bet · GD01UbU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Den typ av forskningsprogram som motionären efterlysertorde enligt utskottets uppfattning i första hand åvila organ med sektorsansvarsåsom och kemikalieinspektionen. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion 1989/90:Ubl01. I motion 1989/90:Ub822 (mp) yrkande 4 årsallmänna motionstid anser motionärerna atl skall besluta attträteknbk och träkembk forskning dels skall få kraftigt ökade resurser, delsskall lokaliseras till högskolan i . Utskottetkonstaterar inledningsvis att motionärerna inte preciserat 140 Utskottet vill vad gäller lokaliseringen till hänvisatill vad utskottet tidigare anfört under avsnitt 7 om forskning- 1989/90:UbU25 en vid demindre och medelstora högskolorna. Avslutningsvis vill utskottet erinra om deforskningsresurser som redan finns inom träforskningsområdet dels vid tekniskahögskolan i , dels vid Skogsindustrins tekniska forskningsinstitut. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1989/90: Ub822 yrkande 4. Temaorienterad forskning och forskarutbildning bedrivs viduniversitetet i inom ramen för en sektion av den filosofiskafakulteten. Universitetsstyrelsen i har lagt fram förslagtill en långsiktig utbyggnad av den temaorienterade forskningen. UHÄ:s förslagtill utbyggnadsplan för temaforskningen har redovisats inom ramen för UHÄ:s anslagsframställning.UHÄ anser i likhet med universitetsstyrelsen att en förstärkning avbasresurserna för den temaorienterade forskningen bör komma i första hand underden kommande treårsperioden. Som ett led i regeringens strävan att långsiktigt bygga uppvetenskaplig kompetens inom områden som är av betydelse för utvecklingen inomskilda samhällssektorer, föreslås i propositionen att vissa förstärkningartillförs tema Barn (+ ). Vidare beräknas medel för en professurinom tema Kommunikation (+ I ). Regeringen beräknar det samlademedelsbehovet under anslaget till . för /91. När det gäller anslagsbeloppet föreslås i motion1989/90:Ub92 (m) yrkande 7 att anvisar . till universiteteti för litteraturförsörjning till humanistisk forskning. Motionärernahänvisar till regeringens förslag under anslaget E 1. Humanistiska fakulteternaom en förstärkning av medlen för de vetenskapliga bibliotekens verksamhet inomdet humanistiska området. Även i motionerna 1989/90:UbllO (s) yrkande 2 och1989/90:Ubl 17 (fp, c) yrkande 2 begärs medel till universitetsbiblioteket iLinköping för humanistisk litteraturförsörjning i likhet med vad som anvisastill de humanistiska fakulteterna vid övriga universitet. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. För /91 föreslås i propositionen en vissuppräkning av förevarande anslag. Utskottet anser att en ytterligareförstärkning av basresurserna för den temaorienterade forskningen viduniversitetet i inte nu bör göras. Utskottet föreslår således attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:90 samt med avslag på motionerna1989/90:Ub92 yrkande 7, 1989/90:Ubl 10 yrkande 2 och 1989/90:Ubll7 yrkande 2till Temaorienterad forskning för /91 anvisar ettreservationsanslag på . 1 motion1989/90:Ub81 (vpk) framhålls au konsumentforskningen är 1989/90:UbU25 tvärvetenskapligtill sin karaktär och att denna forskning inte kan hänförastill något särskilt universitetsämne. Mot denna bakgrund och då behovetav konsumentforskning är stort föreslår motionären att ett nytt tema,benämnt Konsument, bör inrättas vid den temaorienterade forskningensom bedrivs vid i . Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. 1 sin utvärdering av den temaorienterade forskningenframhåller UHÄ att denna forskning har förutsättningar att utvecklas till eninternationellt framstående institution. Ett huvudproblem är dock, enligt vadsom framkommit vid utvärderingen, att uppnå tillräcklig storlek på lärarstabenså att varje tema kan belysas tillräckligt allsidigt. Förslag om inrättande avett nytt tema i enlighet med vad som föreslås i motion 1989/90:Ub81 har varkenframförts av i eller UFLÄ. Mot denna bakgrund anserutskottet att bör avslå motion 1989/90:Ub81. När det gäller riktlinjer för resursförstärkningar förbudgetåren 1991/92 och 1992/93 föreslås vissa förstärkningar tillforskningsområdet hälsoekonomi inom tema Hälso- och sjukvården i /92 (-1- .) och /93 (+ . ).Vidare beräknas medel för inrättande av en tjänst som professor inom tema Barnden (+ . I motion 1989/90:Ub92 (m) yrkande 6 begärs attuniversitetet i fr.o.m. /92 skall få 5 milj.kr. Motionärerna hänvisar till regeringens förslag attfr.o.m. /92 anvisa medel till de humanistiska och dematematisk-naturvetenskapliga fakulteterna för att göra det möjligt attfinansiera högskolelektorers forskning på i huvudsak de villkor som gäller förrådens forskartjänster. Vid i finns inga separatahumanistiska och matematisk-naturvetenskapliga fakulteter. Den filosofiskafakulteten är där odelad och gemensam för lärarna inom såväl matematik ochnaturvetenskap som samhällsvetenskap och humaniora. Det är, enligtmoiionärerna, inte acceptabelt att i avorganisatoriska skäl inte får del av den särskilda fakultetsresursen. Liknandeyrkanden framförs i motionerna 1989/90: UbllO (s) yrkande I och 1989/90:Ubll7(fp, c) yrkande 1. Utskottet konstaterar atl regeringens målsättning med densärskilda fakultetsresursen, nämligen att aktivera en samplanering och gemensamforskning inom berörda fakulteter, delvis är uppfylld i den temaorienteradeforskningen vid i . Mot denna bakgrund och med hänsyntill regeringens förslag om ytterligare resursförstärkningar under förevarandeanslag för budgetåren 1991/92 och 1992/93 anser utskottet atl börgodkänna de riktlinjer för resursförstärkningar som angetts i propositionen förbudgetåren 1991/92 och 1992/93 samt avslå motionerna 1989/90:Ub92 yrkande 6,1989/90:UbllO yrkande 1 och 1989/90:Ubll7 yrkande 1. E 11.Konstnärligt utvecklingsarbete i989/90:UbU25 Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete har successivttillförts de konstnärliga högskolorna sedan dessa inordnades ihögskoleorganisationen. Av UHÄ:s anslagsframställning framgår att de befintligaresurserna för konstnärligt utvecklingsarbete i förhållande till resurserna förden konstnärliga grundutbildningen är mycket begränsade. Inom vissaområden uppgår de endast till av grundutbildningens resurser. Detkonstnärliga utvecklingsarbetet har, anför UHÄ, inte externt ekonomiskt stödfrån forskningsråd och andra myndigheter som forskningen utan saknar nästanhelt ekonomiska bidrag från källor utanför högskolan. Del konstnärliga utvecklingsarbetets särart i förhållandetill forskning betonas i UHA:s anslagsframställning. Verksamheten bygger påkonstnärlig grund och avser utveckling och förnyelse av de konstnärligauttrycksmedlen utan bindningar till vetenskapliga metoder och formkrav.Företrädare för de konstnärliga utbildningarna har emellertid i skildasammanhang framhållit atl utbildningarna och lärarna inom dessa är beroende avsåväl konstnärliga som vetenskapliga kunskapstraditioner. UHA framhöll därförinför forskningsproposition att i den samlade kunskapsutvecklingeninom det konstnärliga området måste också forskning i gängse mening kunnautnyttjas. UHÄ förutsatte att detta sker i samverkan mellan de konstnärligahögskolorna/institutionerna och högskoleinstitutioner med forskningsresurserinom bl.a. de humanistiska, tekniska och beteendevetenskapliga områdena. I anslagsframställningen årsforskningsproposition har UFLÄ föreslagjt bl.a. åtta professurer som ärförenade med konstnärligt utvecklingsarbete. I propositionen föreslås att en professur i kördirigeringoch körsång inrättas vid i . I motion l989/90:Ub36 (fp, m, c, vpk, mp) yrkandena 1 och2 läggs fram förslag om att ytterligare tre professurer skall inrättas den 1juli 1991, nämligen i orgelspel vid i , i musikdramatiskgestaltning vid i saml i musikdramatisk gestaltning vidOperahögskolan i . De övriga av UHÄ föreslagna fyra professurernaföreslår motionärerna inrättade , nämligen en professur ikoreografi vid , i violinspel vid i , imusikalisk instudering vid i samt i dramatik vidDramatiska institutet/i . Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. har på berörda konstnärliga områden förpliktandetraditio ner och en stark internationell position. Ett inrättande av de av motionärerna föreslagna professurerna skulle ge en välmotiverad sti mulans åt de konstnärer, som vill ägna sig åt utvecklingsarbete på högskolenivå. Mot denna bakgrund föreslår utskottet i enlighet med 143 motion1989/90:Ub36 yrkande 1 att ifrågavarande tre professurer inrät- tas den 1juli 1991 och övriga fyra professurer . Rege- 1989/90:UbU25 ringen börfå bemyndigande atl inrätta dels den i propositionen föreslagna tjänsten, delsde av utskottet förordade tjänsterna. Till dessa sju professurer bör anvisas sammanlagt 1,8milj.kr. för /92 och sammanlagt ytterligare 2,4 milj.kr. Utskottet föreslår att med anledning av motion1989/90:36 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om medel för dessa tjänster. I motion 1989/90:Ub59 (fp) föreslås atl konstnärlig fakultetskall kunna finnas vid högskoleenhet med konstnärlig utbildning efter beslut avregeringen. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. UFLÄ har framlagt förslag att fakultetsbegreppelskall etableras för konstnärligt utvecklingsarbete och atl enfakultetsorganisation skall kunna inrättas vid en konstnärlig högskoleenhet, omså önskas. Föredragande statsrådet anförde i proposition 1988/89:100 (bil. 10,s. 265) följande i ärendet: Användningen av de medel, som ställs till förfogande förkonstnärligt utvecklingsarbete, måste i likhet med vad som gäller för medlenunder fakultetsanslagen, prövas av professionellt kompetenta organ. Jag är dockinte beredd att tillstyrka inrättandet av konstnärliga fakulteter.Fakultetsorganisationen har utvecklats för atl passa universitetens arbeteinom forskning och forskarutbildning. Det konstnärliga utvecklingsarbetet börfå möjlighet att utveckla egna traditioner. Jag förordar därför en organisation för planering ochmedelsfördelning som är bättre anpassad för konstnärligt utvecklingsarbete ochde sinsemellan myckel olika högskoleenheterna för konstnärlig utbildning. Vidvarje berörd högskoleenhet skall finnas ett rådgivande organ för planering,beredning och fördelning av medel för konstnärligt utvecklingsarbete. Dettarådgivande organ, som bör kunna vara av varierande storlek, bör till entredjedel bestå av personer verksamma inom högskoleenheten, till en tredjedelav personer från andra högskoleenheter med verksamhet inom området och till entredjedel av personer, som är konstnärligt yrkesverksamma utanför högskolan. hade inte något att erinra mot vad statsrådetanfört (bet. 1988/89:UbU25, rskr. Som alltid när en ny organisation införs och prövas, fårdet övervägas om den fungerar bra för sitt ändamål eller om denbehöver förändras i något avseende. Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub59. Utskottet tillstyrker att anslaget Konstnärligtutvecklingsarbete för /91 förs upp på riksstalen med 12 759 000kr. Medlen skall bl.a. användas till en rörlig resurs för lärare, projektmedelm.m. Utskottet har inga invändningar mot regeringens förslagtill riktlinjer för resursförstärkningar i övrigt för budgetåren 1991/92 och1992/93. E 12.Vissa särskilda utgifter för l989/90:UbU25 Under delta anslag anvisas medel för en radforskningsändamål under sex olika anslagsposter. I propositionen föreslås ettreservationsanslag på . för /91. Under en anslagspost föreslår regeringen medel till des.k. fora för kvinnliga forskare och kvinnoforskning. Medel för detta ändamålhar tidigare anslagits under anslaget till samhällsvetenskapliga fakulteternamen överflyttas nu till förevarande anslag, eftersom den forskning det handlarom inte enbart gäller samhällsvetenskapliga ämnen. Regeringen föreslår enökning av denna anslagspost /91 med 1,2 milj.kr. utöver pris-och löneomräkning. Ett flertal motioner innehåller förslag som gälleranslagsposten till fora. Enligt motion l989/90:Ubll9 (fp, s, m, c, vpk, mp) harfora en verksamhet som är mycket mer omfattande än den som beskrivs ipropositionen. De har en nyckelroll när det gäller att stärka kvinnoforskningen.Fora fungerar inom universitetsvärlden som stöd och inspiration för ämnen ochinriktningar som helt saknar kvinnoforskningsansats eller har en mycket svagsådan. De behövs också som ett nätverk för vetenskapligt utbyte för kvinnligaforskare inom discipliner som accepterat kvinnoforskningen som en inriktning.Motionärerna anser att den medelsförstärkning som regeringen föreslår är otillräckligom man vill uppnå en förstärkning som kommer samtliga fora till del (yrkande1). I motion 1989/90:Ub40 (s) yrkande I föreslås medel tillfora för forskningsprojekt. I motion 1989/90:Ubl49 (fp) yrkande 5 föreslås 1milj.kr. utöver förslaget i propositionen. I motion 1989/90:Ubl44 (c) yrkande 2föreslås ett anslagsbelopp på 5 milj.kr. för fora, vilket är . merän vad regeringen föreslagit. 1 motion 1989/90: Ub49 (c) yrkande 4 föreslås 5milj.kr. utöver regeringens förslag. I motion 1989/90:Ubl39 (vpk) föreslås 16milj.kr. som basresursförstärkning till fora (yrkande 22) samt ytterligare . till Kvinnovetenskaplig tidskrift (yrkande 24). I motionerna1989/90:Ub46 (m) och 1989/90:Ub48 (s) föreslås att medlen till fora även skallkomma det relativt nybildade forum för kvinno- och jämställdhetsstudier vid högskolani till del. Utskottet anser att de s.k. fora har strategisk betydelseför kvinno forskningen i , eftersom de fungerar som nätverk mellan kvin nor som eljest i universitetsmiljön ofta har svårt att få uppmärksamhet och gehör för sina forskningsproblem och sina resultat. En viktig roll spelar Kvinnovetenskaplig tidskiift, för vilken de olika fora i tur och ordning tar på sig ansvaret och till vilken medel anvisas under anslags posten till fora. Forum-verksamheten (inkl. Kvinnovetenskapllg tid skrift) bör därför enligt utskottets mening förstärkas. Utskottet förordar att anslagsposten till fora /91 utökas med ytterligare 2 milj.kr. utöver regeringens förslag (dvs. en total ökning med samman- 145 Det nybildade forum för kvinno- och jämställdhets- 10 1989/90. studiervid högskolan i bör också få del av resurserna till fora. här anfört bör med anledning av motionerna l989/90:Ub40yrkande 1, 1989/90:Ub46, 1989/90:Ub48, 1989/90:Ub49 yrkande 4, 1989/90:Ubll9 yrkande 1, 1989/90:Ubl39 yrkandena 22 och 24,1989/90:Ubl44 yrkande 2 samt 1989/90:Ubl49 yrkande 5 som sin meningge regeringen till känna. Sina ställningstaganden när det gäller medel förforskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor har utskottettidigare redovisat i avsnitt 7 av detta betänkande. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslagbeträffande övriga anslagsposter under detta anslag. Med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört underavsnitt 7 om resurser för forskningsstödjande åtgärder vid de mindre ochmedelstora högskolorna samt till vad utskottet här anfört om fora för kvinnligaforskare och kvinnoforskning föreslår utskottet beträffande anslagsbeloppetatt med anledning av proposition 1989/90:90 och motionerna1989/90:Ub49 yrkande 4, 1989/90:Ubl39 yrkandena 22 samt 24, 1989/90:Ubl44yrkande 2 och 1989/90:Ubl49 yrkande 5, samtliga delvis, samt med avslag påmotionerna 1989/90:Ub24 yrkandena I, 2, 3, 4 och 5, 1989/90:Ubl05 yrkande 2,1989/90Ubl27 yrkande 2, 1989/90:Ubl33 yrkande 1, 1989/90:Ubl34 yrkande 1,1989/90:Ubl43 yrkande 5, 1989/90:Ubl45 yrkande 2 samt 1989/90:A23 yrkande I,samtliga delvis, till Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål /91 anvisar ett reservationsanslag på (53 548 000 + 2 000 000 =). Regeringen föreslår i propositionen vissaresursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93. För internationellstipendieverksamhet, främst avsedd för forskarstuderande, föreslås en ökningmed 4 milj.kr. /92 och ytterligare 2 milj.kr. budgetåret1992/93. Fr.o.m. /92 förordar regeringen atl 15 milj.kr. anvisasunder detta anslag till visst bilateralt forskningssamarbete, i första hand medÖsteuropa. Beloppet föreslås ökat med ytterligare 15 milj.kr. budgetåret1992/93. Under anslagsposten till regeringens disposition beräknas för ökadelokalkostnader /92 ytterligare 12 milj.kr. och budgetåret1992/93 ytterligare 28 milj.kr. Fr.o.m. /92 beräknar regeringenvidare . för ökade kostnader för forskningsstatistik. När det gäller ökade lokalkostnader hänvisar utskottettill avsnitt 10 av detta betänkande. Utskottet har i övrigt inget att erinramot regeringens förslag utan föreslår att godkänner de riktlinjerför resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts ipropositionen. E 13.Vissa ersättningar för klinisk utbildning och l989/90:UbU25 forskningm.m. I propositionen redovisas under avsnitt 17.1.11 (s.221225) regeringens överväganden med anledning av betänkandet (SOU 1989:29)Samarbete kring klinisk utbildning och forskning inför 90-talet. Utredningensförslag bör enligt regeringens mening genomföras, vilket bl.a. innebär attbeslut om vilka enheter inom sjukvården som upplåts för utbildning påläkarlinjen och forskning inom det medicinska området i fortsättningen börfattas lokalt. Vidare bör investeringsersättningarna på förordat sätt tillförasdriftersättningarna. Ett nytt samarbetsavlal med sjukvårdshuvudmännen omläkarutbildning och forskning har träffats och godkäntsför statens del av regeringen . Det nya systemet får vissa organisatoriska konsekvenserbl.a. för den förhandlingsverksamhet som främst bedrivs av statensförhandlings-nämnd. En särskild utredare föreslår i betänkandet (SOU 1989:91)Statligt förhandlingsarbete att förhandlingsnämnden awecklas, vilket ocksåförordats budgetproposition av dåvarande chefen förfinansdepartementet. Då förutvarande former för investeringsersättningar förläkarutbildning och medicinsk forskning ändras bortfaller också behovet (), vilken därmed kanawecklas. Enligt propositionen kommer förhandlingar om statliga ersättningartill klinisk odontologisk utbildning och forskning i fortsättningen alt ske iannan organisatorisk form. Beräkningar av medelsbehovet för lakar- ochtandläkarutbildningarna samt forskning m.m. för /91 redovisasunder förevarande anslag (s. 302304). Det sammanlagda medelsbehovet uppgårenligt propositionen till 1 . Utskottet tillstyrker att riksdagentill Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskning m.m. /91 anvisar ett förslagsanslag på 1 . () fick genom 1987 årsforskningsproposition vissa samordningsuppgifter avseende handikappforskning.I propositionen (s. 180) föreslås nu att ett nytt socialvetenskapligt forskningsrådtillskapas. Enligt regeringen bör det nya rådet överta samordningsansvaret förhandikappforskningen. De medel för handikappforskning som nämnden hittillsanvisats bör därför i fortsättningen beräknas under femte huvudtiteln. Enligt motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 26 börhandikappforskningen även fortsättningsvis ingå i den verksamhet som FRNsvarar för. Motionärerna har i annat sammanhang yrkat avslag på regeringensförslag om ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd. Utskottet,som hänvisar till sitt eget och socialutskottets ställningsta- l989/90:UbU25 gande idenna fråga (jfr s. 55), föreslår att avslår motion l989/90:Ubl25yrkande 26. Regeringen framhåller atl FRN har byggt upp en betydandeoch bred kompetens inom miljöområdet. Enligt regeringen är FRN väl lämpad attsvara för fortsalla analyser samt utveckling av flervelenskaplig forskning medbetydelse för förhållandet människa, samhälle, naturresurser, miljö ochenergi. Regeringen understryker vikten av att ta till vara de kunskaper somvunnits genom det särskilda slödel till allmänna energisystemstudier inomenergiforskningsprogrammet. Regeringen föreslår i enlighet härmed ökade medelunder förevarande anslag ( + . /91, /92, -H3 . /93). Som ett led i enutveckling av programmet för allmänna energisystemstudier föreslås FRN /91 disponera 4 milj.kr. under tolfte huvudtiteln, anslagetEnergiforskning. I motion 1989/90:Ub727 (mp) föreslås inrättande av entjänst som professor i miljö- och energbystemanalys, särskilt systemanalys avåtgärdsstrategier. Enligt motionärerna bör forskningsområdet omfatta sambandetmellan miljöproblem och olika åtgärdsstrategier för energiförsörjningen iframtiden. En sådan forskningsverksamhet bör även medverka till att dennuvarande forskningen på miljö- och energiområdet får sin tyngdpunkt påförebyggande åtgärdsstrategier. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. I propositionen (s. 306) framhåller regeringen attsystemteknisk kompetens inom miljöområdet är viktig. Enligt utskottets meningbör regeringen ge FRN i uppdrag atl inför nästa forskningsproposition läggafram förslag om vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas inomenergisystemområdet och därvid överväga inrättandet av en tjänst som professori miljö- och energisystemanalys med den inriktning som anges i motionen. Dettabör med anledning av motion l989/90:Ub727 som sin mening geregeringen till känna. Enligt motion 1989/90:Ub91 (s) yrkande 2 blir behovet avkunskaper om hushållens ekonomi alltmera uttalat i vårt samhälle. Framför alltbehövs fasta resurser för forskning och forskarutbildning med speciellinriktning på hushållens ekonomi i vid mening. Motionärerna föreslår därför attforskning inom ett ramprogram initieras avFRN. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. 1 propositionen (s. 453 f.) under civildepartementetsverksamhets område redovisas vilka resurser som salsals inom konsument forskningens område. Regeringen konstaterar att konsumentforskning en haft svårt att etablera sig vid universitet och högskolor. Området är genom sin mångvelenskapliga karaktär splittrat på flera vetenskapliga discipliner. Mot denna bakgrund anser regeringen att den konsument politiska forskningen bör ges ett aktivt stöd för att kunna etablera sig långsiktigt. erfarenheter av konsumentverkels stöd till sektors- 148 forskningen på konsumentområdet är goda. Regeringen anser därför 1989/90:UbU25 attkonsumentverket bör få förstärkta resurser för sådan forskning och beräknar 2milj.kr. för bl.a. sådana insatser under /91. När det gäller basresurser för konsumentteknisk forskningvid , där del finns en tjänst somprofessor i konsumentteknik, beräknar regeringen . under anslaget E9. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub91 yrkande 2. Under förevarande anslag beräknas av regeringen totalt . för /91. När det gäller anslagsbeloppet föreslås i motion1989/90:Ubl39 (vpk) yrkande 5 att anslår ytterligare 40 milj.kr. tillFRN genom överföring av motsvarande medel från (). Enligt motionärerna måste försvarsforskningen ge substans åt nedrustningsarbetet.Intresset för de civila delarna av försvarsforskningen torde öka om FOA:sinflytande minskar på forskningsområdet. Frågor om sårbarhet ochberedskapshänsyn har särskild betydelse, framhåller motionärerna (yrkande 4). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. () har i sinanslagsframställning för /91 anmält att det finns behov av etts.k. ramforskningsprogram om sårbarhet och beredskapshänsyn i samhällsutvecklingenoch att ÖCB tillsammans med företrädare för universitet och högskolor samtolika myndigheter och organisationer inom totalförsvarets civila del harutarbetat förslag till sådant program. Regeringen framhåller i propositionen (s. 123) atl samhälletssårbarhet måste minskas på olika viktiga områden. Datasäkerheten är ett sådantområde som är av central betydelse inte bara för totalförsvaret utan även församhället i stort. Inom den civila delen av totalförsvaret sker nu en stegvisövergång från särskilda beredskapsåtgärder till mer generella beredskapshänsynpå flera områden, framhålls del i propositionen. Enligt regeringen bör engrundläggande forskningsverksamhet i syfte att skapa kunskap om samhälletssårbarhet försöksvis påbörjas. En fortsatt försöksverksamhet efter budgetåret1990/91 får enligt regeringen övervägas i anslutning till 1991 årstotalförsvarsbeslut.