bet · GD01TU1 · 1989-12-31 00:00:00 — 9. beträffande ekonomiska styrmedel och nyafinansieringskällor au avslår mofionerna 1988/89:T212, 1988/89:T222 yrkande 2 i denna del, 1988/89:1725 yrkandena 5, 7 och 9 samt 1988/89:T233, 10. beträffandeaffärsverksformen m.m. attriksdagen avslår mofion 1988/89:T225 yrkande 24, 11. beträffandeaffärsverkens regionalpolitbka ansvar att avslår motion 1988/89:T249, 12. beträffandehandläggning av bilfrågor i att avslår mofion1988/89:T447 yrkande 1, 13. beträffandenordiskt samarbete attriksdagen lämnar motion 1988/89:T215 yrkande 3 utan särskild åtgärd. Närvarande:Birger Rosqvist (s), (), (), (),(), (), (), (), (), i (m), (), ViolaClaesson (vpk), (), (), (),() och (). Reservationer i989/90:TUi Trafikpolitikens mål och inriktning (mom. 1) (), (), iMalmö (m), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Enligt utskottets" och på s. 8 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet har för sin del inget att erinra mot det avriksdagen fastlagda övergripande målet för trafikpolitiken, nämligen attmedborgarna och näringslivet i landets olika delar skall erbjudas entillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader. Den av regeringen förda politiken lederemellertid Inte till att målet uppnås. Såsom framhålls i motionerna T222 (fp)och T225 (m) krävs det en radikal omläggning av trafikpolitiken för att lösaproblemen I fråga om bl.a. miljö, service och framkomlighet. Transporter är nödvändiga om vårt samhälle skall fungera.De är en vikfig förutsättning för handel och dynamisk utveckling. Trafik ochtransporter utgör en av det moderna samhällets många större källorfill föroreningar. En av de viktigaste miljöpolifiska uppgifterna under1990-talet måste därför vara att komma till rätta med dessa problem.Trafikpolitiken måste också samverka med reglonalpolifiken och gesäkerhetsfrågorna hög prioritet. För att uppnå de trafikpolitiska målen är det enligtutskottets mening nödvändigt att varje trafikgren bär sina egnasamhällsekonomiska kostnader innefattande bl.a. miljöpåverkan. Ekonomiskastyrmedel bör användas i ökad utsträckning. Det är vidare nödvändigt attgenomföra en genomgripande avreglering av trafikslagen. Därigenom skullekonkurrensen öka vilket leder fill såväl bättre service som lägre priser ochökad valfrihet för individer och företag. Vad utskottet nu anfört om trafikpolitikens mål ochinriktning innebär att motionerna T222 (fp) och T225 (m) tillstyrks i dennadel. Utskottets ställningstagande innebär vidare att syftet medflera av de övriga mofioner som behandlas i större eller mindre utsträckningfillgodoses. Det gäller mofionerna T210 (c), T215. (c), T221 (c), T232 (fp),T236 (fp) och T259 (c). Utskottet kan inte ställa sig bakom de krav på attbilismen och luftfarten skall begränsas som förs fram i motionerna T204 (mp),T207 (vpk), T223 (mp), T252 (vpk), T255 (mp), T258 (vpk), T268 (mp) och T368(mp). Dessa mofionsyrkanden avstyrks följaktligen. Även motion T559 (mp)avstyrks av utskottet. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande trafikpolitikens mål ochinriktning att med bifall fill mofionerna 1988/89:T222 yrkande 1 och1988/89:1225 yrkande 1, med anledning av mofionerna 1988/89:T210 yrkande 1,1988/89:T215 yrkandena 1 och 2,1988/89:T221 yrkande 1, 1988/89:T232 yrkande 1,1988/89:T236 och 1988/89:T259 yrkande 1 samt med avslag på motionerna1988/89:T204 yrkande 1, 1988/ 89:T207yrkande 1,1988/89:T223 yrkande 2,1988/89:T252 yrkande 1, 1989/90:TU11988/89:T255 yrkande 1, 1988/89:T258 yrkande 1, 1988/89:T368 yrkande 1och 1988/89:T559 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Trafikpolitikens mål och inriktning (mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Enligt utskottets" och på s. 8 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion T215(c), nämligen att trafikpolitiken bör utformas så att den leder fram till ettdecentraliserat miljövänligt, mindre sårbart, näringspolifiskt starkt samteffekfivt och konkurrenskraffigt samhälle. Trafiken har en omfattande inverkan på vår miljö- ochenergipolitik. En framåtsyftande trafikpolitik måste därför främja miljövänligatransportsystem som inte rubbar den ekologiska balansen. Ur energisynpunktmåste transportsystemet i så stor utsträckning som möjligt baseras på rena ochförnyelsebara energikällor. Trafikpolifiken måste också enligt utskottets meningutformas så att den främjar ett decentraliserat näringsliv. Goda dalakommunikationer,bra vägar och god postservice är nödvändiga för alla företag, oberoende av varde är lokaliserade. I många fall gäller detta också fillgång filljärnvägstrafik, flygplatser, hamnar och transportstöd. Trafikpolifiken har stor social betydelse.Kommunikafionerna måste därför utformas så att de medverkar till att skapa godalevnadsförhållanden och bryta isoleringen för enskilda grupper av människor. Utskottets ställningstagande till målen och Inriktningenav trafikpolitiken, vilket av bör ges regeringen till känna, innebäratt motionerna T215 (c) och T221 (c) tillstyrks i denna del. Deltaställningslagande innebär vidare att syftet med yrkandena i motionerna T210 (c)och T259 (c) får anses fillgodosett. För att komma till rätta med de miljö- och irängselproblemsom bilismen förorsakar anser utskottet att en begränsning av trafiken framförallt i storstäderna är nödvändig. Till denna fråga återkommer utskottet senareI detta betänkande. Att , som begärs i flera av motionerna, skulleange att bilismen skall begränsas med en viss andel anser utskottet vara felmetod att komma till rätta med miljöproblemen. Dessa motionsyrkanden avstyrksdärför av utskottet. Även övriga behandlade yrkanden avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande trafikpolitikens mål ochinriktning att med bifall till motionerna 1988/89:T215 yrkandena 1och 2 och 1988/89:T221 yrkande 1, med anledning av motionerna 1988/ 89:T210yrkande 1 och 1988/89:T259 yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1988/89:T204yrkande 1, 1988/89:T207 yrkande 1, 1988/ 89:T222 yrkande 1,1988/89:T223 yrkande2,1988/89:T225 yrkande 1, 1988/89 :T232 yrkande 1, 1988/89 :T236, 1988/89:T252 yrkande 1, 1988/89:T255 yrkande 1, 1988/89:T258 yrkande 1, 1988/89:T368 1989/90:TU1 yrkande 1och 1988/89:T559 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Trafikpolitikens mål och inriktning (mom. 1) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Enligt utskottets" och på s. 8 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: har väg- och flygtrafiken ökat kraftigt,som såväl person- som godstågstrafiken har minskat. Såsom framhålls imofion T258 (vpk) strider denna utveckling mot viktiga mål, främst vad gällermiljö- och energihushållning. Utskottet anser att utvecklingen snabbt måste brytas.Detta kan ske genom att vägtrafiken och luftfarten begränsas med hjälp avekonomiska och andra restriktioner, som järnvägstrafiken, särskih deneldrivna, stimuleras. Trafikpolifiken bör kännetecknas av krav på god miljö,regional balans och säkerhet. Luftföroreningarna i tätorter härrör till fråntrafiken. Erfarenheter från visar att katalysatorer på bilar inte effekfivtkan lösa några miljöproblem. Utskottet delar den uppfattning som framförs imotion T252 (vpk) att det är aningslöst att hoppas att det går att"asfaltera bort" de enorma problem som bilismen skapar. Inget landhar kunnat minska miljö-, trängsel- eller trafikproblemen genom att investera iallt fler motorvägar. Tvärtom alstrar nya motorvägar ytterligare bihrafik. Utskottet anser därför att bör ge regeringen iuppdrag att utarbeta en handlingsplan med syfte att minska landsvägstrafikenoch kraftigt bygga ut framför allt spårbunden kollektivtrafik, har vägtrafiken skördat mer än 8 000liv och allvarligt skadat 70 000 människor. har många settbilen som en frihetssymbol. När antalet bilar ökat till en viss mängd hotas istället friheten. Såsom anförs i mofion T207 (vpk) måste bilismen ocksåbegränsas i avsikt att spara människoliv. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionernaT207 (vpk), T252 (vpk) och T258 (vpk) fillstyrks i nu behandlade delar, bör avriksdagen ges regeringen fill känna. Utskottets ställningstagande innebärvidare att syftet med mofionerna T204 (mp), T210 (c), T215 (c), T221 (c), T223(mp), T255 (mp), T259 (c) och T368 (mp) i allt väsentligt blir fillgodosett.Övriga motionsyrkanden avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande trafikpolitikens mål ochinriktning att med bifall till motionerna 1988/89:T207 yrkande 1,1988/89:T252 yrkande 1 och 1988/89:T258 yrkande 1, med anledning av motionerna1988/89:T204 yrkande 1, 1988/89:T210 yrkande 1, 1988/89:T215 yrkandena 1 och 2,1988/89:T221 yrkande 1, 1988/ 89:T223 yrkande 2, 1988/89:T255 yrkande 1,1988/89:T259 yrkande 1 och 1988/89:T368 yrkande 1 samt med avslag på motionerna1988/ 89:T222 yrkande1,1988/89:T225 yrkande 1,1988/89:T232 yrkande 1, 1989/90:TU1 1988/89:T236och 1988/89:T559 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Trafikpolitikens mål och inriktning (mom. 1) delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "" och på s. 8 slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: Utvecklingenpå trafikområdet kännetecknas av ökad trafik i första hand på vägarna och iluften och stagnerande eller minskande trafik på järnväg och i sjöfart.Kollektivtrafiken i stort har inte ökat i samma takt som trafiken som helhethar gjort. Såsomredovisas i motion T223 (mp) innebär vägtrafiken en betydandesamhällsekonomisk nettoförlust på mer än . Dessaberäkningar som bygger på officiell statistik underskattar sannoliktvägtrafikens miljökostnader. Nya rön visar att kväveoxidutsläppen är en av defrämsta orsakerna till havens övergödning, den tilltagande försurningen och deomfattande skadorna på vegetationen. Trafiken svarar för avkväveoxidutsläppen i . Utskottetanser att viss trafik är nödvändig och nyttig. Ett väl fungerandetransportsystem är en förutsättning för ett gott samhälle. Det betyder inte attall trafik och alla transporter bidrar till välfärden. Tvärtom är mångatransporter onödiga och sker dessutom på ett miljöfarligt sätt. Dagenstrafikvolymer är större än vad som är optimalt för samhället och naturen.Enligt utskottets mening bör därför målsättningen vara att i ett första stegminska privatbilismen . En väsentlig del av denna trafikbör kunna ersättas med en ökning av kollektivtrafiken främst i storstäderna. Utskottetanser vidare atl det totala transportarbetet kan minskas genom satsning påbättre lokal försörjning och självtillit, bättre planering så att avståndenmellan bostad och service blir kortare samt ökad decentralisering. nu anfört, vilket innebär atl motionerna T204 (mp), T223 (mp), T255(mp) och T368 (mp) fillstyrks i nu behandlade delar, bör av gesregeringen till känna. Utskottetsställningstagande innebär vidare att syftet med motionerna T207 (vpk), T210(c), T215 (c), T221 (c), T252 (vpk), T258 (vpk), T259 (c) och T559 (mp) helteller delvis tillgodoses i denna del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande trafikpolitikens mål och inriktning attriksdagen med bifall fill motionerna 1988/89:T204 yrkande 1, 1988/89:T223yrkande 2, 1988/89:T255 yrkande 1 och 1988/89:T368 yrkande 1, med anledning avmofionerna 1988/89:T207 yrkande 1, 1988/89:T210 yrkande 1, 1988/89:T215yrkandena 1 och 2, 1988/ 89:T221 yrkande 1,1988/89:7252 yrkande 1,1988/89:T258yrkande 1, 1988/89:7259 yrkande 1 och 1988/89:T559 samt med avslag på mofionerna 1988/89:T222yrkande 1, 1988/89:T225 yrkande 1, 1988/ 1989/90:TU1 89:T232 yrkande 1 och1988/89:T236 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, Beräkningsmodell för järnvägsinvesteringar (mom. 3) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "I princip"och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottetanser det väsentligt att de samhällsekonomiska kalkylerna för väg- ochjärnvägsutbyggnader görs på ett sådant sätt att de möjliggör en rättvisjämförelse. En vägförkortning betraktas som en stor vinst för samhälletgenom de tidsbesparingar som därmed kan åstadkommas. Omen rättvis jämförelse skall kunna göras måste därför även nya järnvägsbanor ochkurvrätningar av järnvägssträckor ges samma positiva värde i densamhällsekonomiska kalkylen. Det bör ankomma på regeringen att bevaka att deolika beräkningarna görs på ett jämförbart sätt. nu anfört, vilket innebär att motion T223 (mp) tillstyrks i dennadel, bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3.beträffande beräkningsmodell för järnvägsinvesieringar att med bifalltill motion 1988/89:T223 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Avreglering (mom. 4) RolfClarkson (m), (), i (m), () och () anser delsalt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "I den"och på s. 11 slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Såsomframhålls i motionerna T225 (m) och T234 (fp) finns det inom trafik- ochkommunikafionsområdet en rad regleringar. Flyget, busstrafiken ochGotlandstrafiken nämns som trafikslag som är hårt reglerade. Mofionärernaanser att en avreglering skulle leda fill ökad konkurrens, vilket i sin turskulle medföra såväl lägre priser som bättre service. Utskottetdelar för sin del denna uppfattning. Regeringen bör därför återkommafill med förslag om en reduktion av antalet regler och förordningarinom trafikpolifiken. En sådan avreglering bör också innebära en störreflexibilitet i fråga om finansiering av investeringar och drift. Utskottetanser vidare att ett ökat inslag av entreprenadupphandling bör eftersträvas.Det skulle öka konkurrensen och höja effekfiviteten på trafikområdet. Privataföretag bör därför kunna anlitas i ökad utsträckning. Trafikhuvudmännenshuvuduppgift enligt detta synsätt bör vara att ansvara för upphandlingen avtranporttjänster. Producentkontrollen bör således skiljas från inköpsrollen. I samband med atttrafikslagen avregleras är det enligt utskottets mening nödvändigtatt se till att inte oacceptabla regionalpolitiska effekter.uppstår. 1989/90:TU1 Om så är fallet kan regionalpoliliska åtgärder behöva vidtas. Dettaskulle leda till att det regionalpolitiska stödet öppet redovisas överstatsbudgeten, vilket utskottet anser vara en riklig princip. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att syftet medmotionerna T225 (m) och T234 (fp) blir fillgodosett, bör av gesregeringen fill känna, dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av mofionerna 1988/89:T225 yrkandena 2, 28 och 29 samt1988/89:T234 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Bilavgifter i storstäderna (mom. 5) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "sida" bortha följande lydelse: Den ökande trafiken har medfört att situafionen blivitohållbar på många håll. Detta torde framför allt gälla storstadsområdena, därdet är nödvändigt att kraftigt minska bilismen för att komma till rätta medmiljö- och trängselproblem. I flera av våra större städer finns intresse föratt begränsa biltrafiken med hjälp av biltullar/områdesavgifter. Situafionen i varje kommun är unik. Utskottet anser därföratt de som bor . och verkar på en ort är bäst skickade att avgöra vilka metodersom är lämpligast just där. Enligt utskottets mening bör därför regeringensnarast återkomma till med förslag som ger kommunerna rätt att självabesluta om trafikreglerande åtgärder. Denna rätt bör självfallet även omfattaolika slag av ekonomiska styrmedel såsom t.ex. biltullar, lägesavgifter ellerområdesavgifter. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att syftet medmotionerna T202 (c), T222 (fp), T223 (mp), T253 (vpk), T254 (m), T355 (mp) ochT363 (mp) torde bli tillgodosett i denna del, bör av ges regeringentill känna. Yrkandet i motion T225 (m) avstyrks. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffandebilavgifter i storstäderna attriksdagen med anledning av mofionerna 1988/89:7202 yrkande 5, 1988/89:T222yrkande 8 i denna del, 1988/89:T223 yrkande 24, 1988/89:T253 yrkandena 1 och 2,1988/89:T254 yrkande 3,* 1988/ 89:T355 och 1988/89:T363 samt med avslag påmotion 1988/89:T225 yrkande 11 som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört, Programför 1000 trådbussar (mom. 8) 1989/90:TU1 (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet är" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion T917(vpk) nämligen att den elektriska trådbussen vid sidan av de dyrarespårsystemen är ett mycket miljövänligt och därtill väl beprövat system förkollektiv tätortstrafik. Det finns i världen ca 33 0000 trådbussar i 350städer. Utskottet anser I likhet med mofionärerna att regeringenbör få i uppdrag att utarbeta ett trafik- och industripolitisktprogram för tillverkning och användning av 1 000 tusen trådbussar i störresvenska städer. Genom ett sådant program skulle staten garantera att en storsvensk trådbusstillverkning kom till stånd. Dessutom skulle inköpspriserna förkommunernas del kunna hållas nere, inte minst tack vare gemensammautvecklingskostnader och den priskonkurrens som den attraktiva ordern skulleutlösa bland komponenttillverkarna. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionentillstyrks I denna del, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande program för 1 000 trådbussaratt med bifall till motion 1988/89 :T917 yrkande 1 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört, Affärsverksformen m.m. (mom. 10) (), (), iMalmö (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "behandladdel" bort ha följande lydelse: , posten, SJ, luftfartsverket och sjöfartsverketär affärsverk som sorterar under . Såsom framhålls imofion T225 (m) Innebär affärsverksformen en rad hinder, vilket medför attaffärsverkens ledning och styrelse saknar möjlighet att driva verksamheten likarafionellt som sina konkurrenter. Inom affärsverken blandas dessutommyndighetsutövning och affärsverksamhet, vilket är negafivt för den kommersiellaverksamheten och skapar misstro från konsumenternas sida. Utskottet anser därför att affärsverkens kommersiellaverksamhet bör bedrivas i aktiebolagsform. Därmed kan likvärdigakonkurrensvillkor skapas. I samband med byte av företagsform bör en gemensaminstans skapas för verkens myndighetsutövande delar. Flera av affärsverken, som t.ex. SJ, äger dotterföretagsom bör avyttras. Skälet till detta är att bolagen bedriver verksamhet somdirekt konkurrerar med moderföretaget eller att en ny ägarbild skulle ge ökademöjligheter till utveckling och konkurrens på lika villkor. Regeringen böromedelbart se fill att en genomgång görs av vilka dotterbolag som bör säljas. VadUtskoUet nu anfört, vilket innebär att mofion T225 (m) tillstyrks i 1989/90:TU1 denna del, bör av ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffande affärsverksformen m.m. aU medbifall fill motion 1988/89:T225 yrkande 24 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Nordiskt samarbete (mom. 13) (), (), (vpk) och ()anser delsalt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Medhänvisning" och slutar med "sida" bort ha följandelydelse: Utskottetanser I likhet med motionärerna att det är viktigt att de nordiska ländernasamordnar sin trafikpolitik och därefter gemensamt marknadsför miljövänligatransportsystem. bör ta inifiafiv fill detta i nordiskt sammanhang. nu anfört, vilket innebär att motion T215 (c) fillstyrks i denna del,bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse: 13, beträffande nordbkt samarbete att med bifalltill mofion 1988/89:7215 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Beräkningsmodellför järnvägsinvesteringar (mom. 3) och (båda c) anför: Vivill i detta sammanhang hänvisa fill reservation 3 i trafikutskottetsbetänkande /89:TU11.1 denna reservafion framhåller centerledamöterna attdet saknas beräkningsmodeller för att göra fullständiga samhällsekonomiskaanalyser av olika investeringar. Miljökostnader och miljövinster väger intefillräckllgt tungt, då t.ex. lönsamheten av investeringar i nya järnvägarutreds. Enligt reservationen borde transportrådet få i uppdrag att utarbeta enny sådan beräkningsmodell. Storstadsfrågor (mom. 5-7) RolfClarkson (m), (), i (m), () och () anför: Somframgår av avsnitt 4, Storstadsfrågor, I föreliggande betänkande har regeringenfilisatt en särskild komrnmitté med uppdrag att ta fram ett samlat underlag förbegränsning av trafikens hälso- och miljöeffekter i storstäderna.Storstadstrafikkommittén har bl.a. avgivit två delbetänkanden i vilka föreslåsatt kommunerna ges rätt att ta ut bilavgifter och tillfälligt förbjuda biltrafik vid svåraluftföroreningar. Kommitténs slutbetänkande kommer att 1989/90:TU1 avgeskring kommande årsskifte. Vianser att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att komma till rätta med storstädernastrafik- och miljöproblem. Åtgärder som kan vara aktuella är byggande avkringfartsleder, bilavgifter och utbyggnad av kollektivtrafiken. Det äremellertid enligt vår mening nödvändigt att avvakta storstadstrafikkommitténsslutbetänkande innan beslut tas om nödvändiga åtgärder. Att bryta ut en frågaur sitt sammanhang, införandet av bilavgifter, som kommittén gjort är en metodsom måste förkastas. De olika förslagen bör ses i ett sammanhang innanställning fill dem kan tas. Avovan angivna skäl har vi inget att erinra mot majoritetens skrivning som går utpå att remissinstansernas synpunkter och regeringens ställningstagande böravvaktas. Vi förutsätter därvid att regeringen inte tar ställning till fråganom bilavgifter innan storstadstrafikkommitténs slutbetänkande föreligger. Storstadsfrågor (mom. 5-7) och (båda c) anför: Imofion T215 (c) framhålls att en rad åtgärder måste vidtas för alt komma fillrätta med storstädernas trafikproblem. Mer trafik måste föras över till detspårbundna nätet, parkeringsmöjhgheter måste skapas vid pendelstationerna,antalet trafikstopp måste begränsas, övergång till miljövänliga drivmedel börsfimuleras. Det är också vikfigt att arbetsplatser, bostäder och servicesamplaneras för att minska behovet av trafik. Deovan redovisade förslagen övervägs av storstadstrafikkommitténsom kommer att redovisa sitt slutbetänkande runt kommande årsskifte. Resultatetav kommitténs arbete liksom remissinstansernas synpunkter bör avvaktas. Viavstår därför i detta sammanhang från att reservera oss till förmån för motionT215 (c). Eftersom trafik- och miljöproblemen är så allvarliga i storstädernaförutsätter vi att regeringen skyndsamt redovisar sina förslag för . Storstadsfrågor (mom. 6 och 7) () anför: Biltrafikeni storstäderna måste drastiskt minskas, i storleksordningen ,om miljö- och trafiksäkerhetsproblemen skall få en tillfredsställande lösning.Detta förutsätter bl.a. en kraftfull satsning på miljövänlig kollektivtrafik. Ettbra sätt att få fart på en sådan, för miljön gynnsam utveckling, är att låtakommunerna mer akfivt använda möjligheten att förbjuda biltrafik på grund avhöga luftföroreningshalter. betänkande är enligt minmening inte tillräckligt långtgående i detta avseende. Alltför stora kravställs på kommunerna för att de skall få förbjuda biltrafik av miljöskäl. Dieseldrifthört awecklas , dock senast före sekelskif tet. Bensindrivna bilar bör också sluta användas i stor skala. mer miljövänliga bränslenbör i stället användas, liksom mer miljövänliga 1989/90:TU1 motortyper.