2, 1988/89:K409 yrkande 1, l987/88:Kr244 yrkande 2, 1988/89:K431yrkande 2 och 1988/89:K435 och med anledning av motionerna 1987/88:K420 yrkande1, 1988/89:K410, 1987/88:K413 yrkande 2, 1988/89:K409 yrkande 3, 1988/89:K412och 1987/88:K426 yrkande I som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om lokala radiostationer och lokala . Åtgärder i internationella sammanhang på medieområdet(mom. 7) (vpk) och Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av ulskollels yttrande som på s. 14 börjarmed "har " och slutar med " 1988/89:K418 yrkandena 1och 2" bort ha följande lydelse: När den konvention om gränsöverskridande television sombl.a. undertecknat träder i kraft, får vi ett internationellt regelverk som utgör ett första steg på vägen mot en television i och som, då det gäller sändningar som omfattas av konventionen, ligger på miniminivå i fråga om bl.a. alt motverka underhållningsvåldel och alt skydda barn och ungdom. Reklamreglerna i konventionen är sådana att de skapar förutsättningar för en ohämmad reklamulveckling. Sålun da får varje sändningslimma innehålla reklam, alltså . Reklaminslag får avbryta program, något tillräckligt skydd för alt förhindra reklam finns inte. Enligt utskottets mening är det -,-, viktigt att regeringen utan all avvakta effekterna av konventionen arbetarvidare mot målet alt satellit- och kabelsändningar som tas emot 1989/90:KU8 i Sverigeskall uppfylla i allt väsentligt samma krav som gäller för Vad utskottet sålunda anfört med anledningav motionerna 1987/88:K430 yrkande 2 och 1988/89:K418 yrkandena 1 och 2 bör som sin mening ge regeringen till deb att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande åtgärder i internationellasammanhang på me dieområdet attriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:K430 yrkande 2 och 1988/89:K418yrkandena I och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom åtgärder i internationella sammanhang i syfte att stoppaunderhållningsvåldel i massmedier. Tillfälligt Stopp för kabelutbyggnaden, medieråd m.m. (mom. 8) (vpk) och Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s, 14 börjarmed "Utskottet finner inte" och slutar med "1988/89;K418yrkandena 46" bort ha följande lydelse: Del är nödvändigt med ett demokratiskt inflytande överutbyggnaden av kabel-TV. Utskottet tillstyrker det i två motioner -1987/88:K4ll yrkande 2 och 1988/89:K418 yrkande 5 - framförda förslaget om ettmedieråd. I medierådet bör experter av olika slag mötas och kabelulbyggnadenprövas i ett samhälleligt och kulturpolitiskl perspektiv. Rådet skall, somnamnet säger, ha endast en rådgivande funktion. Till hjälp bör medierådet, somföreslås i motion 1988/89:K418, ha en medieombudsman med talerätt vid domstol(yrkande 6). Del är också nödvändigt med ell moratorium för kabelutbyggnaden.Utskottet tillstyrker därför också motion 1987/88;K41l yrkande 1. deb att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande tillfälligt stopp förkabelulbyggnaden, medieråd m.m. allriksdagen med bifall till motion 1988/89:K418 yrkandena 4 6 och med anledningav motion 1987/88:K411 hos regeringen begär de förslag till lagstiftning ochandra åtgärder som fordras för att tillfålligt stoppa kabelutbyggnaden och förall inrätta ell medieråd med en medieombudsman. Ändringar i kabellagstiftningen (mom. 9) HansLeghammar (mp) anser deb attden del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Som kulturutskottethar" och slutar med "motion 1987/88:K410" bort ha - Utskottet anser alt det inte finns skäl att avvakta effekterna av 1989/90;KU8 konventionenom gränsöverskridande television. Kabellagstiftningen bör redan nu reformerasså all del blir möjligt att förhindra mottagning av sådant som inte uppfyllerde krav som gäller för sändningar. Regeringen bör därför läggafram förslag till lagändringar i enlighet med vad som yrkas i motion1987/88:K410. deb att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffandeändringar i kabellagstiftningen . attriksdagen med bifall till motion 1987/88:K410 hos regeringen begär förslag tilllagstiftning i enlighet med vad utskottet har anfört. Regler för vidaresändning (mom. 10) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjarmed "I avvaktan på" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: har i uppdrag att lägga fram förslagom sådana ändringar av lagstiftningen att regler för vidaresändning skall kunnatillämpas oberoende av satellitens art. Utskottet utgår från att regeringenkommer att förelägga förslag som tillgodoser motion 1988/89:K418yrkande 3. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffanderegler för vidaresändning all med anledning avmotion 1988/89:K418 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i fråga om regler för vidaresändning. Regler för vidaresändning (mom. 10) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjarmed "1 avvaktan på" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: har i uppdrag att lägga fram förslagom sådana ändringar av lagstiftningen att regler för vidaresändning skall kunnatillämpas oberoende av satellitens art. Enligt utskottels mening måste allasatelliltyper föras in under kabellagen så att regler om reklam, våld,pornografi och rashets åter kan tillämpas. Det regellösa tillståndet som nuråder kan inte accepteras. Åtgärder måste vidtas . Det finns såledesingen som helst anledning alt avvakta ytterligare utredning. Mot bakgrund härav tillstyrker utskottet motion1988/89:K418 yrkande 3. deb attutskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 1989/90:KU8 10. beträffanderegler för vidaresändning attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K418 yrkande 3 hos regeringen begär förslagtill lagstiftning om vidaresändning i enlighet med vad utskottet anfört. Tillståndsplikt för kabelnät m.m. (mom. 11) (), (), (), Hans Nyhage (m), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjarmed "Det finns som kulturulskollel" och slutar med "1988/89;K445" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det angelägel att reglerna för vilkakabelnät som skall omfattas av tillståndsplikl för irådsändningar ändras.Starka skäl talar för att om tillståndsplikten över huvud skall bibehållas det utan tillstånd bör få bedrivas sändningar i betydligt större utsträckningän vad de nuvarande bestämmelserna medger, dvs. nät med sändningar som nårhögst 100 bosläder. Vad ulskoltet har anfört med anledning av motionernaI987/88:K420 yrkande 4 och 1988/89:K445 bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffandetilbtåndsplikt för kabelnät m.m. allriksdagen med anledning av motionerna 1987/88:K420 yrkandena 2 4 och1988/89:K445 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anförtom tillståndsplikt för kabelnät. och (båda c) anför: I anslutning till behandlingen av motioner om enreklamfinansierad svensk TV-kanal vill vi erinra om alt företrädare förcenterpartiet i olika sammanhang och senast i samband med behandlingen under våren1989 av frågor om verksamhet framlagt förslag om finansieringav genom reklam i en av kanalerna som ell komplement tillavgiftsfinansieringen (se bet. 1988/89:KrU21). Förslaget är i praktikenföremål för remissbehandling, eftersom ett av de tre alternativ som lagts framav innehåller att reklam skall tillåtas i den ena eller i bäggekanalerna i (alternativ 1). Vi får anledning att i annatsammanhang återkomma till förslaget. yttrande 1989/90:KrUly 1989/90:KU8 Bilaga har beslutatinhämta kulturutskottets yttrande över motioner om radio- och TV-frågor,nämligen motionerna 1987/88:Kr23l yrkande 2, Kr244 yrkande 2, K407, K410, K4n,K413, K418 yrkandena 3 och 4, K420, K426, K430 yrkande 2, I988/89:K409. K410,K411, K412. K414 yrkande I, K418, K431, K435 och K445. Vissa utredningar, m.m. Utredningen om åtgärder för att förbättra underlaget förmassmediepolitiska bedömningar m.m. Enligt riksdagsbeslut om forskning (prop.1986/87:80 bil. 6, s. 159 f, bet. KrU 16, rskr. 289) bör fr.o.m. budgetåret1989/90 särskilda medel anvisas för åtgärder för att förbättra underlaget förmassmediepoliliska bedömningar och beslut. Med stöd av regeringens bemyndigande den 14 april 1988tillkallades en särskild utredare (1988:05) med uppgift attförbereda insatser för all förbättra underlaget för massmediepoliliskabedömningar m.m. (dir. 1988:14). Utredaren direktören för arkivet för ljudoch bild överlämnade sina förslag till åtgärder ibetänkandet (SOU 1988:52) All följa medieul-vecklingen. Utredaren har kartlagt aktuella bevaknings- ochdokumentalionsin-satser inom det massmediepolitiska området som görs inom såvälden offentliga som den privata sektorn. Utredaren föreslår att medel /90 anvisas den svenska avdelningen av Nordiska dokumentationscentralenför masskommunikaiionsforskning (NORDl-COM) för bidrag till information omforskningsresultat och till insamling och bearbetning av mediestatistik. NORDICOM förutsätts få stor självständighet vidfördelningen av medlen mellan personal och omkostnader. De ytterligare insatser som utredaren föreslår för tidenfr.o.m. /91 bör omfatta dokumentation av bl.a. debatt om medieutvecklingensaml av den tekniska utvecklingen på medieområ- I989/90:KU8 Förändamålet föreslås en förstärkning av resurserna till antingen Bilaga kabelnämndeneller arkivet för ljud och bild (). För innevarande budgetår har anvisat ett anslagpå . för bidrag till ändamål som utredaren föreslagit (prop.1988/89:100 bil. 10 s. 461 och 462, bet. KrU22, rskr. Kulturministernavser all efter remissbehandlingen av utredarens förslag återkomma tillregeringen med förslag om hur en fullt utbyggd verksamhet skall utformas. Efter regeringens bemyndigande den 13 april 1989förordnades statssekreteraren som särskild utredare meduppgift alt utarbeta ett underlag för ställningstagande om den framtidaTV-politiken (dir. 1989:15). Utredningsarbetet har bedrivits under benämningenTV-utredningen (U 1989:04). Utredaren överlämnade betänkandet(SOU 1989:73) TV-politiken. Det anges att avsikten med betänkandet är att det skallkunna tjäna som underlag för diskussioner om den framtida politiken inom televisionensområde, diskussioner som skall kunna leda fram till sådana beslut att detsvenska TV-systemet kommer att vara väl rustat för de utmaningar som väntarunder . Det anges vidare att det hitintills rått en betydandeenighet om följande huvudmål för TV-politiken. Alla som bor i skallkunna se på TV-program av god kvalitet. Oavsett vilka vi är skall vi kunnahitta något intressant i televisionen både när våra önskemål överensstämmer medflertalets och vid de tillfållen då de inte gör det. Televisionen skall geolika intresseinriktningar möjligheter att komma till ullryck och den skall haen omfattande och kvalificerad bevakning av det som händer i ochvärlden. Utredaren anser att dessa mål fortfarande bör ligga tillgrund för utformningen av TV-politiken. Däremot behöver det prövas om medlenför alt förverkliga målen är ändamålsenliga i en ny mediesituation. Efter ingående överväganden kommer utredaren fram tillslutsatsen att ett fortsatt nej till reklam i svensk TV inte är en realistiskhandlingslinje. Ett fortsatt avståndstagande från reklamfinansiering skullemedföra att möjligheterna att erbjuda alla svenskar ett omfattande ochomväxlande TV-utbud avsevärt skulle försvåras.. Kostnaden för en tredje TV-kanal som sänds över ettrikstäckande marknät beräknas. För en TV-kanal som, inkl. nyheterna, sänderungefår hälften egenproducerade program, uppgår den årliga kostnaden till 800milj. Dessa uppgår till ca 195 milj. kr.Samtidigt skulle den avgiftsfinansierade rundradioverksamheten tillförashyresintäkter och vinster på 25 30 milj. kr. Tre handlingsalternativ för hur reklamfinansiering skulle kunna 1989/90;KU8 utnyttjasför svensk TV presenteras. Utgångspunkten har varit bl.a. all Bilaga svensktelevision också fortsättningsvis skall verka för yttrandefrihet, mångfald ochkvalitet. Det första alternativet innebär att reklamsändningarinleds i den ena eller i bägge kanalerna i Television.Reklaminkomsterna tillförs inte TV-bolaget direkt utan rundradioverksamhelensom helhet. Reglerna för medelstilldelningen till rundradiorörelsen bestämsliksom nu av . Det andra alternativet innebär alt Televisionsänder TV-program utan reklam i en kanal, medan ett programföretag som ärfristående från sänder TV-program med reklam i denandra kanalen. Radio-koncernens verksamhet finansieras medTV-avgifter. Det tredje alternativet innebär att Televisionfortsätter sina avgiftsfinansierade sändningar utan reklam i två kanaler medanell programförelag som är frislående från sänderTV-program med reklam i en ny tredje kanal. I betänkandet redovisas synpunkter på ägarformer för ettfrislående svenskt TV-företag samt regler för reklam i svensk television ochför reklam i kabel-TV-sändningar. Konvention om gränsöverskridande television, m.m. Inom Europarådels ram har tagits fram en konvention omgränsöverskridande television. har och nioandra av medlemsstaterna som de första undertecknat konventionen. Genom konventionen upprättas ett för Europarådelsmedlemsstater gemensamt regelverk som skall främja flödet av program mellanländerna som hänsyn las till nationell kultur och särart. Konventionens huvudprincip är alt det sändande landetsvarar för att gränsöverskridande TV-sändningar, antingen de sker med hjälp avsatellit eller på annat sätt, uppfyller de minimiregler för programverksamhetensom ställs upp i konventionen. De mottagande länderna åtar sig att inte hindramottagning eller vidaresändning på sitt territorium av sändningar som uppfyllerkonventionens krav. Konventionen innehåller regler för programinnehållet iallmänhet, för reklamsändningar och för s.k. sponsrade program. Det finns ocksåregler för hur överträdelser av konventionsreglerna skall hanteras. Huvudregelnär att tvister skall lösas genom förlikning. Om de berörda staterna inte kanenas skall skiljedomsförfarande kunna tillgripas. som en tillfålligåtgärd i vissa fall, del mottagande landet avbryta vidaresändning av enprogramkanal vars innehåll strider mot konventionens regler. De ovan angivna minimireglerna avser bl.a.våldsskildringar, pornografi, skydd för barn och ungdom och rätt tillberikiigande av uppgifter. Konventionen träder i kraft efter del att den har 1989/90:KU8 ratificeratsav sju stater, av vilka minst fem skall vara medlemmar av Bilaga Parallellt med arbetet inom har de EuropeiskaGemenskaperna (EG) utarbetat ett s.k. direktiv till medlemsstaterna om vissaföreskrifter om TV-sändningar, Del direktiv som antogs den 13 oktober 1989överensstämmer i väsentliga delar med konventionstexten, Genom beslut bemyndigade regeringen delstatsråd som hade till uppgift alt föredra ärenden om rundradioverksamhel atttillkalla en särskild utredare för att se över den radiorätlsliga lagstiftningen.Utredningen arbetar under namnet radiolagsutredningen (U 1985:05). Sedermerahar utredningen fått tilläggsdirektiv. Utredningen har lagt fram flera delbetänkanden. Enligt deursprungliga direktiven återstår av utredningsuppdraget dels en allmän översynav radiolagstiftningen i systematiskt, terminologiskt och lagtekniskthänseende, dels vissa särskilda problemområden, nämligen lång-distansöverföringav rundradioprogram, sändningar till satelliter, motverkande avradiostörningar, sanktioner vid överträdelser av radiorättsliga regler samtsändningar på teckenspråk till döva. Regeringen har genom beslut gettutredningen ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 1989:21), Uppdraget innebärföljande. skall föreslå den lagstiftning sombehövs med anledning av det utredningsarbete som bedrivits av . Utredningen skall vidare belysa konsekvenserna av ettsvenskt tillträde till konventionen om gränsöverskridande television samtlägga fram förslag till den lagstiftning som behövs. skall även föreslå enkabelsändningslagstiftning som är så utformad all regler för vidaresändning avsalellitprogram blir tillämpliga oberoende av från vilken kategori avsatelliter programmen sänds ul. Utredningen är oförhindrad att också föreslåandra ändringar i lagstiftningen som bedöms vara befogade med hänsyn tillerfarenheterna av tillämpningen. En särskild sakkunnig har lagtfram rapporten (Ds 1989:65) Sponsring m.m. av program, Efter regeringens bemyndigande hartillkallats en särskild utredare för att utreda vissa frågor i närradionsregelverk, bl.a. närradioföreningarnas ställning och sändarnas räckvidd (dir.1988:22). Utredaren arbetar under benämningen (U 1988:07). 4 1989/90. Utskottetsallmänna synpunkter rörande 1989/90:KU8 vill inledningsvis framhålla all deförutsättningar som många av motionerna bygger på i väsentliga avseendenförändrats sedan motionerna väcktes. Utskottet vill härvidlag särskilt erinraom att det utarbetats en Europarådskonveniion om gränsöverskridande television,som undertecknat, att det sedan har lagts fram ettutredningsförslag om den framlida TV-politiken samt att en rad av de frågor somtas upp i motionerna ligger inom ramen för pågående utredningsarbete. Etableringsfrihet på medieområdet, m.m. Enligt motion 1987/88:K407 av skall riksdagenbegära förslag från regeringen som innebär fri etableringsrätt för TV-sändningari folkrörelseregi. Motionen syftar till att det skall upprättas rikstäckandereklamfinansierade kanaler. Utskottet vill med anledning av motionen framhålla attfrågan om tillåtande av en eller flera reklamfinansierade TV-kanaler, som ärrikstäckande och marksända, tas upp i ett följande avsnitt, I den övergripandeetableringsfrågan finns skäl anföra följande, 1 många sammanhang har del framhållits att det ärofrånkomligt med någon form av etableringskontroll rörande etersändningar,eftersom utrymmet i etern är begränsat. Förutsättningarna för distribution avTV-program har förändrats genom den utveckling som skett av möjligheter tillsatellitsändningar, men då det gäller marksänd TV finns knappheten påfrekvenser kvar. Del blir därför nödvändigt att man även i fortsättningen harell syslem med krav på tillstånd för etersändningar. Som utförligt redovisas i ett av konstitutionsutskottetnyligen avgivet betänkande (1989/90:KU6) pågår under medverkan av en parlamentariskberedningsgrupp ett arbete inom som syftar till ellutvidgat grundlagsskydd för andra medier än det tryckta ordet, således bl,a,radio och TV, Detta arbete bör självfallet inte föregripas. Likaledes med hänvisning till det nämnda beredningsarbetetavstyrker kulturutskottet motion 1988/89:K418 (vpk), såvitt i motionen tas uppfrågan om ett system med ansvarig utgivare/kanalansvarig för alla medier(yrkande 7), har i skilda sammanhang framställtsönskemål om all del skall tillskapas en svensk TV-kanal vid sidan av Radios sändningar. Kanalen skulle vara marksänd och rikstäckande. Den skulle finansieras genom reklam. Syftet med ytterligare en kanal skulle främst vara att öka variationen i det svenska TV-utbudet. Även krav på p. reklamfinansieringinom bl.a. från företrädare för I989/90:KU8 1 vissa sammanhang har önskemål om Bilaga flerafrislående TV-kanaler framställts. Under den allmänna motionstiden och 1989 har väcktsmotioner av företrädare för moderata samlingspartiet och somsammanfattningsvis kan sägas syfta till att del skall upprättas en frånSveriges Radio fristående, rikstäckande, reklamfinansierad TV-kanal sommarksänds. Motionerna är följande, nämligen 1987/88;K413 (fj)) yrkande 1,1988/89:K409 (fp) yrkande 2, 1987/88:K418 (m) yrkande 4 och 1988/89:K431 (m)yrkande 1. Sistnämnda motion syftar till att det sedermera skall upprättasytterligare TV-kanaler. Utskottet vill med anledning av molionskraven anföraföljande. I det föregående har utskottet lämnat en utförlig redovisning förinnehållet i det förslag om TV-politiken som lades fram avTV-utredningen. I förslaget presenteras tre huvudalternativ för hurreklamfinansiering av svensk television skulle kunna anordnas. Samtligaförutsätter att de reklamfinansierade programmen sänds ut i ett rikstäckandenät av marksändare och alt de uppfyller demokratiskt fastställda krav påkvalitet och omväxling. Det första alternativet innebär all reklamsändningarskulle inledas i den ena eller i båda av kanalerna i . Det andra alternativet innebär att Televisiondelas upp i två förelag, där det ena lämnar och sänderhelt reklamfinansierade program, medan del andra stannar kvar i koncernen ochsänder avgiftsfinansierade program utan reklam. Det tredje alternativet innebär att ett frislåendeprogramförelag sänder TV-program med reklam i en nyupprättad rikstäckandetredje kanal. fortsätter sina avgiftsfinansieradesändningar ulan reklam i två kanaler. Utskottet anser att remissbehandlingen och den fortsattaberedningen av de frågor som tas upp i betänkandet inte bör föregripas. Deovan redovisade motionsyrkandena bör därför inte föranleda någon riksdagensåtgärd. All i den nuvarande situationen la upp till närmareöverväganden frågan om utnyttjandet av de frekvenser som behövs för ett fjärderikstäckande TV-nät framstår inte som motiverat. Utskottet, som också hänvisartill avsnittet med rubriken radiostationer och lokala TV-stationer,m.m., avstyrker motion 1988/89;K409 (fp) i motsvarande del (yrkande 4). anser att det inte ankommer på utskottetatt redovisa några synpunkter rörande ett förslag i motion 1988/89;K411 (m) omfolkomröstning (yrkandena 1 och 2). om finansiering av 1989/90;KU8 etermediergenom reklam eller sponsring Bilaga 1 anslutning till att ställning tas till den framtidaTV-politiken måste också pröva vilka lagändringar som behövs. Somframgår av föregående avsnitt är frågan om huruvida reklam skall tillåtas isvensk TV en central fråga i sammanhanget. har i uppdragatt föreslå den lagstiftning som behövs med anledning av det utredningsarbetesom resulterat i betänkandet TV-politiken. Utskottet anser med hänsyn härtilloch till att frågan om reklam i radio har ett nära samband med frågan om reklami TV att motionsyrkanden, vari lagstiftningsfrågan på området tas upp, inte börföranleda någon åtgärd. Detta gäller motionerna 1987/88:K418 (m)yrkande 3 i motsvarande del, 1988/89:K411 (m) yrkande 4 i motsvarande del och1987/88:K426 (m) yrkande 2. Om reklam blir tillåten i marksänd TV kan, som framgår avdet nämnda betänkandet, även reglerna om reklam i kabelsändningslagstiftningenbehöva förändras. Med hänsyn till radiolagsutredningens uppdrag erfordrasenligt utskottets mening inte något initiativ i detta avseende.Motion 1988/89:K41l yrkande 3 avstyrks därför. Med hänvisning till den framlagda rapporten (Ds1989:65) Sponsring m.m. av program avstyrks även motionerna1987/88:K418 yrkande 3 och 1988/89:K4ll yrkande 4, båda yrkandena i den mån deinte behandlats ovan. Av det ovan sagda följer att utskottet avstyrker ävenmotion 1988/89:K414 (mp), såvitt däri yrkas att skall begära förslagtill lagstiftning om köpfrid innebärande att alla former av reklam i etermediaförbjuds (yrkande 1).