bet · GD01UbU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Anslag till grundskolor, m.m. I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1989/90:100 bilaga 10() under avsnitt B. Skolväsendet punkt Bil. Bidrag tilldriften av grundskolor m.m. jämte motioner. Regeringen har under punkt B 11 (s. 124136) föreslagit 15. all godkänner vad som ipropositionen förordats om undervisning i hemspråk och studiehandledning påhemspråk för elever i fristående skolor, 16. att godkänner vad som ipropositionen förordats om minskning av statsbidraget tillsjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift för /90, 17. att godkänner vad som ipropositionen förordats om inriktningen av utvecklingsarbetet med stöd av medelför särskilda utvecklingsinsatser, 18- att godkänner vad som i propositionenförordats om disposition av bidrag till särskilda utvecklingsinsatser, 19. att till Bidrag till driften av grundskolorm.m. för /91 anvisar ett förslagsanslag på 21 . 1989/90:Ub203 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likvärdiga ekonomiska resurser för kommunerna i ettkommande statsbidragssystem, 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högst 25 elever i varje klass. 1 1989/90. 1989/90 UbU13 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i 1989/90:UbU13 motionen anförts om att avskaffa del särskilda basresursmedeltalel för 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om 25 somdelningstal för klasser med elever från såväl låg- som mellanstadiet, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundskolansindelning i stadier, 8. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utväxling avstimulansbidrag, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstimulansbidrag med . 1989/90:Ub215 av och () variyrkas 1. att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen avett nytt statsbidragssystem, 2. att riksdagenhos regeringen begär en ökning av statsbidraget för lärarlöner i grundskolantill att täcka hälften av kostnaderna för det totala skolväsendet. 1989/90:Ub219 av förste vice talman . (m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till nyastatsbidragsbestämmelser till kristna och andra frislående grundskolor ochgymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som stödutgår till skolor i offentlig regi. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So608. 1989/90:Ub225 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att hos regeringen begär förslag till nytt elevrelateratstatsbidragssystem i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90:Ub226 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om ökadevalmöjligheter på högstadiet i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90:Ub269 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om överlevnadsbidrag till vissanedlägg-ningshotade skolor för /91 på tilläggsbudget. 1989/90:Ub283 av m.fl. (fp) vari yrkas alt riksdagenhos regeringen begär en översyn av bestämmelserna för bidrag till de tvåestniska skolorna så alt beslut om statsbidragens andel kanupprätthållas. 1989/90:Ub289 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att skapa ökade förutsättningar för att drivasmå skolor på landsbygden och behovet av ett annorlunda bidragssystem. 1989/90:Ub306 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om statsbi- 2 drag tillde fristående skolorna. 1989/90:Ub310av m.fl. (c) vari yrkas 1989/90:UbU13 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans språkundervisning (delvis), 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkvalitetshöjande åtgärder inom , 4. att riksdagentill överlevnadsslöd till fristående skolor anvisar . 1989/90:Ub317 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att för /91 anslår 2 milj.kr.utöver regeringens förslag till anslaget Bil. Bidrag till driften avgrundskolor m.m., för utvecklingsarbete för att främja elevers inflytande ienlighet med vad som i motionen anförts, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attspråkvalet i bör utökas med fler valmöjligheter, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförsöksverksamheten med dubbelt tillval i högstadium, 5. att riksdagenbeslutar att för /91 anslå 1 milj.kr. utöver regeringens förslagför utvecklingsarbete i anslutning till försöksverksamheten med dubbelttillval till anslaget B 11. Bidrag till driften av grundskolor m.m., 7. att till särskilt stöd till skolor i glesbygdför /91 anslår 10 milj.kr., 9. att till lokall utvecklingsarbete i skolan, ienlighet med vad som i motionen anförts, för /91 anslår 34 milj.kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 11. Bidrag till driften av grundskolor m.m., 10. att till syo-verksamheten i , ienlighet med vad som i motionen anförts, för /91 anslår 50 milj.kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 11. Bidrag till driften av grundskolor m.m., 12. att till minskadeundervisningsgrupper i , i enlighet med vad som i motionen anförts,för /91 anslår 250 milj.kr. utöver regeringens förslag tillanslaget B 11. Bidrag till driften av grundskolor m.m., 13. att hos regeringen begärförslag om en plan för hur klasstorleken successivt skall minska till maximalt 25elever i hela , 14. att beslutar altdelningslalet för B-klasser åk 3/4 skall vara detsamma som för lågstadiet, 15. alt för budgetåret1990/91 till anslaget B 11. Bidrag till driften av grundskolor m.m. anslår 16milj.kr. utöver regeringens förslag för att B-klasser åk 3/4 inte skall varastörre än 25 elever. 1989/90:Ub318 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att för kompletteringsfortbildning förlärarna för bud /91 anslår 30 milj.kr. utöver regeringens förslag till anslå- 3 get Bil. Bidrag till driften av grundskolor m.m. 1989/90:Ub323av och () vari yrkas att 1989/90:UbU13 riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dubbelttillval i högstadium. 1989/90:Lrb326 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omövergångsbestämmelser för vissa lärare. 1989/90:Ub801 av m.fl. (m) vari yrkas 6. att hos regeringen begär förslag till nyttstatsbidragssystem för skolan i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90:Ub804 av . (mp) vari yrkas 2. alt som sin mening ger regeringen till känna att pågående utredning om ett nytt statsbidragssystem för skolan bör inriktaspå ett i huvudsak elevrelaterat bidrag, som kan disponeras fritt av denenskilda skolan, 23. attriksdagen beslutar att statsbidrag under /91 Bidrag till driften av grundskolor m.m. skall gälla lika förde frislående skolorna enligt vad i motionen anförts. 1989/90:Ub807 av m.fl. (fj)) vari yrkas 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ett elevanknulet statsbidragssystem förgrundskolan, 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag till nya stalsbidragsbe-stämmelser till defristående skolorna enligt de riktlinjer som presenterats i motionen, 7. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfortbildningsslöd till lärare vid fristående skolor med statsbidrag, 19. alt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återinförande av statsbidrag till tjänster som huvudlärareoch institutionsföreståndare, 21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad möjlighet till språkiillval på grundskolanshögstadium och om gymnasieskolans språkprogram (delvis), 25. att beslutar att inte anslå några medel tillsamlad skoldag och därmed under anslaget Bil anslår 18 milj.kr. mindre än vadregeringen föreslagit. 1989/90:Ub818 av m.fl. (m, fp, c, mp) variyrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om två främmande språk som tillval i utöverdet obligatoriska ämnet engelska. 1989/90:Ub825 av m.fl. (m) vari yrkas' 14. att till Bidrag till driften av grundskolorm.m. för den del av förstärkningsresursen som avser undervisning anvisar 822,5milj.kr. utöver regeringens förslag samt att anslaget finansieras i enlighetmed vad som i motionen anförts. 15. att beslutar att 66 milj.kr. avseendeSärskilda ulveck- 1989/90:UbUI3 lingsinsatser under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. i ställetskall tillföras den del av förstärkningsresursen som avser undervisning, 16. att beslutar att under anslagetBidrag till driften av grundskolor m.m. överföra 400 milj.kr. från den ickeundervisningsbundna delen av förslärkningsresursen till den del som avserundervisning saml att till Fortbildning m.m. överföra 100 milj.kr., 17. all beslutar att frånanslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. för den del som avserkompletteringsutbildning till anslaget Fortbildning m.m. överföra 66 milj.kr., 18. all beslutar att frånanslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. för den del av anslaget förLokal skolutveckling som avser fortbildning till anslaget Fortbildning m.m.överföra 255 milj.kr., 19. att till Bidrag tilldriften av grundskolor m.m. för den del som avser undervisning i hemspråk samtstödundervisning i svenska för /91 anvisar , 20. all till Bidrag tilldriften av grundskolor m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslagav 21 . Enligt förordningen (1978:345) om statsbidrag tilldriftkostnader för m.m. lämnas statsbidrag till kostnader fördriften av i huvudsak i form av basresurser och förstärkningsresurser. För varje skolenhet beräknas antalet basresurser med hänsyn till antaletelever i varje årskurs av vid enheten. Förstärkningsresurserlämnas med dels per elev för insatser för undervisning,dels per elev för andra särskilda insatser. Vidare lämnastilläggsbidrag för vissa kostnader, främst vikariekostnader, med vissprocentsats av statsbidraget för bas-och förstärkningsresurserna (7,/89). Härutöver lämnas bidrag för vbsa särskilda ändamål,bl.a. skolledningsfunktioner, viss stödundervisning samlhemspråksundervisning, och för vissa arbetsgivaravgifter. Från anslaget betalas vidare kostnader för statsbidragenligt förordningen (1982:608) om statsbidrag till lokal skolutveckling m.m.Även för detta bidrag gäller ett förskotts- och slutregleringsförfarande. Ur anslaget utgår bidrag till godkända fristående skolorför skolplik-tiga elever. Ur anslaget utgår vidare bidrag till lokallutvecklingsarbete på mellanstadium och högstadium,försöksverksamhet med datorn som pedagogiskt hjälpmedel, centralt och regionallutvecklingsarbete med dataundervisning i skolan, utvecklingsarbete med kulturi skolan, utvecklingsarbete med samlad skoldag i , åtgärder för undervisning i ämnet matematik, extra bidrag till studie- och 1* 1989/90. yrkesorienteringi glesbygd och bidrag till praktisk arbetslivsoriente- l989/90:UbU13 ring iglesbygd samt för fortbildning av lärare i anslutning till lärarutbildningsreformen. I propositionen föreslås att 66 milj.kr. anvisas försärskilda utvecklingsinsatser i . Detta nya bidrag föreslås ersättatidigare stimulansbidrag till lokall utvecklingsarbete på mellan-och högstadium om 32 milj.kr., utvecklingsarbete med kultur i skolan om 16milj.kr. och utvecklingsarbete med samlad skoldag i om 25 milj.kr.Del kan enligt föredragande statsrådet ifrågasättas om det är rationellt atthantera flera relativt små bidrag var för sig. Länsskolnämnderna skall enligtpropositionen i fortsättningen få disponera ett anslagsbelopp förutvecklingsinsatser inom del egna länet, sedan det samlade anslagsbeloppetfördelals av () på nämnderna. De särskildautvecklingsinsatserna skall enligt föredragande statsrådet avse bl.a. kultur iskolan, projekt som avser samverkan mellan skola och skolbarnomsorg saml vissämnessamverkan på högstadiet, exempelvis inom miljöundervisningen, jämteelevakliva arbetsformer och arbetssätt på detta stadium. Vissa riktlinjer förfördelningen av föreslagna medel redovisas i propositionen. I motion 1989/90:Ub825 (m) yrkande 15 delvis avvisasregeringens förslag. Statens bidrag till skolväsendel bör enligt moiionärernainte vara riktal på detta sätt utan satsas på den del av förstärkningsresursensom avser undervisning. Enligt motion 1989/90:Ub807 (fj)) yrkande 25 delvis börföreslaget bidrag till särskilda utvecklingsinsatser minskas med 18 milj.kr.och uppgå till 48 milj.kr. för nästa budgetår. Enligt motion 1989/90:Ub203 (c)yrkande 8 delvis bör de särskilda utvecklingsinsatserna nu inriktas på iförsta hand två områden, nämligen miljöområdet och frågor som hänger samman medskolans internationalisering. Ett bidrag om 25 milj.kr. föreslås för dessaändamål. I motion 1989/90:Ub317 (vpk) yrkande 9 föreslås slutligen ett till 100milj.kr. förhöjt belopp för särskilda utvecklingsinsatser i . Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Av budgetpropositionen (bil. 10 s. 134) framgår attifrågavarande bidrag skall kunna stimulera till konkreta samverkansprojekt inomt.ex. Av läroplan för (Lgr 80) framgår vidareatt skolan skall ge eleverna insikter i internationella frågor (s. 15, 31 och60). Mot denna bakgrund och med hänvisning till vad som i budgetpropositionen(bil. 10 s. 132135) anförts om hur bidraget till särskildautvecklingsinsatser skall användas avstyrker utskottet ifrågavarandemotionsyrkanden och tillstyrker regeringens förslag. Försöksverksamhet med dubbla valalternativ på grundskolanshögstadium SÖ har föreslagit att verket skall bemyndigas att medgeförsöksverk samhet med dubbelt tillval på högstadium genom timpla- 6 nejämkning, om den timplanejämkning som fordras uppgår till högst Försöksverksamheten innebär att eleverna kan 1989/90:UbU13 samtidigtvälja både ett andra främmande språk och ett lokalt tillvalsämne. Ipropositionen biträds inte förslaget om bemyndigande. Statsrådet vill avvaktaen av SÖ aviserad redovisning av pågående försöksverksamhet. Enligt motion 1989/90:Ub317 (vpk) yrkandena 3 och 4 börförsöksverksamheten med dubbelt tillval utökas för att senare kunna ligga tillgrund för en förändring av det nuvarande tillvalet. Andra språk än tyska ochfranska, t.ex. spanska, bör också kunna komma i fråga för val. Även i motion1989/90:Ub323 (s) framhålls att det är viktigt att skolan genom ett system meddubbelt tillval kan tillgodose elevers behov av ett friare val på högstadiet.Ökade valmöjligheter på högstadiet efterlyses också i motion 1989/90:Ub226(in) yrkande 1. Enligt motion 1989/90:Ub310 (c) yrkande 1 bör del vara möjligtatt läsa ytterligare ett främmande språk på högstadiet. En sådan ordning skullelägga en bättre grund för gymnasieskolans språkprogram där liden oftast äralldeles för kort för de tillkommande språken. I motionerna 1989/90:Ub807 (fj))yrkande 21 och 1989/90:Ub818 yrkande 1 (m, fp, c, mp) framhålls värdet av attelever också får möjlighet att studera två främmande språk utöver engelska omde så önskar. I vår inlernaliona-liserade värld får språkkunskaper enligtmotionärerna en ökad betydelse. Enligt vad utskottet erfarit har kontakt förevarit mellanutbildningsdepartementet och SÖ i den av SÖ aktualiserade tillvalsfrågan.Utskottet förutsätter att dessa kontakter resulterar i all en utökadförsöksverksamhet med två tillvalsämnen genom timplanejämkning kommer tillstånd på högstadiet redan fr.o.m. /91. När del gäller tillval avspråk utgår utskottet ifrån att, liksom i nuvarande försöksverksamhet, spanskaskall kunna komma i fråga, om tillgången på timresurser och behöriga lärare gördetta möjligt. Härmed får berörda yrkanden i motionerna 1989/90:Ub317 och1989/90:Ub323 anses vara tillgodosedda, varför de avstyrks. Även motionerna1989/90:Ub226 yrkande 1, 1989/90:Ub310 yrkande 1 delvis, 1989/90:Ub807 yrkande21 delvis och 1989/90:Ub818 yrkande 1 avstyrks. Nytt Statsbidragssystem för m.m. har under innevarande behandlat fråganom ett framlida statsbidragssystem för (prop. 1989/90:41, bet.UbU9, rskr. I utskottets betänkande (s. 8) anfördes bl.a. följande. En grundläggande förutsättning för att upprätthålla enlikvärdig stan dard inom skolan är att staten även fortsättningsvis svarar för en betydande del av skolans finansiering. Del kräver enligt utskottets mening ett specialdestinerat statsbidrag till kommunerna för skolverk samheten. Utskottet förutsätter att detta specialdestinerade statsbidrag utformas så att någon kostnadsövervältring från staten på kommunerna ej kommer att ske. Vid konstruktionen av det nya statsbidraget måste man därför utgå från minst samma bidragsnivå som för det fulla kommunala huvudmannaskapels ikraftträdande. Ett nytt statsbidragssystem måste enligt utskottets meningbygga på 1989/90:UbU13 principen att alla kommuner ges likvärdigaförutsättningar för att bära sitt ansvar. Till detta ansvar hör all skolanskall vara likvärdig i bemärkelsen att den skall ge alla elever en godutbildning oavsett faktorer som bostadsort, ekonomiska förhållanden, kön ochsocial bakgrund. Utan att vara uttömmande vill utskottet ange några förhållandensom åtminstone måste beaktas vid konstruktionen av ett nytt statsbidragssystem.Regionala skillnader mellan olika landsdelar är betydande i vårt land. Dessabör givetvis beaktas. Geografiska skillnader mellan kommuner, såsom storglesbygd, speciella kommunikationsproblem m.m., bör speglas i ettstatsbidragssystem. Elevrelaterade faktorer såsom antalet elever, andel ochantal elever med särskilda behov elever av skilda slag, elever med annathemspråk än svenska, m.m.) måste likaledes tillmätas betydelse. För att enlikvärdig standard skall kunna upprätthållas över hela landet i ett längreperspektiv är det vidare enligt utskottets mening viktigt att vid utformningenav statsbidraget för inom en kommun som ett riktmärke ha enklasstorlek på högst ca 25 elever. Detta riktmärke får inte ses som ettdelningstal. Härutöver vill utskottet ånyo (jfr bet. 1988/89:UbU13 s.14-16, rskr. 1988/89:282) framhålla som angeläget att vid konstruktionen av ettnytt statsbidrag den särskilda normeringen av medeltalet elever per basresursför mellanstadium avvecklas. Slutligen är del likaledes viktigt för en likvärdigstandard att den samlade skolledarresursen i en kommun, givelvis sedd irelation till skolväsendets volym, inte sänks under den nuvarande nivån. Utskottet föreslår att med anledning avproposition 1989/90:41 och motionerna 1989/90:Ub3 yrkande 2 delvis, l989/90:Ub6saml l989/90:Ub8 yrkandena 3, 4, 5 och 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om utformningen av ett nytt statsbidrag tillgrundskolan m.m. I ett antal motioner behandlas nu frågor, som berörutformning av det nya statsbidragssystemet för . I motionerna 1989/90:Ub801 (m) yrkande 6, 1989/90:Ub289(m), l989/90:Ub807 (fp) yrkande 5 och 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 2 föreslåsnuvarande statsbidragssystem i princip ersatt av en särskild grundresurs perelev. Synpunkter på hur ett basresurssystem m.m. bör vara utformat i framtidenframförs i motionerna l989/90:Ub203 (c) yrkandena 1, 3, 4, 5 och 6 (högst 25elever i varje klass, avskaffande av det särskilda basresursmedeltalet förmellanstadiet, samma delningslal för samtliga årskurser i m.m.) och1989/90:Ub317 (vpk) yrkandena 13 och 14 (uppdrag till regeringen att lägga framen plan för successiv minskning av klasstorleken till maximalt 25 elever i helagrundskolan, 25 som delningstal för klass med elever från såväl låg-sommellanstadiet). Utskottet anser att , i avvaktan på förslag tillett nytt statsbidragssystem för , bör avslå samtliga ifrågavarande motionsyrkanden. Vidare erinrar utskottet om att enligt 13 § förord ningen om statsbidrag till driftkostnader för m.m. (1978:345) skall basresurstilldelningen för nästkommande budgetår vara fastställd senast den . Det är därför inte praktiskt genomför bart att mer generellt förändra den fastställda klassorganisationen för /91. Vissafrågor rörande fristående skolor i989/90:UbUi3 I propositionen föreslås att det skall vara möjligt för enkommun att räkna in elever vid stalsbidragsberättigade fristående skolor iunderlaget för statsbidrag till hemspråksundervbning och studiehandledning påhemspråket. En sådan kommun skall efter överenskommelse med den frislåendeskolan antingen kunna erbjuda dessa elever undervisning vid kommunens skolor,alternativt överföra medlen till den fristående skolan. Utskottet tillstyrker förslaget. förutsätterutskottet att ett från en kommun till en fristående skola överfört statsbidraganvänds för hemspråksundervisning enligt de regler som gäller för sådan undervisningi . När en fristående skola förklarats berättigad tillstatsbidrag (jfr bet. UbU 1987/88:14 s. 10-13), utgör detta bidrag avdet genomsnittliga statsbidraget per elev i (prop. 1982/83:1 s.31-32, 43 och 45, UbU 1982/83:10 s. 15). Bidraget är elevrelaterat. I motion 1989/90:Ub269 (fp) konstateras att de frislåendeskolorna fortfarande har ekonomiska problem trots statsbidraget, eftersom bidragetär mycket lågt jämfört med bidragen till det kommunala skolväsendet.Motionärerna tror visserligen att de fristående skolornas ekonomiska situationkommer att förbättras i och med införandet av ett nytt statsbidragssystem förskolväsendet men konstaterar att detekonomiska lägel för skolor med den lägsta bidragsnivån nu är mycket prekärt,bl.a. Flera skolor hotas av konkurs. För stat och kommuninnebär nedläggningar av fristående skolor att eleverna som gått där måsteberedas plats i , vilket enligt moiionärerna är mer kostsamt förstat och kommun än all se till att de frislående skolorna kan leva vidare. Iavvaktan på ett nytt statsbidragssystem för den obligatoriska skolan föreslårmotionärerna på tilläggsbudget /91 ett särskilt överlevnadsbidragtill fristående skolor som har den lägsta bidragsnivån. Likartade resonemangförs i motionerna 1989/90:Ub310 (c) yrkande 4 och 1989/90:Ub804 (mp) yrkande23. 1 den förstnämnda föreslås i avvaktan på en kommande proposition om nyastatsbidragsregler ett speciellt bidrag i form av ett överlevnadsslöd /91, omfattande 10 milj.kr. Enligt den sistnämnda motionen börriksdagen besluta att statsbidrag redan fr.o.m. /91 skall utgåfrån grundskoleanslagel till fristående skolor på samma grunder som tillkommunala skolor. Utskottet har tidigare (bet. UbU 1986/87:12) konstateratatt nivån på statsbidraget till frislående skola självfallet inte är en gångför alla given. Utskottet utgår från att frågan om statsbidrag till godkändfrislående skola behandlas i del nu pågående statsbidragsarbelet inomregeringskansliet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna1989/90:Ub269, 1989/90:Ub310 yrkande 4 och 1989/90:Ub804 yrkande 23 om etttemporärt stöd. Medmotsvarande motivering avstyrker utskottet likaledes ett antal 9 motionersom tar upp frågan hur statsbidraget för fristående skolor bör varautformat på , nämligen motionerna 1989/90:Ub225 (m) 1989/90:UbU13 yrkande 2och 1989/90:Ub219 (m), 1989/90:Ub807 (fp) yrkandena 6 och 7 och1989/90:Ub283 (fp) samt motionen 1989/90:Ub306 (mp). samtligamotioner föreslås ett elevrelaterat bidrag på samma nivå som statsbidragettill kommunens skolväsende, när en skola blivit godkänd avlänsskolnämnd i enlighet med skollagens bestämmelser. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om minskning avstatsbidraget till sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift för grundskolanfr.o.m. I budgetpropositionen föreslås att till Bidragtill driften av grundskolor m.m. för /91 anvisar 21 368 700 000kr. I motion 1989/90:Ub825 (m) yrkandena 14, 15 delvis, 16,17, 18, 19 och 20 föreslås all anslaget förs upp med 21 , dvs.alt anslaget minskas med . jämfört med regeringens förslag.Motionärerna har i tidigare sammanhang föreslagit dels en överföring av vissamedel från förevarande anslag till anslaget Fortbildning m.m. ( 413,3milj.kr. ), dels en överföring av medel från anslaget Särskilda insatser inomskolområdet till förevärande anslag (+ 320 milj.kr.).