bet · GD01SfU12 · 1989-12-31 00:00:00 — debatt moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifalltill motion 1989/90:5118 yrkande 6 och med anledning av motion 1989/90:804yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Socialförsäkringsnämndernas medverkan m.m. (mom. 2) GullanLindblad, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Även när"och slutar med "till motionerna." bort ha följande lydelse; Utskottetdelar uppfattningen i motionerna 5055 och Sf23 att socialförsäkringsnämndernasrenodlade funktion som beslutsorgan bör behållas och att dessa medförsäkringskassans styrelses riktlinjer som grund för åtgärder irehabiliteringsärenden inte bör kopplas in på beredningsstadiet avrehabiliteringsärendena. I rehabiliteringsarbetet måste man snabbt kunnabestämma vilka åtgärder som skall vidtas. Socialförsäkringsnämndernas medverkanpå detta stadium skulle innebära en ökad byråkratisering av handläggningen ochmedföra längre väntetider för den enskilde, vilket skulle motverka eneffektivi-sering av rehabiliteringsarbetet. debatt moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffandesocialförsäkringsnämndernas medverkan m.m. att dels medbifall till motionerna 1989/90:5055 och 1989/90:5123 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, delslägger propositionen i övrigt i denna del 29 Försäkringskassormed försöksverksamhet i989/90:SfUl2 (mom. 3) (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Vilkaförsäkringskassor" och som på s. 11 slutar med "yrkande 2." bortha följande lydelse: Utskottetanser att rehabiliteringen skall kunna sättas in snabbt medan utredning pågår.I detta syfte vill man i starta ett rehabiliteringsprojekt med patienterredan efter en månads sjukskrivning. I diskussioner mellan försäkringskassanoch i och ett antal kommuner i Bergslagen, bl.a.Avesta, har parterna enats om att Bergslagsregionen skall kunna erbjudarehabili-terinresurser till självkostnadspris för patienter i län.Utskottet anser därför att i skall få startaförsöksverksamhet med kommunerna , och . deb att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 3. beträfiande försäkringskassor med försöksverksamhet att med bifall till motionerna 1989/90:5059 och1989/90;Sf297 yrkande 2 och med anledning av motion 1989/90:Sf26samt med avslag på motion 1989/90:Sf22 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Arbetsmiljöavgift (mom. 10) GullanLindblad, Margjt och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med"har" och slutar med "avriksdagen." bort ha följande lydelse: Moderatasamlingspartiet har tidigare gått emot instiftandet av arbetslivsfonden, ochutskottet delar uppfattningen i motion 5fl8 att lagen om arbetsmiljöavgift börupphävas . De medel som hunnit inflyta till fonden från arbetsgivarnaunder bör återbetalas genom en avräkning vidsocialavgiftsdebiteringen för . Som en konsekvens härav avvisarutskottet regeringens förslag beträfende arbetslivsfondens verksamhet och detförslag till ändrade övergångsbestämmelser i lagen om arbetsmiljöavgift somföreslagits. Det får ankomma på regeringen att lägga fram förslag somtillgodoser syftet med motion SflS i dessa delar. deb att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 10. beträffande arbebmiljöavgift att med bifall till motion 1989/90:5118 yrkandena 25 och med avslag på propositionen i dessa delar dels beslutar att lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift skall upphöra att gälla, dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 30 för arbetslivsfondens l989/90:SfUl2 verksamhet (mom. 15) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjarmed "påminner" och slutar med "dennauppfattning." bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion A217 om attregeringens förslag till regional organisation av arbetslivsfonden ökar denorganisatoriska splittring som råder på rehabiliterings- och arbetsmiljöområdena.Den föreslagna organisationen skapar dessutom ytterligare byråkrati. Utskottetanser att tyngdpunkten i arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet bör ligga påden lokala nivån. Fondmedlen bör därför i allt väsentligt återföras för attbygga upp lokala, företags- eller förvaltningsanknutna fonder förrehabiliterings- och arbetsmiljöinsatser. Fonderna bör därvid administreraslokalt av parterna, i första hand av skyddskommittéerna när sådana finnsinrättade på arbetsplatserna. Skyddskommittéerna skulle därigenom få tillgångtill egna medelsresurser för sin verksamhet. deb att moment 15 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 15. beträfende regional organbation för arbetslivsfondensverksamhet attriksdagen med bifall till motion 1989/90:A217 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Förtidspension av arbetsmarknadsskäl (mom. 19) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "anser" och på s. 21 slutar med"utskottet anfört." bort ha följande lydelse; Möjligheten till förtidspension av arbetsmarknadsskäl harfunnits och infördes av sociala och regionalpolitiska skäl. Om dennapensionslorm skall tas bort måste man tillskapa andra möjligheter atttrygga försörjningen för äldre arbetslösa som slås ut från arbetslivet. Somframhålls i motion 5fl5 måste man dessutom även fortsättningsvis i vissasituationer kunna bevilja förtidspension av arbetsmarknadsskäl. Därvid börkrävas att den centrala fackliga organisationen godkänner att den enskildebeviljas sådan förtidspension. Utskottet föreslår således att regeringens lagförslag idenna del avslås av . Regeringen bör återkomma till medförslag till lagändringar som tillgodoser vad utskottet anfört om godkännandeav centrala fackliga organisationer. deb att moment 19 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 19, beträffande förtidspension av arbebmarknadsskål att med bifall till motion 1989/90:Sfl5 yrkande 2 och med anledning av motionerna 1989/90:5113, 1989/90:Sf25, 31 1989/90:5127, 1989/90:5128, 1989/90:5129, 1989/90:501 och 1989/90:503 samt medavslag på propositionen i denna del dels 1989/90:SfU12 avslår det ibilaga 2 i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Lönebidrag för förtidspensionerade (mom. 22) GullanLindblad, och (alla m) anser debatt den del av utskottets jrttrande på s, 23 som börjar med"har" och slutar med "yrkande 7,"bort ha följande lydelse; Moderatasamlingspartiet har förespråkat ett system med flexiblalönebidrag, som utgår med hänsyn till den handikappades arbetsnedsättning.Bidraget bör knytas till den handikappade och således kunna utgå tillanställning hos alla slags arbetsgivare. Lönebidragets storlek bör omprövasvid regelbundet återkommande tillfållen, och det bör inte finnas någontidsgräns för hur länge lönebidrag kan utgå. Med ett sådant system finns detingen anledning att, som regeringen föreslagit, ha ett särskilt lönebidrag medupp till av lönekostnaderna. Utskottet avvisar således detta förslag. deb att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 22. beträffande lönebidrag för förtidspensionerade attriksdagen med bifall till motion 1989/90:5118 yrkande 7 och med avslag påpropositionen i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 8, Finansiering av arbetsmarknadsåtgärder med socialförsäkringsmedel (mom. 23) GullanLindblad (m), (), (), () och BarbroSandberg (fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar med "Vadavser" och slutar med "och 5052." bort ha följande lydelse: uppfattning är det angeläget att handikappade personer i så storutsträckning som möjligt kan beredas sysselsättning, i första hand på denreguljära arbetsmarknaden och i andra hand, när sådan anställning inte ärmöjlig, i eller annan form av skyddad sysselsättning.Först när dessa möjligheter är uttömda skall förtidspension tillgripas. hindras en del möjliga arbetsmarknadsåtgärder av resursbrist. Det är fallet beträffande vissa typer av lönebidrag, utbyggnaden av verksamheten i Samhallgruppen och mer kostsamma arbetshjälpmedel för handikappade. Däremot låter sig tillväxten av förtidspensionerna inte bromsas av medelsbrist. Detta visar att det är närmast vattentäta skott mellan de resurser som står till förfogande för social försäkringssektorn resp. för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 1 den föreliggande propositionen 62 tas ett första steg att bekosta yrkesinrik- 2 taderehabiliteringsåtgärder av medel från sjukförsäkringen. anser att detta är bra,men vill understryka att det är fråga om insatser 1989/90:SfU12 avblygsam omfattning och att det är viktigt att snabbt gå vidare med att i dennaform utveckla arbetslinjen även inom socialförsäkringen. debatt moment 23 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 23.beträffande finansiering av arbebmarkruidsåtgärder med socialförsäkringsmedel att med bifalltill motionerna 1989/90:Sf296 och 1989/90:5052 och med anledning av motion1989/90:Sn8 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Lokalt ansvar för rehabilitering (mom. 26) SiggeGodin och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med"har" och på s. 25 slutar med "motionSf246" bort ha följande lydelse: Rehabiliteringsberedningenhar föreslagit att , arbetsmarknadsmyndigheterna, de socialamyndigheterna, sjukvården och det enskilda företaget involveras irehabiliteringsarbetet och att samtliga instanser skall samverka. Detta ärenligt utskottets uppfattning positivt. finns det emellertid problemmed de lösningar utredningen förespråkar. För det första finns problem med denkompetens som personalen vid den regionala besitter. Det ärsvårt att se hur denna personal kan besitta den kunskap om de enskildaföretagen som är nödvändig för att få en fullständig bild avrehabiliteringsbehovet och relevanta åtgärder. Den kompetens som bådearbetsförmedling och inte minst företagshälsovården besitter måste här tastill vara. För det andra finns problem med den regionala försäkringskassansmöjligheter att handla i tidigast möjliga skede. Utskottet ser en uppenbarrisk i att de signaler får i form av information omsjukskrivningar inte kommer att vara tydliga nog för att möjliggöra ett tidigthandlande. uppfattning bör den modell man valt inom skyddsarbetet och sominnebär att en stor del av ansvaret läggs på lokal nivå tillämpas även när detgäller rehabiliteringsarbetet. Beslutsfattandet bör ske så nära det enskildaföretaget som möjligt och, när fråga är om större företag, i organ som ärknutna till företaget. skulle kunna samordna sittrehabiliteringsarbete. Förslag till ekonomiska styrmedel för att gearbetsgivarna incitament till att tidigt identifiera rehabiliteringsbehovetläggs fram i motion A217 som behandlas av arbetsmarknadsutskottet. anfört om rehabiliteringsarbetet bör som sin mening geregeringen till känna med anledning av motion Sf246. 3 1989/90. deb att moment 26 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:SfU12 26.beträffande lokalt ansvar för rehabilitering att med bifall till motion 1989/90:Sf246 och med avslag på motion 1989/90:5028 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förnyelse av socialförsäkringen (mom. 27) och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Utskottetkonstaterar" och på s. 26 slutar med "åtgärd" bort haföljande lydelse: Utskottetansluter sig till de riktlinjer för en förnyelse av socialförsäkringarna under1990-talet som föreslagits i motion Sf273, Såsom påpekats i motionen finns endel brister i det nuvarande systemet. Så t.ex. uppfattas sjukförsäkringen av endel försäkrade också som en mera allmän ledighetsförsäkring och användsfelaktigt som ett strejkvapen. Arbetsskadeförsäkringen har styrt utvecklingenmot att många sjukdomsfall skall betraktas som arbetsskada. Försäkringenskonstruktion och de långa handläggningstiderna motverkar dessutom rehabiliteringsarbetet.Många unga människor har blivit mer benägna att vilja få en förtidspension änatt delta i en rehabilitering och återvända till arbetsmarknaden. Församhällsekonomin som helhet är det långtidssjukskrivningarna ochförtidspensioneringarna som utgör den stora kostnadsposten. Dennämnda utvecklingen visar med all tydlighet behovet av reformeringar.Utskottet anser därför att man inför 1990-talet måste ställa ett antal krav pågenomgripande förändringar i socialförsäkringssystemet. Dessa krav kansammanfattas på följande sätt. Eftersomman via avtal i de flesta fall har en fullständig kompensation för inkomstförlustvid sjukdom bör arbetsskadeförsäkringen och sjukpenningförsäkringen kunnasamordnas till en sjukpenning med en 100-procentig kompensationsnivå. Korttidssjukfallensvarar för en mycket hög andel av det totala antalet sjukfall, men endast för22 % av antalet sjukdagar. Genom att en arbetsgivarperiod införs för de av en sjukperiod får man ett enklare ersättningssystem sommotverkar olika former av missbruk. Utbetalningen av sjuklönen, som motsvararden ordinarie lönen blir enkel. Företagen får en självrisk som stimulerar tillatt vidta åtgärder som minskar sjukfrånvaron. Flerasamordnade åtgärder krävs för att åstadkomma en effektivare rehabilitering. Efter den föreslagna arbetsgivarperioden skall försäk ringskassan ta över ansvaret, och enligt utskottets mening bör försäk ringskassan redan inom en månad från det sjukanmälan lämnades till arbetsgivaren kontakta den försäkrade för att diskutera dennes situa tion. Den försäkrade bör få en egen handläggare på som svarar för hans rehabilitering och som har ansvaret för att åtgärder planeras och genomförs i samarbete med andra aktörer. behov skallrehabiliteringstjänster kunna köpas. Utöverslopandet av förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl be- 1989/90:SfU12 hövsytterligare åtgärder och förändringar för att begränsa förtidspensioneringarna.En viktig sådan åtgärd är att en samordnad och snabb rehabilitering sker. Densom efter en rehabilitering har en bestående arbetsnedsättning som är mer änhälften skall i stället för förtidspension ges möjlighet att söka arbete medlönebidrag som kan anpassas till graden av arbetsnedsättning. Först närarbetsförmågan helt upphört bör det vara aktuellt med förtidspension. Ensamordning mellan sjukpenning och arbetsskadeförsäkring samt införandet av enarbetsgivarperiod frigör stora personella resurser från administrativauppgifter. Dessa resurser kan i stället överföras till rehabiliteringsområdet.Det krävs då att man omgående påbörjar vidareutbildning av personal vidförsäkringskassorna. anfört om en plan för förnyelse av socialförsäkringarna under1990-taIet bör med bifall till motion Sf273 som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 27 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 27. beträffande förnyebe av socialförsäkringen att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:51273 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. och (båda c) anför: Enligtvår mening bör försäkringskassorna kunna få möjlighet att utnyttja särskildamedel från socialförsäkringen för att även betala medicinsk eller socialrehabilitering. I rehabiliteringsarbetet är det viktigt att ta till vara denkompetens som landstingen besitter. Under förutsättning att landstingen ficksärskilda medel från arbetslivsfonden till sitt förfogande skulle dessa genomsärskilda mottagningar för samordnade insatser från olika medicinskaspecialiteter kun.ia medverka till att snabbt kunna satsa på rehabiliteringför långtidssjuka. Medhänsyn till att dessa frågor kommer att tas upp vid den fortsatta beredningenav rehabiliteringsberedningens förslag har vi för dagen inget särskilt yrkande. GullanLindblad, , (alla m) anför: Etteventuellt införande av arbetsgivarperiod respektive arbetsgivarinträde heirbehandlats dels i föreliggande betänkande, dels i utskottsbetänkande /90:SfU10. Den splittrade behandlingen hänger ytterst samman med regeringensbristande handlingskraft när det gäller att 3S utforma en konsekvent ekonomisk politik. I proposition 1989/90:62 -- om insatser för enaktivare rehabilitering har regeringen lagt fram 1989/90:SfU12 förslag omförsöksverksamhet med arbetsgivarinträde. I budgetpropositionen 1989/90:100höll regeringen fortfarande fast vid behovet av en försöksverksamhet medarbetsgivarinträde. Innan utskottet över huvud taget hade behandlat dessa tvåpropositioner har regeringen bytt fot och aviserar nu förslag om införande aven arbetsgivarperiod av en sjukskrivning. Någotkonkret förslag är ännu inte känt med ett undantag, nämligen att arbetsgivarnasom kompensation för att de tar över kostnadsansvaret för sjukpenningen underen 14-dagarsperiod endast skall få nedsättning av sjukförsäkringsavgiften meden procentenhet. Detta innebär en betydande kostnadsövervält-ring och irealiteten en skattehöjning om ca . Skulle dessutomarbetsgivarna betala socialavgifter på sjukersättningen kommerkostnadsökningarna enligt näringslivets beräkningar att uppgå till drygt 16miljarder kronor. Arbetsgivarperiod är ettbra system, när det gäller ersättning för den kortvariga sjukfrånvaron.Förändringen av sjukpenningsystemet får dock inte nyttjas som ett tillfålletill förtäckt skattehöjning. Företagen måste få full kompensation genom avgiftssänkningarför övertagandet av sjukpenningansvaret för den första sjukperioden. Dennauppfattning har vi givit till känna i samband med betänkandet 1989/90:SfU10. Slutligenkan vi inte underlåta att påpeka att regeringens åtgärd, som sägs syfta tillatt föra en mer utbudsvänlig ekonomisk politik, uppenbart kommer att få heltmotsatta effekter. RagnhildPohanka (mp) anför: Slopandetav möjligheten att erhålla förtidspension av arbetsmarknadsskäl får följderför äldre arbetstagare, framför allt för dem som bor i glesbygd och i orter medensidigt och begränsat arbetsutbud. Vi förutsätter att det stöd regeringenutlovat i form av kraftfulla arbetsmarknadsåtgärder utformas så attarbetstagare i de åldrar det här gäller inte skall behöva börja arbetspendlatill andra orter eller fiytta till andra delar av landet där ett nytt arbetekan erbjudas. Förutsättningar och former för en aktiv, rehabilitering GullanLindblad, och (alla m) anför; Imotion Sfl 8 anges ett antal orsaker till den oroande utvecklingen av antaletanmälda och godkända arbetsskador, som kännetecknat den senaste 1 O-årsperiodenliksom den tilltagande sjukskrivningsfrekvensen. Sverigehar flest antal beviljade arbetsskadeersättningar i , trots att omfattande miljöåtgärder vidtagits. Detta tyder på att arbets skadeförsäkringen är felaktigt utformad. revisorer har ock så vid sin granskning av arbetsskadeförsäkringen konstaterat att försäk- 36 ringen är behäftad med allvarliga brister. För att komma till rätta med de nu påtalade problemenfordras ett erkännande av tidigare feltänkan- 1989/90:SfU12 de och en vilja attreformera systemet från grunden. Detta har regeringen inte varit mäktig utanförsöker att dölja de värsta bristerna genom tillsättandet av olika utredningarsamt genom att föreslå olika dellösningar. Detta leder inte till entillfredsställande långsiktig lösning av arbetsskadeförsäkringens problem. Förändraderegler och praxis för utbetalning av sjukpenning har lett till en kraftigökning av såväl sjukfrånvaron som kostnaderna för sjukförsäkringen. Ett ickeobetydligt missbruk har också uppmärksammats. Moderataförsök att påvisa bristerna i de nuvarande socialförsäkringssystemet ochanvisa lämpliga förändringar har tillbakavisats av regeringen. Regeringenhar inte visat sig mäktig att vidta radikala förändringar avförsäkringssystemen utan har försökt dölja de värsta bristerna genomtillsättandet av olika utredningar samt genom att föreslå olika dellösningar.Detta leder inte till en tillfredsställande långsiktig lösning av problemen. Moderatasamlingspartiets förslag som syftar till en radikal reformering avarbetsskadeförsakringen redovisas i betänkande 1989/90;SfU15 och vad gällersjukförsäkringen i betänkande 1989/90:SfU10. Nivåer i sjukpenningförsäkringen och förnyelse avsocialförsäkringen SiggeGodin och (båda fp) anför: Folkpartiethar i andra sammanhang framhållit nödvändigheten av ändringar i bl.a.sjukförsäkringssystemet. I motion S046 av m.fl. har mot bakgrund avde snabbt ökade kostnaderna inom denna försäkring föreslagits att enarbetsgivarperiod införs av en sjukperiod och attöverkompensationen vid korta sjukfall åtgärdas. Vidare har föreslagits att defasta nivåerna för sjukpenning avskaffas och att samordningstiden mellanarbetsskadeförsäkringen och sjukpenningförsäkringen förlängs från 90 till 180dagar. De personella resurser som frigörs vid försäkringskassorna om våraförslag genomförs skulle kunna inriktas på rehabilitering och de långa sjukfallen.Vi har i reservationerna 2 och 6 till utskottets betänkande 1989/90:SfU10 följtupp yrkandena vad avser sjukförsäkringen. 1 Förslag till 1989/90:SfU12 Lag om försöksverksamhet med särskild beräkning av ' 1 § Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får enligt denna lag meddela föreskrifter omförsöksverksamhet med särskild beräkning av sjukpenning enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ochlagen (1977:265) om statligt personskadeskydd. 2 § Föreskrifterna skall avse särskilt angivnaarbetsgivare och arbetstagare som är bundna av kollektivavtal som avses i 3kap. 16 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. Föreskrifterna får gällalängst till utgången av . 3 §Med avvikelse från 3 kap. 4 och 10 - 10 b §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring samt 3 kap. 5 - 5 c §§ lagen (1976:380) om arbetsskade försäkring får det, för den dag då anmälan om sjukdomsfallet gjordes och i sjukperioden, föreskrivas 1. att sjukpenningen skall beräknas på den lön somskulle ha betalats ut om den försäkrade hade arbetat han varitfrånvarande på grund av sjukdom; en sådan beräkning får dock inte grundas påden del av lönen som för år räknat överstiger sju och en halv gångerbasbeloppet enligt 1 kap. 6§ lagen om allmän försäkring, 2. att sjukpenningen, till den del den grundar sig påinkomst av anställning från en annan arbetsgivare eller på inkomst av annatförvärvsarbete, skall utges till den försäkrade, om sjukpenningen överstigerdet enligt 1 beräknade sjukpenningbeloppet. 4 §Föreskrifter som meddelas enligt denna lag får tillämpas endast om en skriftlig överenskommelse gäller mellan den ifrågavarande arbetsgiva ren och den allmänna om samarbete beträffande utbe talning av sjukpenning och andra därmed sammanhängande frågor. Regeringeneller den myndighet kom regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifterom sådana överenskommelser. Denna lag träder i kraft och gällertill utgången av . Lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) omallmän försäkring' dels att 3 kap. 7, 9 och 9a §§ skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 7 a §, av följandelydelse. 1989/90:SfU12Bilaga 1 Sjukpenning utgår vid sjukdom, som förorsakarnedsättning av arbetsförmågan med minst häl/len. Såsom sjukdom anses jämväl sådanttillstånd av nedsatt arbetsförmåga, som förorsakats av sjukdom för vilkensjukpenning utgivits och som alltjämt kvarstår efter sjukdomens upphörande. Vidfullständig nedsättning av arbetsförmågan utgives hel sjukpenning. I annatfall utgår halv sjukpenning. Allmän försäkringskassa må, när skäl äro därtill,påfordra att nedsättning av arbetsförmågan styrkes genom intyg av läkare. Sjukpenningutges vid sjukdom som sätter ned den försäkrades arbetsförmåga med minst enfjärdedel. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga, somorsakats av sjukdom för vilken sjukpenning utgetts och som fortfarandekvarstår efter det alt sjukdomen upphört. Saknarden försäkrade arbetsförmåga utges hel sjukpenning. Om arbetsförmågan intesaknas helt men är nedsatt med minst tre fjärdedelar utges tre fjärdedelssjukpenning.