bet · GD01JuU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av vad nu anförts saknas det anledning förriksdagen att göra något uttalande i linje med önskemålen i motionerna Ju219,Ju226, Ju228 och Ju252 om mer resurser till trafikpolisen, fler trafikpoliseroch effektivare hastighetsövervakning. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionerna i nu behandlade delar. Vad nu sagts gäller också önskemålen i motionerna Ju243och Ju251 om ökad synlighet från trafikpolisens sida. Vad härefter gäller förslagen i motion Ju229 omhastighetsövervakning genom t.ex. kommunala parkeringsvakter anser utskottet ilikhet med vad som tidigare uttalats att det inte kan komma i fråga att överväga en sådan ordning.Härtill vill utskottet erinra om att en sådan 1989/90:JuU4 lösning skulle innebäraett frångående av de grundsatser som beslutet om polisväsendets förstatligandevilar på. Frågan är föremål för regeringens ställningstagandenär det gäller förhållandena inom , och utskottet utgår frånatt utskottets inställning i frågan beaktas utan något särskilt uttalande frånriksdagens sida. Motionsyrkandet avstyrks därför. Vadslutligen gäller önskemålet i motion Ju213 om avlastning av polisenstrafikövervakande arbete genom att låta anställda vid vissa av polisens arbetsuppgifter vid för-donskontroll på väg är ävendenna fråga föremål för regeringens ställningstagande. Det saknas därför,enligt utskottets uppfattning, anledning för att nu göra någotsärskilt uttalande i denna fråga. Utskottet avstyrker således bifall tillmotion Ju213. Polisens toleransgränser vid hastighetsöverträdelser Imotion Ju219 (yrkande 3) begärs ett tillkännagivande att polisen inte sätterkontrollgränser vid hastighetskontroller så att bilisterna demoraliseras närdet gäller att hålla hastighetsgränserna. Polisentillämpar en marginal vid hastighetsmätningar. En vanlig toleransnivå är 10km/tim. Rikspolisstyrelsenhar rekommenderat de lokala polismyndigheterna deb att tillämpa sammatoleransnivå på alla vägar oberoende av hastighetsgräns och övervakningsmetod,deb att toleransnivån under en första etapp inte bör överskrida /tim.Beivrande kommer då att ske vid överträdelser med . eller högre.Rikspolisstyrelsen har vidare framhållit att toleransgränserna måstesänkas ytterligare. trafikpolitiska propositionen inför 1990-talet uttalade kommunikationsministernsåvitt gäller riktlinjerna för trafiksäkerhetsarbetets fortsatta bedrivande attden marginal som används vid polisens hastighetsmätning bör minskas med hänsyntill ny teknik inom området. lämnade vad kommunikationsministernuttalat utan erinran (prop. 1987/88:50, bil 1, bet. framhållit tidigare är det de lokala polisdistrikten själva som inom ramen för av statsmakterna angivna riktlinjer bestäm mer den närmare inriktningen av polisarbetet, t.ex. om särskilda insatser för trafikövervakning. Utskottet vill dessutom erinra om riks dagens ställningstagande till riktlinjerna för det fortsatta trafiksäker hetsarbetet och understryka vikten av att rekom- -,p. mendationeri den nu aktuella frågan följs. De beskrivna åtgärderna 1989/90:JuU4 får ansesi huvudsak tillgodose motionsönskemålet. Utskottet avstyrker bifall till motionJu219 i nu behandlad del. I ett flertal motioner tas upp frågan om införandet av ettsystem med automatisk hastighetsövervakning. I motionerna Ju219 (yrkande 1), Ju229(delvis) och Ju821 (yrkande 1) framställs sådana önskemål. Motiveringen är atthastighetsöverträdelserna då kan beivras effektivare. I motion Ju226 (yrkande2) och motion Ju251 (yrkande 2) begärs att rättssäkerhetsaspekterna med ettsådant system noga övervägs. I motion Ju229 framförs förslag om ytterligareeffektiva automatiska hastighetsövervakningsmetoder. De metoder som normalt används av polisen vidhastighetsövervakning är radarhastighetsmätare, stoppur, s.k. traffipax,medelhastighetsmätare (s.k. polispilot), helikopterövervakning, efterföljandemed polisfordon samt fårdskrivare. Antalet kontrollerade fordon och antaletrapporter anses lågt i förhållande till resursinsatsen vid dessa metoder. Hastighetsövervakning kan kallas automatisk närutrustningen som mäter hastigheten inte kräver ständig bemanning eller tillsynoch/eller att vidare åtgärder inte vidtas i anslutning tillhastighetsöverträdelsen utan först . Mot bakgrund av det stora antalet hastighetsöverträdelsermed motorfordon, vilka skapar stora problem från trafiksäkerhets- och miljösynpunkt,har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för attinföra automatiserad hastighetsövervakning. , som redovisatuppdraget, kom fram till slutsatsen att automatisk hastighetsövervakning intebör införas. I stället förespråkades andra åtgärder för att komma till rättamed hastighetsöverträdelser, såsom högre bötesbelop, intensivare insatser avkonventionell hastighetsövervakning, omedelbara omhändertaganden av körkort ochsänkt toleransnivå vid rapporteringar av överträdelser. Utredningen har remissbehandlats. De flestaremissinstanserna har ställt sig positiva till ett system med automatiskhastighetsövervakning och en försöksverksamhet på området förordades. Fleraremissinstanser pekade på att automatisk hastighetsövervakning aveffektivitetsskäl förutsätter strikt ägaransvar, vilket de flestaremissinstanserna tagit avstånd ifrån. anslog vid förra 5 milj. kr. förförsöksverksamhet inom polisen med automatisk hastighetsövervakning (prop.1988/89:100, bil 8, bet. TU15, rskr. Verksamheten beräknas kunna påbörjasi . Civilministernanför i årets budgetproposition att det finns mycket 21 som talar för att automatisk hastighetsövervakning kan utgöra ett intressantkomplement till de metoder som används. En sådanny teknik kan ge väsentligt förbättrade möjligheter att öka effektiviteten ochdärmed sannolikheten för att upptäcka hastighetsöverträdelser. Ettställningstagande för en sådan övervakningsform kräver emellertid, enligt hansuppfattning, ytterligare utredning såväl beträffande tekniska och ekonomiskafrågor som i de mera principella spörsmålen. Erfarenheterna av den planeradeförsöksverksamheten bör, enligt hans mening, kunna ge värdefullt underlag förett framtida ställningstagande i frågan. Utskottet avslog under /87 ettmotionsönskemål om införandet av ägaransvar vid en viss trafikförseelse.Utskottet, som delade motionärens oro över den bristande regelefterlevnaden påtrafikområdet, uttalade att en sådan ordning skulle strida mot grundläggandestraffrättsliga principer, närmast grundsatsen att straff skall drabba enbartden som kunnat rätta sig efter lagen. Problemet fick i stället, enligtutskottet, lösas inom ramen för det ordinarie prioriteringsarbetet inom varjesärskilt polisdistrikt (JuU 1986/87:23, s. 19). Som utskottet uttalat tidigare i detta betänkande är detangeläget att komma tillrätta med hastighetsöverträdelserna både ur trafiksäkerhetssynpunkt och urmiljösynpunkt. Ett system med automatiserad hastighetsövervakning synes kunnaöka effektiviteten och därmed sannolikheten för att upptäckahastighetsöverträdelser. Utskottet anser emellertid i likhet medcivilministern att ett ställningstagande för en sådan övervakningsmetod kräverytterligare överväganden, bl.a. ur rättssäkerhetssynpunkt. Erfarenheterna aven försöksverksamhet på området kan, som civilministern anför, ge ettvärdefullt underlag härvidlag, och utskottet anser således att utfallet av denplanerade försöksverksamheten bör avvaktas innan ett slutligtställningstagande till frågan om införande av automatisk hastighetsövervakningkan tas. Utskottet vill erinra om sin inställning till frågan om införandet avstrikt ägaransvar i ett liknande sammanhang och utgår ifrån attförsöksverksamheten bedrivs utan ett sådant system. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionerna Ju219, Ju226, Ju229, Ju251 och Ju821i nu behandlade delar. Såvitt gäller önskemålet i motion Ju229 om andra nyametoder för en automatiserad hastighetsövervakning i form av synliga hastighetsmä tare på fordonen vill utskottet hänvisa till att liknande frågor har behandlats av bl.a. projektgrupp för nya och effekti vare metoder för hastighetsövervakning. I sammanhanget vill utskottet också nämna att överväganden pågår inom kommunikationsdeparte mentet om ett ökat användande av fårdskrivare vid kontroll av fordons hastigheter. Tankar i den riktning som motionärerna eftersträvar finns således redan, och enligt utskottets uppfattning saknas det anledning för att göra något särskilt uttalande. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Ju229 i nu behandlad del. Förverkandeav fordon vid hastighetsöverträdelser i989/90:JuU4 I motion Ju602 begärs ett uttalande av innebörd attskärpta straff, t.ex i form av förverkande av fordon, skall kunna ske vid bl.a.grövre hastighetsfö rsee . Regler om förverkande på grund av brott finns i både 36kap. (BrB) och i en rad specialstraffrättsliga bestämmelser.Förverkande är enligt BrB:s terminologi inte en brottspåföljd utan en särskildrättsverkan av brott. Olika syften kan ligga bakom förverkande; ett vanligtsyfte är att förebygga brott. Regler om förverkande finns bl.a. i lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott (TBL). Enligt lagstiftning som trädde i kraft år1987 (prop. 1986/87:81, bet. JuU 24, rskr. 200) kan således enligt 7 § TBL ettfordon som har använts vid brott enligt lagen förklaras förverkat, om det äruppenbart att detta behövs för att förebygga fortsatt sådan brottslighet ochförverkande inte är oskäligt. I TBL finns regler om straffansvar för vårdslöshet itrafik, olovlig körning, rattfylleri, s.k. rattonykterhet samt s.k. smitning. Den som överskrider högsta tillåtna Srdhastighet kanenligt 164 § första stycket punkterna 4 och 5 vägtrafikkungörelsen (VTK) dömastill böter, högst . Allvarligare hastighetsöverträdelser kan föranledadagsböter för vårdslöshet i trafik eller Sngelsestraff för grov vårdslöshet itrafik enligt 1 § TBL. Reglerna om förverkande enligt TBL tar enbart sikte påfall då det är påkallat att förebygga brott . Frågan om införande avmotsvarande förverkandebestämmelser som en särskild ekonombk sanktion vid bl.a.trafiknykterhetsbrott har utretts i olika sammanhang, men från en sådan lösninghar avstånd tagits. Bl.a. har tagit avstånd från tanken att användaförverkande på sådant sätt när det gäller brottet olovlig körning (/81:1). Som framgått av utskottets ovan gjorda redovisning omstraffbestämmelser för hastighetsöverträdelser kan ansvar för vårdslöshet itrafik eller för grov vårdslöshet komma i fråga vid grövre sådana förseelser.Förverkandebestämmelserna i får användas enbart i förebyggande syfte, ochen mycket restriktiv tillämpning har förutsatts. Reglerna gäller för samtligabrott upptagna i TBL, men i förarbetena sägs att regeln om förverkande syneskomma i fråga främst vid trafiknykterhetsbrott och olovlig körning. har skickat ut en enkät tillolika domstolar m.m. för att bilda sig en uppfattning om hur förverkandebestämmelseni TBL har fungerat i praktiken. Utskottets överväganden /90:JuU4 Somframgår ovan finns en bestämmelse om förverkande i TBL. Bestämmelsen tar enbartsikte på att förebygga brott. har tidigare tagit avstånd från attinföra en förverkandebestämmelse som ekonomisk sanktion vid brottet olovligkörning. Utskottet är inte berett att nu förorda en sådan ordning vid grövrehastighetsöverträdelser. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetbifall till motion Ju602. Imotion Ju252 (yrkande 2) hemställs att begär att regeringen verkar för större likheter mellan de nordiska länderna vadgäller avgifter och böter för trafiköverträdelser. Bakgrunden är, enligtmotionärerna, att företrädare för övriga nordiska länder inte respekterar vårahastighetsbegränsningar, eftersom bötesstraffen för en sådan förseelse här ilandet är låga. Nordiskttrafiksäkerhetsråd (NTR) är ett expertorgan för kontakt, samordning ochplanläggning av det nordiska trafiksäkerhetsarbetet, knutet till . NTR:s uppgift är att verka för ensartad trafiklagstiftning,stimulera och samordna forskningen, informera om trafiksäkerhetsfrågor ochutarbeta förslag till regeringarna om åtgärder för ökad trafiksäkerhet. NTRbistås i sitt arbete av bl.a. för trafiklagstiftning (NKV).NKV:s uppgift är att främja harmoniseringen av vägtrafiklagstiftningen i Nordensamt att förbättra och underlätta samarbetet mellan de nordiska länderna isyfte att uppnå en enhetlig tillämpning av vägtrafikJagstiftningen. NTR harutarbetat en långsiktig handlingsplan för att effektivisera det nordiskasamarbetet på trafiksäkerhetsområdet. Planen har antagits av och har trätt i kraft . haranvisat ökade resurser för planens genomförande. Utöverovanstående harmoniseringsarbete inom vägtrafiklagstiftning en finns inte, enligt vad utskottet kunnat inhämta, några kontreta förslag i den riktning som motionären eftersträvar inom . Däremot förekommer inom olika arbeten på att höja bötesstraffen för bl.a. hastighetsöverträdelser. RÅ arbetar med förslag om nya högre ordningsbotsbelopp för bl.a. hastighetsöverträdel ser. Inom övervägs deb ett förslag från fångelsestraff- kommittén innebärande bl.a. att dagsböter alltid skall ådömas till ett antal av minst 25 och med en dagsbot av . vartill kommer ett grundbelopp om ,, deb ett förslag från trafiksäkerhetsrådet innebärande bl.a. att VTK ändras så att det högsta bötesbeloppet fastställs till . i stället för nuvarande . Utskottets överväganden /90:JuU4 Denordiska länderna uppvisar stora likheter när det gäller trafik, socialaförhållanden, kultur m.m. Det bedrivs också ett nordiskt samarbete kringtrafiksäkerhetsfrågor. Betydelsen av detta arbete har understrukits avNordiska rådets kommunikationsutskott, som också framfört att arbetet måsteintensifieras. De senaste årens mindre gynnsamma utveckling vad gäller olyckoroch skador har, enligt justitieutskottets uppfattning, ökat behovet ochbetydelsen av ett sådant arbete. Utskottet har därför förståelse för desynpunkter som framförs i motion Ju252 om en harmonisering av sanktionerna mothastighetsöverträdelser m.m. inom , och även enligt utskottets uppfattningär det önskvärt med en ökad harmonisering. Det arbete som förnärvarande pågår i med en höjning av bötesbeloppen vid bl.a.hastighetsöverträdelser verkar också i denna riktning. Utskottet utgår dockifrån att det intensifierade harmoniseringsarbetet inom Nordenbeträffande vägtrafiklagstiftning och sanktioner fortgår utan något särskiltuttalande från sida. Mot bakgrund av vad nu anförts avstyrkerutskottet bifall till motion Ju252 i nu behandlad del. Det straffbara området för vårdslöshet i trafik Imotion Ju601 hemställs att hos regeringen begär en ändring avtrafikbrottslagen så att det strafibara området för vårdslöshet i trafikavgränsas i enlighet med ett förslag som riksåklagaren () lade fram tillregeringen . Effekten av en sådan ändring skulle, enligt motionären, blibl.a. att polis och åklagare får mer tid att ägna sig åt sådant som ursamhällets synpunkt är angelägnare. Trafikenpå vägarna har ökat kraftigt . sker av alltresande, uttryckt i personkilometer, på vägarna. Enligt1 § TBL kan bl.a. den vägtrafikant, som brister i den omsorg och varsamhet, somtill förekommande av trafikolycka betingas av omständigheterna och oaktsamhetenej är ringa, dömas till ansvar för vårdslöshet i trafik till böter. Ijuni 1983 uppdrog regeringen till RÅ att lämna förslag till begränsningar istraffrättens tillämpningsområde i syfte att göra det möjligt att i störreutsträckning använda de rättsvårdande organens resurser för lagföring avallvarligare brottslighet. Inom ramen för detta uppdrag avgav RÅ i mars 1984rapporten "Överträdelser i trafiken. Förslag till avkriminalisering ochandra förändringar i trafiklagstiftningen". RAföreslog bl.a. att stadgandet om ansvar för vårdslöshet i trafik enligt 1 § TBLskulle förbehållas de allvarligare fallen genom en höjning av den straffbaragränsen för oaktsamheten. Endast den som i "väsentlig mån"brister i omsorg och varsamhet skulle kunna dömas 1989/90:JuU4 för vårdslöshet i trafiksom inte är grovt brott. Minimistraffet föreslogs bli 25 dagsböter. Avsiktenmed förslaget var att gränsen för den straffbara oaktsamheten skulle höjasavsevärt och ansvar för vårdslöshet i trafik förbehållas sådana beteenden itrafiken som är att beteckna som vårdslösa i egentlig mening. Förslaget har inte letttill lagstiftning. Somframgått ovan har biltrafiken ökat kraftigt . Antalet skadade ochdödade i trafiken har också ökat. Utskottet har tidigare uttalat sin oro förden bristande regelefterlevnaden, inte minst på trafikområdet. I nuvarandesituation finner utskottet det inte välbetänkt att begränsa det straffbaraområdet för vårdslöshet i trafik. Det kan, enligt utskottet, inte komma i frågaatt enbart av resursskäl avskaffa straffet för beteenden som, framför allt iden trafiksituation som råder, kan framstå som straffvärda; enavkriminalisering måste vara motiverad på sakliga grunder. Det saknas enligtutskottets mening skäl för att initiera en sådanändring som föreslagits i motionen. Utskottet avstyrker bifall till motionJu601. 1. beträffandepolbens trafikövervakning att avslårmotion 1988/89:Ju213, motion 1988/89:Ju219 i denna del (yrkande 2), motion1988/89:Ju226 i denna del (yrkande 1), motion 1988/89: Ju228, motion1988/89:Ju229 i denna del (delvis) och motion 1988/89:Ju252 i denna del(yrkande 1), 1 (mp) 2. beträffandetraftkpolbens synlighet att avslårmotion 1988/89:Ju243 i denna del (yrkande 1) och motion 1988/89:Ju251 i dennadel (yrkande 1), 2 (fp) 3. beträffande polbens toleransgränser vid hastighetsöverträ- deber att avslårmotion 1988/89:Ju219 i denna del (yrkande 4. beträffandeautomatbk hastighetsövervakning m.m. att avslårmotion 1988/89:Ju219 i denna del (yrkande 1), motion 1988/89:Ju226 i denna del(yrkande 2), motion 1988/89:Ju229 i denna del (delvis), motion 1988/89:Ju251 idenna del (yrkande 2) och motion 1988/89:Ju821 i denna del (yrkande 1), 3(fp) 5. beträffandeförverkande av fordon att avslårmotion 1988/89:Ju602, _-- 6.beträffande hastighetsöverträdeber i /90:JuU4 att avslår motion 1988/89:Ju252 i denna del(yrkande 4(fp, c) 1. beträffande vårdslöshet i trafik att avslårmotion 1988/89:Ju601. Närvarande: (), (),(), (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (), GöranEricsson (m), (vpk), (), (),(), (), () och GunillaAndré (c). Polisens trafikövervakning (mom. 1 delvis) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjarmed "Mot bakgrund" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: Emellertid bör åtgärder omgående vidtas för att polisenskall kunna övervaka efterlevnaden av gällande trafikbestämmelser. Som framförsi motion Ju219 bör trafikpolisen därför, enligt utskottets uppfattning,tilldelas mer resurser. Det pågående budgetarbetet bör bedrivas i enlighethärmed. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Däremot saknas, enligt utskottets uppfattning, anledning att göra någrasärskilda uttalanden med anledning av motionerna Ju213, Ju226, Ju228, Ju229och Ju252. deb att utskottets hemställan undermoment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande polbens trafikövervakning attriksdagen deb avslår motion 1988/89:Ju213, motion 1988/89:Ju226 i denna del(yrkande 1), motion l988/89:Ju228, motion 1988/89:Ju229 i denna del (delvis)och motion 1988/89:Ju252 i denna del (yrkande 1), deb med anledning av motion1988/89:Ju219 i denna del (yrkande 2) som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört i detta hänseende. Trafikpolisenssynlighet (mom. 2) l989/90:JuU4 BrittaBjelle och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "Vad nu"och slutar med "trafikpolisens sida" bort ha följande lydelse: Emellertidkrävs redan nu kraftansträngningar på flera områden för att höjatrafiksäkerheten, och i detta sammhang bör åtgärder som har en omedelbar ochsnabb effekt på trafiken prioriteras. Till sådana åtgärder hör, som framförs imotionerna Ju243 och Ju251, öppen trafikövervakning. Trafikpolisen bör inriktasin verksamhet på synlighet på och utefter vägarna. Enligt utskottetsuppfattning är det särskilt viktigt att framhålla betydelsen av att kraven påökade satsningar härvidlag blir vederbörligen uppmärksammade vid deprioriteringar som sker regionalt och lokalt. Utskottets uttalanden bör gesregeringen till känna för att beaktas i verksamhetsplaneringen för de kommandebudgetåren. deb att utskottets hemställan under moment 2 bortha följande lydelse: 2. beträffande traftkpolbens synlighet att medanledning av motion 1988/89:Ju243 i denna del (yrkande 1) och motion1988/89:Ju251 i denna del (yrkande 1) som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört i detta hänseende. Automatisk hastighetsövervakning m.m. (mom. 4) BrittaBjelle och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 22 som börjar med "" och slutar med "behandlade delar" bort ha följandelydelse: uttalat tidigare är det angeläget att komma till rätta medhastighetsöverträdelserna både ur trafiksäkerhetssynpunkt och ur miljösynpunkt.Ett system med automatiserad hastighetsövervakning synes kunna ökaeffektiviteten och därmed sannolikheten för att upptäckahastighetsöverträdelser. Utskottet anser emellertid i likhet med vad som anförsav civilministern att ett ställningstagande för en sådan övervakningsmetodkräver ytterligare överväganden bl.a. ur rättssäkerhetssynpunkt, varförutskottet avstyrker bifall till motionerna Ju219, Ju229 och Ju821. Som framförsi motion Ju226 bör dessa frågor övervägas redan innan den planeradeförsöksverksamheten på området sätts i gång. Inte minst bör effekterna för denpersonliga integriteten beaktas noga. Naturligtvis måste också i sammanhangetstraffrättsdogmatiska överväganden ske. Det får ankomma på regeringen attföranstalta härom. Vad utskottet sålunda anfört ligger i linje med vad sombeträffande rättssäkerhetsaspekterna kommit till uttryck i motion Ju251.Utskottets uttalanden bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 4 bort ha följande lydelse: i989/90:JuU4 4. beträfende automatbkhastighetsövervakning m.m. att deb avslår motion 1988/89:Ju219 idenna del (yrkande 1), motion 1988/89:Ju229 i denna del (delvis) och motion1988/89:Ju821 i denna del (yrkande 1), deb med anledning av motion1988/89:Ju226 i denna del (yrkande 2) och motion 1988/89:Ju251 i denna del(yrkande 2) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört idetta hänseende. Hastighetsöverträdelser i (mom. 6) (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 25 som börjarmed "De nordiska" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse: De nordiska länderna uppvisar stora liklieter när detgäller trafik, sociala förhållanden, kultur m.m. Det bedrivs också ett nordisktsamarbete kring trafiksäkerhetsfrågor. De senare årens mindre gynnsammautveckling vad gäller olyckor och skador har enligt utskottets uppfattningbetydligt ökat både behovet och betydelsen av ett sådant arbete. Utskottet kandärför ställa sig bakom de önskemål som framförs i motion Ju252 om ettintensifierat harmoniseringsarbete när det gäller påföljder förtrafiköverträdelser inom . Det arbete som pågår inom i höjanderiktning av böter för hastighetsöverträdelser är inte tillräckligt. uppfattning bör från sida en intensifiering av ett sådantarbete i ske. Regeringen bör därför inom verka för störrelikheter vad gäller påföljder för trafiköverträdelser inom . nu uttalat bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande hastighetsöverträdeber iNorden att med anledning av motion 1988/89:Ju252 i denna del (yrkande2) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i dettahänseende. Polisens trafikövervakning (mom. 1 delvis) () anför: Jag anser det glädjande att samarbete övervägs mellanpolisen och AB vad gäller kontrollen av fordonen på våra vägar. Det är absolut ett steg i rätt riktning, när man utnyttjar en befintlig expertis i nya roller, för att exempelvis komma till rätta med polisens underdimensionering och de problem detta leder till. Men det krävs 29 också nyagrepp för att komma till rätta med den absoluta nonchalans