bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motioner na 1989/90:A47 yrkande 1, 1989/90:A54 yrkande 3, 1989/90:A57 och 1989/90:A118 yrkande 12, alla i motsvarande delar, 249 res.150 (c) 206. beträffande permanent inplacering i högstastödområde av 1989/90:AU13 kommun attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motioner--na 1989/90:A47yrkande 1 i motsvarande del, 1989/90:A54 yrkande 2, 1989/90:A57 i motsvarandedel och 1989/90:A118 yrkande 12 i motsvarande del, res.151 (m) res.152 (c) 207. beträffande permanent inplacering i högstastödområde av kommun (Häggenås och ) attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motionerna 1989/90:A54yrkande 5 och 1989/90:A57 i motsvarande del, 208. beträffande permanent inplacering i stödområde 2 av kommun (Lockne, Häggenås, Lit, Kyrkas, och ) att riksdagenmed bifall till regeringens förslag avslår motionerna 1989/90:A68 yrkande 2,1989/90:A69 yrkande 4, 1989/ 90:A72 yrkande 1, 1989/90:A75 yrkande 1,1989/90:A97 yrkande 4, 1989/90:A107 yrkande 2 och 1989/90:A117 yrkande 2 och1989/90.A118 yrkande 12, alla i motsvarande delar, res.153 (fp) - villk. res.154 (c) res.155 (vpk) 209. beträffande permanent inplacering i stödområde 2 av återstående delar av kommun attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motionerna 1989/90:A68 yrkande2, 1989/90:A69 yrkande 4, 1989/ 90:A72 yrkande 1, 1989/90.A75 yrkande 1,1989/90:A97 yrkande 4, 1989/90:A107 yrkande 2 och 1989/90:A117 yrkande 2, allai motsvarande delar, res.156 (fp) - villk. res.157 (vpk) 210. beträffandeinsatser för kommun attriksdagen ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 211. beträffandeomlokalbering till Jämtlancb län att avslår motion 1989/90:A429, 212. beträffandeåtgärdsprogram i attriksdagen avslår motion 1989/90:A57 i motsvarande del, 213. beträffande permanent inplacering i högstastödområde av kommun (Fällfors, , ) attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motion 1989I90:A118yrkande 12 i motsvarande del, res.158 (c) 214. beträffande permanent inplacering i högstastödområde av kommun attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A107 yrkande 2, 1989/90:A108 yrkande 1 och1989/90:A118 yrkande 12, alfa i motsvarande delar, res.159 (c) res.160 (vpk) 215. beträffande permanent inplacering i högstastödområde av 1989/90:AU13 , och kommuner attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A49 samt 1989/90:A107 yrkande 2,1989/90:A108 yrkande 1 och 1989/90:A118 yrkande 12, alla i motsvarande delar, res.161 (c) res.162 (vpk) 216. beträffande permanent inplacering i stödområde 2 av , , (övriga delar) och kommuner attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motionerna 1989/90:A68yrkande 2, 1989/90:A69 yrkande 4, 1989/90:A72 yrkande 1, 1989/90:A75 yrkande 1,1989/90:A97 yrkande 4, 1989/90:A107 yrkande 2, 1989/90:A117 yrkande 2 och1989/90:A118 yrkande 12, alla i motsvarande delar, res.163 (fp) - villk. res.164 (c) 165 (vpk) 111. beträffande åtgärdsprogram iVästerbottens län att avslår motion 1988/89:A446, 218. beträffande permanent inplacering i högstastödområde av Bodens kommun (Edefors, ) attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motionerna 1989/90:A107yrkande 2 och 1989/90:A1I0 yrkande 2 i motsvarande delar, res.166 (vpk) 219. beträffande permanent inplacering i högsta stödområdeav kommun (Markbygdens kyrkobokföringsdbtrikt) attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motionerna I989/90:A107yrkande 2 och 1989/90:A110 yrkande 2 i motsvarande delar, res.167 (vpk) 220. beträffande permanent inplacering i stödområde 2 av Bodens och kommuner attriksdagen bifaller med bifall till regeringens förslag avslår motionerna1989/90:A68 yrkande 2, 1989/90:A69 yrkande 4, 1989/90:A72 yrkande 1,1989/90:A75 yrkande 1, 1989/90:A97 yrkande 4, 1989/90:A107 yrkande 2,1989/90:A110 yrkande 2, 1989/90:A117 yrkande 2, och 1989/90:A118 yrkande 12,alfa i motsvarande delar, res.168 (fp) - villk. res.169 (c) res.170 (vpk) 221. beträffande permanent inplacering i högstastödområde av kommun attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A40, 1989/90:A107 yrkande 2 i motsvarandedel och 1989/90:A110 yrkande 2 i motsvarande del, res.171 (vpk) 222. beträffande permanent inplacering i stödområde 2 av 251 kommun (Örnäset och Domkyrkoförsamlingen) attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motioner- 1989/90:AU13 na1989/90.A69 yrkande 4, 1989/90:A72 yrkande 1, 1989/90:A75 yrkande 1,1989/90:A97 yrkande 4, 1989/90:A107 yrkande 2, 1989/90:A110 yrkande 2 och1989/90:A117 yrkande 2, alla i motsvarande delar, res.172 (fp) - villk. res.173 (vpk) 223. beträffiande permanent inplacering istödområde 2 av kommun (återstående delar) attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motionerna 1989/90:A68yrkande 2, 1989/90:A69 yrkande 4, 1989/90:A72 yrkande 1, 1989/90:A75 yrkande 1,1989/90:A97 yrkande 4, 1989/90:A107 yrkande 2, 1989/90:A110 yrkande 2,1989/90:A117 yrkande 2 och 1989/90:A118 yrkande 12, alla i motsvarande res.174 (fp) - villk. 175 (c) res. 176 (vpk) 224. beträffandeinsatser för kommun attriksdagen ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 225. beträffandeåtgärdsprogram i attriksdagen avslår motionerna 1988/89:A407 yrkandena 1 och 3, 1988/89.A447,1989/90:A407 yrkandena 1-4, 1989/90:A447 samt 1989/90:A110 yrkandena 3-6, 8-11,13 och 14, 226. beträffiandestödområdesindelningen i övrigt attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1989/90:A116 yrkande 1, Al 18 yrkande 12 i motsvarande del och 1989/90:A445beslutar om stödområden för näringslivsutveckling beträffande återståendekommuner, attriksdagen avslår motionerna 1988/89:A418, 1988/89:A455 yrkande 3, 1989/90:A93yrkandena 1-3 och 6-8, I989/90:A114 yrkande 4, 1989/90:A403, 1989/90:A441,1989/90:A442 samt 1989/90:A454, 228. beträffandevad som anförts i propositionen i övrigt attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i propositionen, i den månfrågan inte behandlats i föregående moment. Närvarande:Lars Ulander (s), (fip), (), (c,(), (m), (), (), BoNilsson (s), (), (), (vpk), (), (), (), () och (). Förutsättningarna och riktlinjerna för regionalpolitiken(mom. 2) /VndersG Högmark, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande under avsnittet Regionpolitikensförutsättningar och allmänna inriktning som börjar med "För sin" ochslutar med "av " bort ha följande lydelse: Somframhålls i moderata samlingspartiets partimotion A83 och kommittémotion A422måste hela vårt land bidra till den ekonomiska tillväxten om på ettstort antal områden skall kunna möta morgondagens utmaningar. För att dettaskall kunna ske krävs att tillväxtprocessen fungerar i hela landet. Detverkliga utfallet av regionalpolitiken där traditionellt industri- ochföretagsstöd har dominerat har varit begränsat. Andra faktorer såsomkonjunkturernas skiftning, industribranschers omstrukturering, deninternationella konkurrenskraften, förändringar i tekniska processer, skiften igrundläggande idéer och värderingar hos enskilda människor och grupper hartroligtvis betytt mer för utvecklingen i olika regioner. Deviktigaste politiska insatserna för att förbättra förutsättningarna förinvånarna i de svagt utvecklade delarna av vårt land återfinns inte inom ramenför den normala regionalpolitiken. Marknadsekonomin måste stärkas och denenskildes kreativitet främjas. Det framtida skattesystemet, framtidaroll i , förutsättningarna för energiförsörjningen, utvecklingen avinfrastrukturer samt regler och lagar kring företagande är några av de faktorersom betyder mer för den regionala utvecklingen. Politiskabeslut inom andra politikområden, såsom den ekonomiska politiken, skatte-,närings-, trafik-, jordbruks-, social- och arbetsmarknadspolitiken utövar, ettlångt större inflytande än omfattande sysselsättning- och företagsstöd. Detanförda illustrerar och markerar nödvändigheten av en helhetssyn och insikt omsamspelet mellan olika sektorer. Framför allt då det gäller landsbygdens ochskärgårdens utveckling är helhetssynen avgörande. Utskottetanser att regeringen på ett anmärkningsvärt sätt har brustit i denna insikt ochhelhetssyn. Moderata samlingspartiet har lagt fram en rad förslag inom viktigaområden i syfte att ge hela landet förutsättningar för en bättre utveckling. 1989/90: AU 13 18 1989/90. Olika geografiskaperspektiv 1989/90:AU13 Regionalutveckling kan och bör enligt utskottets uppfattning ses i olika geografiskaperspektiv vilka sinsemellan samspelar. Utskottetvill i detta sammanhang bl.a. peka på moderata samlingspartiets partimotionSveriges väg till (1989/90;U503) i vilken föreslås åtgärder för attSverige inte skall bli en mindre utvecklad region i utkant. DenEuropeiska gemenskapen bygger nu upp en gemensam inre marknad. börtillämpa en strategi av stegvis anslutning som syftar till att svenskamedborgare och företag erhåller samma rättigheter, möjligheter och skyldighetersom medborgare och företag i andra västeuropeiska länder. Densocialistiska ideologin med dess krav på likformighet kräver standardiseradelösningar. Därigenom har makt och inflytande i samhället centraliserats. /Viltfler viktiga ekonomiska beslut fattas av ett relativt fåtal personer idepartement och riksdag. Ett av resultaten av en sådan politik är en kraftigtillväxt av den offentliga sektorn. Det har skett en kraftig centralisering avverksamheter till storstadsregionerna. Tillväxteni storstadsregionerna är dock inte i sig ett hot mot utvecklingen i andraregioner, menar utskottet, utan snarare en motor för tillväxt i hela landet.Tillväxten i områden som , och västra innebär inte attall befolkning och alla företag kommer att koncentreras dit . Denmycket avancerade teknikutveckling som än så länge sker huvudsakligen istorstadsområdena utgör i själva verket förutsättningen för att vi i Sverigeskall kunna utveckla framtidens arbetsinstrument. Dessa ger radikalt ändradeförutsättningar för decentralisering av produktion och service. Detta gagnarlångsiktigt våra möjligheter att skapa en balanserad regional utveckling. Fleraav de mellanstora städerna uppvisar en dynamisk tillväxt. Genom attnäringslivet i mellanstora städer utvecklas växer en servicestruktur upp somäven hjälper företagen i städernas omland. De mellanstora städernas tillväxt ärsåledes en faktor som är positiv för den regionala balansen. Viktigafaktorer för regional utveckling Utvecklingskrafteni olika regioner påverkas i hög grad av faktorer som inte direkt kan styrasgenom politiska beslut. Det gäller t.ex. klimat- och miljöförhållanden, ettgott entreprenörklimat, främjande av samarbete mellan företagare. Småföretagensvarar för det mest dynamiska inslaget i näringslivet. skulle kunna öka ytterligare. Utskottethar tidigare betonat helhetens betydelse och vill på samma sätt som moderatasamlingspartiet peka på några faktorer som är strategiska för den regionalautvecklingen. Närhetoch tillgänglighet till de viktigare marknaderna och besluts centra är av avgörande betydelse. Trafik- och kommunikationspoliti ken har därför en central roll inom ramen för en helhetssyn. vesteringarnasandel av BNP har under en lång följd av år sjunkit. 1989/90:AU13 Dennautveckling måste brytas. Utskottet vill erinra om de förslag på detta områdesom moderata samlingspartiet har lagt fram i andra sammanhang, bl.a. i formav förslag om kraftigt ökade anslag för såväl underhåll som utbyggnad av väg-och järnvägssystemet. Flygets roll som sammanhållande länk mellan olika regioneri är av central betydelse. Utifrån en regionalpolitisk helhetssyn serdärför utskottet med oro på de tilltagande kapacitetsproblemen vid /Vriandasflygplats. Dessa skulle fösas om den s.k. 3:e banan fårdigställdes,vilket därför framstår som synnerligen angeläget i ett nationellt perspektiv. En avreglering och successivt ök;mde konkurrens inominrikesflyget är också utomordentligt angeläget . Hög kunskaps- och kompetensnivå är en annan faktor av storvikt för en regions framtida utveckling. Det är därför angeläget att, sommoderata samlingspartiet understrjfker, kunskapskraven sätts högt på allaområden i undervisningssystemet. Den högre utbildningens utformning ochlokalisering får inte i första hand bli en regionalpolitisk"huggsexa" utan skall grundas på klara vetenskapliga kvalitetskravoch utvecklingsmöjligheter med ett samband mellan grundutbildning ochforskning. Moderata samlingspartiet har i motion med anledning av regeringensforskningsproposition lagt förslag som avspeglar detta synsätt. Utskottet anser liksom motionärerna att olika regionerskunskaps-och kompetensnivå kan säkerställas och vidareutvecklas genom universitets-och högskolesystemet i samspel med bl.a. regionens näringsliv. Genom atttillförsäkra universitet och högskolor en högre grad av självständighet kan enstörre mångfald och bättre utveckling åstadkommas. Detta skulle gynna denregionala utvecklingen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att centralaämbetsverk med stora kontaktytor bör ligga i landets huvudstadsregion. Däremotfinns det anledning att decentralisera genom att sprida beslutsfattandet iolika frågor. En decentralisering inom den offentliga förvaltningen, sominnebär att fler beslut fattas på lägre nivå, bidrar till att minska avståndetmellan beslutsfattarna och de enskilda individerna. Moderata samlingspartiets strävan att exempelvis lägga utså mycket som möjligt av beslutsrätten kring de regionalpolitiska stödformernatill länsstyrelserna är ett klart uttryck för att just ge regionerna ökadbeslutskraft. Det höjda länsanslaget som utskottsmajoriteten nu föreslår ger änbättre förutsättningar att föra en sådan politik. Utskottet delar också moderata sjimlingspartietsuppfattning att betydande dynamiska krafter skulle frigöras vid en avregleringav stora delar av det som utgör offentlig sektor, inte minst inom ramenför vård och omsorg. För de kvinnor som arbetar inom de offentligavårdmonopolen skulle en sådan avreglering göra det möjligt att finnaalternativa arbetsgivare, starta eget eller på annat sätt utveckla sina idéeroch yrkesfårdigheter. Ett gottrelativt konkurrensläge i form av låga skatter, avgifter etc. 255 stimulerartveklöst en regions utveckling. Utskottet vill även i detta sammanhang erinra om deförslag som moderata samlingspartiet har 1989/90:AU13 lagt fram medanledning av regeringens förslag om ändrade skatter. Enligt utskottets meningskulle dessa förslag på ett verkningsfullt sätt stimulera den totala ekonomiskaaktiviteten i samhället och därmed främja utvecklingen i alla delar av landet. Ettbibehållande av kvittningsrätten mellan olika förvärvskällor såsom moderatasamlingspartiet föreslagit gagnar exempelvis landsbygdens utveckling. Moderatasamlingspartiets förslag om sänkta socialförsäkrings-Zegen-avgifter istödområde 1 är ytterligare ett exempel på åtgärder för att få ett bättrerelativt kostnadsläge. Enrealistisk energipolitik är enligt utskottet en förutsättning för en godekonomisk utveckling och därmed tillväxt i alla delar av vårt land. Denenergipolitik regeringen säger sig företräda har motsatt effekt. Den kommer attfå utomordentligt allvarliga konsekvenser för redan nu sysselsättningsmässigtoch ekonomiskt svaga regioner. Detfinns också anledning att i detta sammanhang understryka elenergins unikakvaliteter då det gäller att på ett effektivt och miljö-vänligt sättdistribuera energi över stora avstånd till alla delar av vårt land. Godtillgång på och tillgänglighet till energi till rimliga priser är därförutifrån regionalpolitiska utgångspunkter en central fråga, anser utskottet. Arbetsmarknadensfunktion är av vital betydelse för tillkomsten av nya arbetsplatser iutvecklingsmässigt svaga delar av landet. I annat sammanhang finns förslag frånmoderata samlingspartiet, vilka syftar till en bättre fungerande arbetsmarknad. Attkunna erbjuda båda makarna förvärvsarbeten i sysselsättningsmässigt svagaregioner är viktigt. Vid rekryteringen av s.k. nyckelarbetskraft ställs dessafrågor på sin spets. Det är, som utskottet ser det, nödvändigt att finna nyamen okonventionella former för detta, såväl inom den enskilda som denoffentliga sektorn. Om så icke sker kommer bristen på kvalificerad arbetskraftpå sikt att effektivt hindra utvecklingen av stora områden i exempelvisNorrlands inland. flera dimetisioner och avseenden kreativt klimat kännetecknar regioner meddynamisk utveckling. En levande aktiv småföretagar-anda är ett sådantkännetecken. Småföretagaren och familjeföretagaren är omistliga delar i dettakreativa samhälle. Småföretagsamhetens betingelser måste därför på alla sättutvecklas och förbättras i alla dess uttrycksformer runt om i landet. Kulturlivetsbetydelse kan inte nog understrykas. Det finns anledning enligt utskottet attstatsmakterna noga beaktar detta vid framtida medelstilldelningar även utifrånregionalpolitikens utgångspunkter. Landsbygden och skärgården /90:AU13 Enlevande landsbygd och skärgård måste baseras på samspel mellan åretruntboendeoch dem som söker rekreation på landsbygden. Fritidshus och turism bidrar levande landsbygd. Därför bör byggnation underlättas, bl.a. genom generösarebyggnadslovsregler på landsbygden och i delar av skärgårdsområdena. Denföreslagna skatteomläggningen med momsbreddningen, höjda energi- ochboendeskatter liksom stigande bensinpriser och försämrade bilavdrag kommer attdrabba landsbygden hårt. fastighetstaxering kan också få allvarligakonsekvenser för landsbygden. Förmögenhetsskatten på det s.k. arbetandekapitalet i små och medelstora företag exempelvis jordbruksföretag måsteslopas. Underskott i förvärvskälla bör även vara avdragsgillt motöverskott i andra förvärvskällor och andra inkomstslag. Attkombinera jordbruk med annan sysselsättning är oftast förutsättningen för atten familj skall kunna bo kvar på landsbygden och bruka jorden. Det är därförviktigt att de regler som diskriminerar kombina-tionssysselsatta lantbrukaresnarast undanröjs. Välfungerande, individuella transportsystem är en förutsättning för att människorska kunna bo och verka i alla delar av . Bilen är viktig för det storaflertalet svenskar som bor i glesbygd. Höjda avgifter och skatter på bilismen iglesbygden måste därför avvisas. Oaktatde mest omfattande och verkningsfulla insatserna för regional utveckling oftagörs inom det icke traditionella regionalpolitiska området måste dessagenerella insatser kompletteras med ett begränsat antal mer eller mindreselektiva stödformer i de mest ubatta områdena, dvs. Utskottetåterkommer i den följande framställningen till förslag om stödformer ochstödområdesindelning. Detär utskottets övertygelse att de åtgärder som beskrivits ovan skulle förbättraförutsättningarna för en framgångsrik utveckling i alla delar av landet ochdärmed minsla behovet av traditionella regionalpolitiska åtgärder. har anfört med tillstyrkande av motionerna 1988/89:A422 och A83 börges regeringen till känna. Förslageni motionerna 1988/89:A453 (mp), 1988/89:A462 (vpk), 1988/89:A482 (vpk), A106(mp), A107 (vpk), A291 (vpk) och A430 (vpk) syftar också till omläggning avpolitiken för att ändra förutsättningarna för regionalpolitiken, men i enriktning som utskottet tar bestämt avstånd ifrån. Utskottetkan inte heller ställa sig bakom den utformning av riktlinjerna förregionalpolitiken som återfinns i motionerna 1988/89:A435 (c), Alll (c), A118(c) och 451 (c). Motionerna 1988/89:A454 (fp) och A97 (fp) får i vissutsträckning ans deb attutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 1989/90:AU13 2. beträffiande förutsättningarna och riktlinjerna förregionalpolitiken attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:A422 yrkande 1 och 1989/90:A83yrkande 2 i motsvarande del, med anledning av regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1988/89:A435 yrkandena 1 och 4-6, 1988/89:A444,1988/89:A453 yrkandena 1-3, 1988/89:A454 yrkandena 1 och 2, 1988/89:A462 yrkandena1 och 2, 1988/89:A469, 1988/89:A482 yrkande 2, 1989/90:A80, 1989/90:A97 yrkande1 i motsvarande del, 1989/90:A106 yrkande 1 i motsvarande del, 1989/90:A107yrkandena 3 i motsvarande del och 5, 1989/90:A111 yrkande 1, 1989/90.A118yrkandena 1 i motsvarande del, 25, 30 i motsvarande del och 38, 1989/90:A291yrkande 3, 1989/90:A420, 1989/90:A430 yrkande 2, 1989/90:A436, 1989/90:A448samt 1989/90:A451 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Förutsättningarna och riktlinjerna för regionalpolitiken(mom. 2) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande under avsnittetRegionalpolitikens förutsättningar och allmänna inriktning som börjar med och"För sin" och slutar med "av " bort ha följandelydelse: När lokaliseringspolitiken tillkom i början av 1960-taletvar ett av argumenten för den att understödja ett rationellareresursutnyttjande. Regionalpolitiska problem finns även men problemen ärannorlunda än . är vi i en situation där ett fåtal orterbefinner sig i utveckling som ortskriser och problem på ett annatsätt än tidigare riskerar att uppstå i hela landet. De snabbt expanderandedelarna av industrin, som data- och tjänstenäringarna, har en tendens attkoncentrera sig till vissa områden. Dessa företag som etablerar sig itillväxtområdena styrs av andra "etableringsfakto-rer" vid sidan avtraditionella kostnadshänsyn. Det är företag som bygger på behov av ny kunskapoch kvalificerad personal. Det blir därför naturligt att de då lokaliserar sigi närheten av kunskapscentra som universitet och högskolor. Detta betyder att infrastruktur av olika slag har blivitallt viktigare. Det gäller att erbjuda företagsamheten en sådan miljö attkreativitet och nytänkande kan stimulerjis. Den nya regionalpolitiken måste haen mobiliseringspolitisk utgångspunkt. Regional balans skall uppnås genom attunderstödja lokal mobilisering, enskilda initiativ och skaparanda. I likhet med i motionerna 1988/89:A454 och A97anser utskottet att politiken måste syfta till att skapa och understödja allmän na miljöer där skapande och enskilda initiativ kan utvecklas. Därmed blir frågor om utbildning och forskning, kommunikationer och även 258 kulturviktiga vid sidan av stödsystemen. Det är av mycket stor vikt att man även i de delar av landet som upplever problem kan skapa 1989/90:AU13förutsättningar för god utbildning och goda kontaker med landet i övrigtjämte ett gott kulturutbud. Trots de satsningar som görs på regionalpolitiken tvingasutskottet i likhet med motionärerna konstatera att propositionen ärotillräcklig mot bakgrund av de behov som föreligger. Samordning av olika poliiikområden Det är viktigt med en god samordning mellan olikapolitikområden inom regionalpolitiken. Regeringen har inte lyckats särskilt välmed det. I propositionen föreslås nu att den centrala organisationen skallförstärkas. Utskottet har en annan uppfattning än regeringen. Det som fordrasär en ökad självständighet på länsnivå. Det är här kunskaperna om de konkretaproblemen finns och det är här de kan lösas. Länsstyrelserna bör därförtilldelas en än viktigare roll i regionalpolitiken. Länens roll inom regionalpolitiken kommer att ställa storakrav på länsorganens förmåga till överblick, planering och sektorssamordning.Utskottets förhoppning är att det genom beslut om en nyregional förvaltning skapas bättre förutsättningar för att i länen väga olikasektorsintressen mot varandra. Naturligtvis ställer den ökade friheten förlänen också krav på kontroll och utvärdering av deras verksamhet. Ett viktigt inslag i en mobiliserande regionalpolitikmåste enligt utskottets uppfattning vara insatser för att förbättrainfrastrukturen i utsatta delar av landet, t.ex. genom förbättradekommunikationer samt ökad tillgång till utbildning och FoU. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om de förslag somfolkpartiet lagt fram på olika politikområden såsom t.ex. inom närings-,utbildnings-, forsknings- och trafikpolitiken. /dessa områden hartillsammans med regionalpolitiken betydelse för regionens utveckling. Vid sidan av de traditionella insatserna krävs enligtutskottets mening även en politik för att möta snabbt uppdykande och lokalakriser.