bet · GD01BoU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Därefter bör styrelse,alternativt en regional organisationskommitté, efter hörande av styrelsen,kunna lämna förslag om närmare utformning av förtroendevalda organ inomlänsstyrelsen till regeringen. får för egen del anföra följande. Ipropositionen har angivits att visst utrymme skall finnas för att på grund avett läns särskilda förhållanden medge avvikelser från det föreslagnanämndobligatoriet. Detta ter sig enligt utskottet särskilt naturligt med tankepå de speciella förhållanden som råder i t.ex. och . Meddet anförda får motionerna Bo9 (s) och Bo5 yrkande 6 (vpk) anses tillgodoseddaoch därmed besvarade. vill med anledning av förslaget ipropositionen och i motionerna anföra följande. kan i allt väsentligt ställa sig bakom deöverväganden som väglett regeringens förslag när det gäller att tilllänsstyrelsen knyta en nämndorganisation. Som framgått av den ovan redovisadesammanställningen av motionernas motiv har, med något undantag, tanken på attnämnder i och för sig kan behöva knytas till länsstyrelserna vunnit gehör. Vadmotionärerna kritiserat är förslaget i propositionen att det i princip skallvara obligatoriskt att inrätta vissa nämnder. Motionärernas uppfattning är,som framgått av redovisningen ovan, att den enskilda bör kunnabesluta om och i så fall vilka nämnder som kan behöva inrättas. Synpunkter avdenna innebörd förs fram t.ex. i kommunisternas partimotionBo5, i motion Bol7 (fp), i motion Bo23 (m) och i motion Bo31 (c); låt vara atti den förstnämnda och sistnämnda motionen frågan begränsats till att avsenämndorganisationen endast i vissa län. delar motionärernas uppfattning att detkan vara lämpligt att nämnder kan knytas till den nya . Bl.a. blir det då möjligt att etablera och bibehålla ett breddat förtroendeman nainflytande i viktiga frågor av regional karaktär. Utskottet finner det väsentligt att en ökad förtroendemannamedverkan kan komma till stånd. Vad det närmast då gäller är att kanalisera denna medverkan. Förslaget i propositionen innebär alltså att fem obligatoriska nämnder 28 I sammanhanget vill utskottet erinra om vad i propositio- nen anförs(s. 32) om att det i och även för andra län 1989/90:BoU4 kan varatänkbart att tillåta en annan nämndorganisation. I propositionen anförs vidareatt dessa frågor bör belysas inför genomförandet av reformen och i lämplig formredovisas för . Det synsätt som präglar regeringens förslag om inrättandetav nämnder innebär sålunda att frågan kommer att övervägas ytterligare. Utskottetförutsätter att regeringen vid dessa överväganden kommer att ta hänsyn till deskiftande förhållandena som finns i olika län och att övervägandena görs medbeaktande av behovet att tillåta viss flexibilitet i nämndorganisationen; dockunder den förutsättningen att goda möjligheter måste skapas för en fördjupadoch breddad förtroendemannamedverkan. Vad utskottet nu anfört om nämndorganisationen såvitt inteavser länsstyrelserna i Stockholmns län och ligger väl i linje medvad i motionerna anförts i frågan. Efter ytterligare överväganden avserregeringen således att i lämplig form redovisa sin syn på frågan. Det finns motbakgrund härav inte anledning för att nu göra något tillkännagivandei frågan. Med det anförda avstyrker bostadsutskottet motionerna Bol7 (fp)yrkandena 7 och 8, Bol9 (s) och Bo23 (m) yrkande 9 de tre sistnämnda yrkandenasåvitt nu är i fråga om nämndorganbationen såvitt inte avser länstyreberna iStockholms län och . Vad därefter angår nämndorganisationen vid länsstyrelsernai och finns inte tillräckliga skäl hävda att idessa län ovillkorligen skall finnas fem nämnder med den inriktning somföreslås i propositionen. Som där anförs är förhållandena i dessa länspeciella. Utskottet vill erinra om att i har en organisation som avviker från andra länsstyrelsers. Vidare harlandstinget i länet vissa uppgifter; uppgifter som i andra län inte sällanhandhas av och/eller handläggs på nivå. Även förlänsstyrelsen i föreligger så speciella förhållanden att en frånförslaget i propositionen avvikande nämndorganisation kan behöva skapas. Med anledning av kommunisternas partimotionBo5 yrkande 6 och motionerna Bo9 (s), Bo 17 (fjp) yrkandena 7 och 8, Bo 19 (s),Bo23 (m) yrkande 9 de fyra sistnämnda yrkandena såvitt nu är i fråga samt Bo31(c) yrkandena 2 och 3 och med hänvisning till det nu anförda föreslårbostadsutskottet att som sin mening ger regeringen till känna vad nuförordats om nämndorganbationen vid länsstyreberna i ochGotlands län. Förslaget i motion 1988/89:K504 (s) om ett stärktförtroendemannainflytande i miljöfrågor får anses tillgodosett ommiljönämnder, som föreslås i propositionen, kommer att inrättas. Etttillkännagivande enligt motionärernas förslag kan således inte anses erforderligt.Motionen avstyrks. I propositionen har föreslagits att en av de obligatoriskanämnderna bör benämnas utbildningsnämnd. Utan att nu gå in på nämndfrågan som sådan tar bostadsutskottet med anledning av vad utbildningsut- 29 skottetanfört upp frågan om det lämpliga i att ge nämnden denna anser att om benämningen utbild- 1989/90:BoU4 ningsnämndbehålls förväxlingar kan ske mellan denna nämnd och utbildningsnämnd. delar utbildningsutskottets uppfattning.Den i propositionen föreslagna bör ges annanbenämning. Frågan bör övervägas i det fortsatta arbetet. Utan att ta ställningi sak bör därvid övervägas om inte benämningen skolnämnd vore lämpligare. nu anfört om annan benämning på utbildningsnämnden bör gesregeringen till känna. I detta avsnitt behandlar utskottet också vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo5 yrkande 3 vari yrkas att som sinmening skall ge regeringen till känna att nämnd- och styrelseledamöter bör fåinitiativrätt och att detta skrivs in i en ny länsstyrelseinstruktion.Konstitutionsutskottet anför följande i frågan. I 2123 §§ förordningen (1988:971) med länsstyrelseinstruktionanges länsstyrelses styrelses ansvar och uppgifter. Styrelsen skall, utöver vadsom anges i 13 § verksförordningen (1987:1100) där föreskrivs bl.a. attstyrelse skall besluta om sådana föreskrifter som riktar sig till enskilda, kommunereller landstingskommuner besluta om viktigare frågor om samhällsplaneringoch regionala utvecklingsinsatser eller andra för länets utvecklingbetydelsefulla åtgärder, viktigare frågor om polisverksamheten, viktigarefrågor om organisation, arbetsordning ellerverksamhetsinriktning samt viktigare frågor i övrigt inom länsstyrelsensverksamhetsområden. Länsstyrelseinstruktionen innehåller inte någonmotsvarighet till den i den tidigare gällande länsstyrelseinstruktionen(1986:1122) intagna bestämmelsen (23 § p. 7) enligt vilken landshövdingen gavsmöjlighet att till styrelsen hänskjuta andra frågor än de i instruktionensärskilt angivna. Enligt särskild bestämmelse i den nyalänsstyrelseinstruktionen skall verksförordningen tillämpas pålänsstyrelserna. Detta innebär bl.a. att styrelsen skall ges tillfålle attyttra sig innan myndighetens chef (landshövdingen) avgör viktigare ärenden (22§ första stycket verksförordningen). I länsstyrelseinstruktionen (1988:971) anges inte närmarei vilken ordning frågor eller ärenden skall föreläggas styrelsen för beslut. Beredningenhärav sker normalt inom i samråd med landshövdingen. Detär dock naturligtvis inget hinder för andra ledamöter av styrelsen att ta uppfrågor som vederbörande anser att styrelsen bör behandla. Styrelsen får då taställning till om den anser att frågan skall tas upp till handläggning ellerej. Ledamot har alltså på sätt nu angivits redan enligt gällande ordningmöjlighet att ta upp frågor som han finner vara av vikt. Mot angiven bakgrundsaknas det enligt utskottet anledning att ta det i motionen begärdainitiativet. Med det anförda får motion Bo5 (vpk) yrkande 3 anses tillgodosedd. ansluter sig till vadkonstitutionsutskottet anfört men vill för sin del tillägga att frågan ominitiativrätten för ledamöterna i de nämnder som kan komma att inrättas bör, iden mån nämndverksamheten kommer att regleras i författning, kunna utformasmed länsstyrelseinstruktionen som förebild. förutsätter attäven denna fråga övervägs i det fortsatta arbetet. Därvid är det angeläget attinitiativrätten på ett starkare sätt kommer till uttryck såväl för styrelsensom för nämnderna. Med hänvisning till det anförda avstyr- 1989/90:BoU4 kerutskottet kommunisternas partimotion Bo5 yrkande 3 ominitiativrätt för ledamöterna i länsstyrebens styrebe m.m. 2 Val av ledamöter i nämnderna m.m. Enligt förslaget i propositionen skall nämnderna bestå avelva ledamöter, normalt med landshövdingen som ordförande. Av övriga tio ledamöterföreslås fem utses av och fem av regeringen. Förslaget skiljer sigfrån utredningens. Utredningen föreslog att nämnderna skulle bestå av nioledamöter inkl. landshövdingen. De skulle väljas av . När det gällerlänsstyrelsernas styrelse föreslås ingen ändring i nu gällande ordning. I motion Bo2 (c) yrkande 2, i vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo5 yrkandena 1 och 2 och i motion Bo21 (c) yrkande3 såvitt nu är i fråga föreslås att ledamöterna, inkl. ordföranden, i deobligatoriska nämnderna skall utses av . Till stöd för yrkandenaåberopas bl.a. länsdemokratiska skäl. Frågan har också aktualiserats ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo5 och då i anslutning till fråganom sättet för val äv ledamöter till nämnderna. I motionerna Bo21 (c) yrkande 3 såvitt nu är i fråga ochBo28 (s) tas upp frågan om vem som skall vara ordförande i nämnderna. Enligtförstnämnda motion bör någon knytning av ordförandeskapet till landshövdingeninte förekomma. Motionärerna menar principiellt att landshövdingen' inte börvara uppbunden av nämndernas beslut. Enligt motionen bör sektorssamordningenkunna genom kontinuerliga ordförande- och chefssamråd. I den andramotionen förordas att själv beslutar vem som skall varaordförande i resp. nämnd. Enligt motionärerna bör det normala vara attordföranden hämtas bland de förtroendevalda i nämnden, något som skulle stärkaförtroendemannainflytandet. Motionärerna anser att landshövdingen inte börvara uppbunden av nämndarbetet och involverad i nämndbesluten. I motion Bo6 (s) begärs att den ordning som föreslås ipropositionen för val till de obligatoriska nämnderna även skall gälla vid valav länsstyrelses styrelse. Enligt motionärerna skapas härigenom en god balansmellan olika intressen som finns representerade i styrelse. Departementschefen uttalar bl.a. följande i nu berördaavseenden (prop. s. 34): Jag anser emellertid inte att motsvarande system börinföras för nämnderna. Deras verksamhet blir inte av samma övergripande art somstyrelsens. Nämnderna skall i stor utsträckning tillämpa generell lagstiftning,tillse att nationellt fastställda mål följs upp och utvärdera verksamheter.Motsvarande inriktning gäller för flertalet av nuvarande länsnämnder. Dettaåterspeglas i sättet att välja länsnämnderna. Både den centrala och denregionala nivån medverkar i de flesta fall. Jag anser således att nämndernas karaktär motiverar ettannat valsätt än det som utredningen föreslagit. Reglerna för hur nämnderna skall utses bör allmänt grundas på det viktiga samspelet mellan politisk förankring och sakkunskap inom sektorsområdena. För att markera 31 den nyalänsstyrelsens roll i förvaltningen bör regeringen medverka vid valetav ledamöter. Även bör som valkorporation och 1989/90;BoU4 representantför länsintresset utse ledamöter. För att få en lämplig avvägningbör nämnderna bestå av tio valda ledamöter. dessa bör utses av regeringen och hälften av och i förekommande fall de kommuner som fullgör landstingsuppgifter. Genom ettsådant valsätt uppnås enligt min mening en lämplig och praktiskavvägning mellan nationella mål och regionala intressen. ansluter sig i allt väsentligt tilluttalandena i propositionen. Utskottet framhåller särskilt att de föreslagnanämnderna i första hand skall behandla frågor som rör speciell lagstiftning.Det ankommer således inte på nämnderna att göra några mera allmänpolitiskaavvägningar. Deras uppgift är att i sin verksamhet beakta av statsmakternafastställda nationella mål. I den mån utrymme för regionala bedömningar finnsfår de självfallet göra sådana. Mot denna bakgrund är det enligtkonstitutionsutskottets mening lämpligt att ledamöterna utses utifrån såvälcentrala som regionala synpunkter. Den avvägning som föreslås i propositionenfinner utskottet lämplig. Bostadsutskottetfinner inte tillräckliga skäl föreligga att frångå regeringens förslagavseende sättet för val av ledamöter till nämnderna. Motionerna Bo2 (c) yrkande2 och Bo21 (c) yrkande 3 detta yrkande såvitt nu är i fråga ochvänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo5 yrkandena 1 och 2 avstyrks. Beträffande den i några motioner upptagna frågan omordförandeskapet i nämnderna anges i propositionen bl.a. följande. Landshövdingen har att ansvara för länsstyrelsensverksamhet inför regeringen. Eftersom ansvar och befogenheter bör vara närakopplade till varandra är det enligt propositionen rimligt att landshövdingenhar ett betydande inflytande även i sådana ärenden där han eller hon intebeslutar självständigt. Detta motiverar att landshövdingen inte bara ingår istyrelsen och nämnderna utan också är deras ordförande. Enligt propositionenkan det emellertid i något fall vara lämpligt att annan än landshövdingen ärordförande i en nämnd. Det föreslås därför att regeringen om såbegär kan förordna annan än landshövdingen att vara ordförande. finner med hänvisning till detanförda att det inte finns anledning att på denna punkt frångå propositionenssynsätt. delar denna uppfattning. Motionerna Bo21(c) yrkande 3 såvitt nu är i fråga och Bo28 (s) om ordförandeskapet inämnderna avstyrks sålunda. I motionerna Bo 17 yrkande 8 såvitt nu är i fråga (fp) ochBo23 yrkande 9 såvitt nu är i fråga (m), vari yrkats avslag på förslaget ominrättande av obligatoriska nämnder, lämnas förslag till hur ledamöterna skallutses i de organ sorn motionärerna anser bör finnas vid sidan avlänsstyrelsernas styrelser. I motionerna föreslås att länsstyrelserna bör väljaledamöter i de nämnder de anser behövas. Med hänvisning till vadbostadsutskottet anfört ovan om fortsatta överväganden i nämndfrågan avstyrkerutskottet förslagen i motionerna. Enligt utskottets uppfattning får det ansesnaturligt att i dessa överväganden också behandladen i motionerna behandlade frågan om val av ledamöter i 1989/90:BoU4vbsa nämnder m.m. Utskottet föreslår således att även dessa motionsyrkandenavstyrks. delar uppfattningbeträffande den bedömning som gjorts i propositionen att det inte finns skälatt nu föreslå någon ändring av sättet att välja ledamöterna i länsstyrelsensstyrelse. Detta innebär alltså att bostadsutskottet föreslår att riksdagenavslår motion Bo6 (s), vari som tidigare framgått begärts att ordningen somföreslagits i propositionen för val till de obligatoriska nämnderna även skallgälla vid val av läns.styrebes styrebe. Regeringens förslag innebär att reformen bör träda i kraftden . Förslaget innebär också en förlängning av lagen (1985:1073) omförsöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning med , dvs. till ochmed utgången av juni månad 1991. föreslår att anta förslaget.Det har som bilaga 1 fogats till detta betänkande. För att förbereda genomförandet av reformen avseregeringen inrätta en central organisationskommitté. Inom varje län bör enregional organisationskommitté bildas. I kommunisternas partimotion Bo5 yrkande 7föreslås ett tillkännagivande till regeringen av innebörd att i sambandmed genomförandet alla möjligheter tas till vara att förverkligapersonalutveckjingsåtgärder, jämställdhet och en progressiv personalpolitik. delar motionärernas uppfattning. För attge uttryck åt den vikt som bör tillmätas dessa frågor bör medanledning av partimotionen som sin mening ge regeringen till känna att depersonalpolitbka frågorna i vid mening beaktas vid genomförandet av reformen. I motion Bo 17 (fp) yrkande 9 tas upp länsstyrebernasjuridbka kompetens. Motionärerna anför att inom länsstyrelserna handläggs mångafrågor som kräver kvalificerad juridisk kompetens. Inom varje länsstyrelse bördenna kompetens samlas inom en enhet. , som delar motionärernas uppfattning omlänsstyrelsernas behov av kvalificerade jurister, finner det dock intelämpligt att i nu förevarande sammanhang föreslå att göra det förordadetillkännagivandet. I den mån den blir aktuell under förberedelsearbetetförutsätter utskottet att regeringen i lämpligt sammanhang återkommer tillriksdagen. Inte heller finner bostadsutskottet det motiverat attriksdagen nu gör ett uttalande om efter vilka riktlinjer statens anslag m.m.skall tillföras länsstyrelserna. Med det anförda avstyrker utskottet motion Bo19 (s) såvitt nu är i fråga om länsstyrebernas ekonomiadminbtration m.m. Ävendenna fråga hör naturligen hemma i det kommande organisationsarbetet. 3 1989/90. Vad ipropositionen i övrigt anförts om riktlinjer för en reform av 1989/90:BoU4 denregionala statliga förvaltningen har inte givit utskottet anledning till erinraneller särskilt uttalande. 1. beträffande avslag på propositionen attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bo2 yrkande 1, 1989/90:Bo21 yrkandena 1 och 2, 1989/90:Bo24,1989/90:Bo25 yrkande 1, 1989/90:Bo30, 1989/90:Bo31 yrkande I, 1988/89:K229 ochI988/89:K247, I(c, mp) 2. beträffande ansvarsfördelningen mellan statligaoch kommu nala organ attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 1 och 1989/90:Bo23 yrkande 1 dettayrkande såvitt nu är i fråga, :{m.fp} 3. beträffande ansvarsfördelningen mellan de nyalänsstyreberna och de centrala ämbetsverken attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 2 och 1989/90:Bo23 yrkande 1 de bådayrkandena såvitt nu är i fråga, 3(m. fp) 4. beträffande utvärdering av de nationellamålens genomslag m.m. attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bol7 yrkande 2 såvitt nu 4{ni, fp) 5. beträffande behandlingen i de nyalänsstyreberna av utbild ningsfrågorna attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bol7 yrkande 6, 6. beträffande utvärdering och tilbyn/inspektionvid beredningen av utbildningsfrågorna inom den nya länsstyreben samt inrättande av en frbtående statlig skolinspektion m.m. attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i fråga avslårmotionerna 1989/90:Bo23 yrkande 2 och 1989/90:Bo27 och som sin mening gerregeringen till känna vad 5{in) 1. beträffande vuxenutbildningsnämnderna att riksdagenavslår motion 1989/90:Bol9 såvitt nu är i fråga, 6{m) - motiv 8. beträffande roll 1989/90:BoU4 att med godkännande av proposition 1988/89:154 så vitt nu är i fråga avslår motionerna 1989/90:Bo5 yrkande 4 och 1989/90:Bol9denna motion såvitt nu är i fråga, 7(vpk) 9. beträffande länsstyrebernas rolli vbsa ärenden som rör post- och telekommunikationer attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo23 yrkande 3, 8(m) 10. beträffandesärställning för lantbruksnämnderna( attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo25 yrkande 2, 9(c) 11. beträffande sammanslagning av lantbruksnämnd ochskogs vårdsstyrebe m.m. attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo23 yrkandena 4 och 5, 10{m) 12. beträffande skogsfrågornas ställning i den nyalänsstyreben att med godkännande av proposition 1988/89:154 så vitt nu är i fråga avslår motion 1989/90:Bol9 såvitt nu är i fråga, 13. beträffande den regionala statligafiskeriadminbtrationens framtida organbation att riksdagenmed godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i fråga avslårmotionerna 1989/90:Bol, 1989/90:Bo3, 1989/90:Bo4, 1989/90:Bo7, 1989/90:Bo8,1989/90:BolO, 1989/90:Boll, 1989/90:Bol3, 1989/90:Bol5, 1989/90:Bol6,1989/90:Bol7 yrkande 5, 1989/90:Bol8, 1989/90:Bo20, 1989/90:Bo22, 1989/90:Bo23yrkande 7, 1989/90:Bo25 yrkande 4 och 1989/90:Bo29, 14. beträffande en utredning om trädgårdsnäringen att avslår motion 1989/90:Bo25 yrkande 3, II {c) 15. beträffande avveckling av länsbostadsnämnderna att avslår motion 1989/90:Bo23 yrkande 8, 12(m) 16. beträffande länsbostadsnämndernas anknytning tillden nya länsstyreben attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bol9 såvitt nu är i fråga, 13(m) - moiiv. 17. beträffande resurserna vid länsbostadsnämnderna vidöver flyttning av vbsa arbetsuppgifier till de nya länsstyreberna och om resurserna vid länsbostadsnämnden i att som sin mening ger regeringen till känna vad 14(m) - villk. 18. beträffandehandläggningen av länsbostadsnämndernas kvar- 1989/90;BoU4 varande uppgifter attriksdagen avslår motion 1989/90:Bol7 yrkande 4, 15{m) - motiv, villk. 16 (fp) 19. beträffande lantmäteri och fastighetsregbtrering attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo5 yrkande 5, 17(vpk) 20. beträffande överlantmätarens uppgifter i den nyalänsstyrel sen attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo23 yrkande 6, 21. beträffande organbationen av den regionala och lokala lantmäteriverksamheten attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion l989/90:Bol2, IS{vpk) - moiiv 22. beträffande arbetsmarknadsfrågornas organbation påregio nal nivå attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bol7 yrkande 3. 19{fp} 23. beträffande resurserna vid länsstyrebernas sociala funk tioner attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i fråga avslår motionerna 1989/90:Bol4 och 1989/90:Bo26, res.211 {c. mp) 24. beträffande nämndorganbationen såvitt inte avserlänsstyrel serna i och attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bol7 yrkandena 7 och 8, 1989/90:Bol9 och 1989/90:Bo23yrkande 9 samtliga motionsyrkanden såvitt nu är i fråga, 21{m, fp) 25. beträffande nämndorganbationen i ochGot lands län attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i fråga ochmotionerna 1989/90:Bo5 yrkande 6, 1989/90:Bo9, 1989/90:Bol7 yrkandena 7 och 8,1989/90:Bol9, 1989/90:Bo23 yrkande 9 de fyra sistnämnda såvitt nu är i frågaoch 1989/90:Bo31 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 26. beträffandeförtroendemannainflytande i miljöfrågor attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1988/89:K504, 22{in, fp) - motiv, villk. 27. beträffande benämning på utbildningsnämnden /90:BoU4 att med anledning av proposition 1988/89:154 såvitt nu är ifråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 28. beträffande initiativrätt för ledamöterna ilänsstyrebens sty rebe m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo5 yrkande 3, 29. beträffandesättet för val av ledamöter till nämnderna attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bo2 yrkande 2, 1989/90:Bo5 yrkandena 1 och 2 och1989/90:Bo21 yrkande 3 detta yrkande såvitt nu är i fråga, 23(m.fp) - villk. 24(c. vpk. 30. beträffandeordförandeskapet i nämnderna attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bo21 yrkande 3 såvitt nu är i fråga och 1989/90:Bo28, 26{m} - motiv, villk. 31. beträffandeval av ledamöter i vbsa nämnder m.m. attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 8 och 1989/90:Bo23 yrkande 9båda yrkandena såvitt nu är i fråga, 21(m.fp) - villk. 32. beträffandeordningen för val till länsstyrebens styrebe attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo6, 33. beträffande förlängning av lagen (1985:1073)om försöks verksamhet med en samordnad länsförvaltning