bet · GD01JuU16 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet kanhärvidlag i stort ansluta sig till de skäl som stöldutredningen anförde tillförmån för ett sådant system. Sålunda bör enligt utskottets mening särskiltframhållas att ordningsföreläggande vid mindre snatteribrott torde kunna utgöraen både snabb och för den enskilde tillfållighetssnattaren förhållandevisskonsam form av lagföring. Dessutom skulle ett system med ordningsbot vidsnatteri kunna bidra till ett bättre resursutnyttjande genom att minskaåklagarnas och förenkla polisens arbete med dessa tillgreppsbrott. Förutsättningarna för införandet av ett system medordningsbot vid snatteribrott bör således enligt utskottets mening bli föremålför närmare överväganden, t.ex. i anslutning till det pågående arbetet inomregeringskansliet med fångelsestraffkommitténs förslag. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av de nu aktuella motionerna bör ges regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan undermoment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträöande ordningsbot för snatteri attriksdagen med anledning av motion l988/89:Ju604, motion 1988/89:Ju620 i dennadel (yrkande 1), motion 1988/89:Ju624 i denna del (yrkande 1) och motion1988/89:Ju632 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 4.Beloppsgränser vid snatteri m.m. (mom. 5) l989/90:JuUi6 , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjarmed "Beträffande förslagen" och slutar med "behandladedelar" bort ha följande lydelse: Frågan om en viss gärning skall rubriceras som stöld ellersnatleri skall bestämmas inte bara utifrån det tillgripnas värde utan medbeaktande av samtliga omständigheter i ärendet. Förhållandena är emellertidofta sådana att inga särskiljande omständigheter av betydelse utöver värdetföreligger. Med hänsyn till önskvärdheten av att en i möjligaste mån enhetligpraxis upprätthålls har riksåklagaren med anpassning till rådande praxis viddomstolarna rekommenderat åklagarna, där inga andra omständigheter talardäremot, att utgå från en värdegräns mellan stöld och snatteri på . Somframförs i motionerna Ju620 och Ju624 är denna gräns för hög mot bakgrund avdet samhällsproblem som snatteribrotten utgör, och den bör sänkas. Härför tordeen lagändring erfordras. Enligt utskottets uppfattning bör sålunda enlagändring komma lill stånd i syfte att begränsa det strafibara området försnatteri och i samma mån vidga det straffbara området för stöld. Det börankomma på regeringen att lägga fram ett lagförslag i enlighet med vadsom nu anförts. Utskottet utgår ifrån att en direkt följd av den föreslagnalagstiftningen blir dels att värdegränsen mellan snatteri och stöld sänks,dels att de beloppsgränser som, enligt och riksåklagarensrekommendationer, används vid åtalsunderlåtelse och rapporteftergift vidsnatteri avskaffas. Utrymmet för att använda dessji institut bör sålundaminskas i samma mån. Vad utskottet nu med anledning av motionerna Ju620 ochJu624 uttalat bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande beloppsgränser vid snatterim.m. att med anledning av motion 1988/89:Ju620 i denna del (yrkandena2, 3 och 4) och motion 1988/89:Ju624 i denna del (yrkandena 2, 3 och 4) som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Åtalsunderlåtelse m.m, (mom. 6) (), (), (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjarmed "Såvitt gäller" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse: Såvitt gäller det allmänna önskemålet om en återgång tillgamla regler om och minskad användning av åtalsunderlåtelse och rapportef tergift vill utskottet anföra följande. -,|~. Brottsligheten i samhället har ökat på ett oroande sätt,och rättsvä- 1989/90:JuU16 sendets resurser är hårt ansträngda. Reglernaom bl.a. åtalsunderlåtelse och rapporteftergift ingår i ett regelsystem somsyftar till en ändamålsenlig resursanvändning. Häremot kan i princip inga invändningar riktas. Utskottet anser emellertid att möjligheterna tillåtalsunderlåtelse och rapporteftergift har kommit att utvidgas alltför mycket.Det är enligt utskottets mening befogat att nu hävda vissa centralastraffrättsliga principer såsom likhet inför lagen och förutsebarhet irättskipningen. Dessa principer är satta i fara och tilltron till rättsväsendetkan härigenom komma alt skadas allvarligt. Även rollfördelningen mellanåklagare och domstolar har kommit att rubbas genom att åklagarna tillförtsalltmer av uppgifter som traditionellt uppfattats som renodladedomstolsuppgifter. Utskottet vill vidare peka på vikten av att överträdelserav straffrättsliga bestämmelser leder till en reaktion från samhällets sida.Om sanktionerna uteblir förlorar de uppställda reglerna sin trovärdighet, ochrespekten för rättssamhället urholkas. I förlängningen ligger här stora farorför upprätthållandet av den allmänna laglydnaden. En sådan utveckling kan inteaccepteras. För unga människor särskilt är det nödvändigt attsamhället ger klara normer och konsekventa handlingsmönster. Ett system sominnebär att lagöverträdelser ofta inte beivras eller beivras inkonsekventoch ryckvis får en destruktiv inverkan på ungdomars ofta ganska outveckladerättsbegrepp. gällande generösa regler för åtalsunderlåtelse kan närmast geett intryck av att samhället inte ser allvarligt på ungdomars brottslighet. Utskottet vill sålunda förorda att en återgång tilltidigare restriktivare regler för åtalsunderlåtelse m.m. sker så snart sommöjligt. Det sagda innebär emellertid inte att utskottet anser att deskärpningar som gjordes i fråga om åtalsunderlåtelse för ungalagöverträdare bör tas bort. Tvärtom bör de i fortsättningen alltjämt gälla ide fall åtalsunderlåtelse kan komma i fråga. Vad utskottet nu med anledning av motionerna Ju80S ochJu808 uttalat bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande åtabunderlåtebe m.m. attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju80S i denna del (yrkande 5) ochmotion 1988/89:Ju808 i denna del (yrkande 27) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 6.Skärpning av skattebrottslagen m.m. (mom. 8) l989/90:JuUl6 () och (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "har" och slutar med "bl.a.skattebrottslagen" bort ha följande lydelse: I likhet med vad som framförs i motion Ju616 anser sigutskottet kunna konstatera att domstolarna ser mindreallvarligt på skattebrotten . bar antalet personer somdömts till fångelse för brott mot skattebrottslagen i stort sett halverats.Enligt utskottets uppfattning är detta inte en godtagbar utveckling. Ytterst ärdet flertalet av samhällsmedlemmarna som är de stora förlorarna påskaltebrottsligheten. Utskottet anser mot den bakgrunden att straffekalorna förde brott som kan bli aktuella vid ekonomisk brottslighet bör ses över i höjanderiktning i enlighet med förslagen i motionerna Ju6l6 och Ju82l. Det finnsemellertid också skäl att .här påpeka alt man inte kan räkna med att komma tillrätta med den ekonomiska brottsligheten enbart genom att höja straffekalan försådan brottslighet. Naturligtvis bör även andra åtgärder, framför allt för attöka upptäcktsrisken, komma till stånd. Det bör ankomma på regeringen att vidtade åtgärder som kan krävas. Vad utskottet nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande skärpning avskattebrottslagen m.m. att med anledning av motion 1988/89:Ju616 ochmotion 1988/89:Ju821 i denna del (yrkande 5) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Utredning om rättssäkerhet (mom. 9) (), (), (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Såvitt gäller" och slutar med "berörd del" bort ha följandelydelse: I anledning av utredningskravet i motion Ju80S såvittgäller rättssäkerheten i lagstiftning mot ekonomisk brottslighet villutskottet anföra följande. Som motionärerna framhåller bör statens brottsbekämpandeansvar understrykas också när det gäller ekonomisk brottslighet. Men lika självklart är att också lagar som gäller sådan brottslighet måste uppfylla elementära rättssäkerhetskrav. Såsom framgår bl.a. av BRA:s nämnda rapport om Eko-brott m.m. finns tvekan om detta är fallet, och utskottet anser sig redan nu kunna konstatera att en bred översyn med parlamentarisk förankring av lagstiftningen mot den ekonomiska -. I likhet med motionärerna anser utskottet således att enparlamenia- 1989/90:JuU16 riskt utsedd utredning bör tillsättas med uppgift attskyndsamt göra en översyn av lagstiftningen på området.Rättssäkerhetsaspekterna bör under utredningsarbetet sättas i förgrunden.Utredningen bör vara oförhindrad att även i övrigt la upp och belysa de frågorrörande innehållet i den berörda lagstiftningen som aktualiseras under arbetetsgång. Där rättssäkerhetskraven inte är uppfyllda eller där skäl förlagstiftning saknas bör föreläggas förslag tilllagändringar. Vad utskottet nu med anledning av motion Ju80S uttalat börriksdagen som sin mening ge regeringen lill känna. deb att utskottets hemställan undermoment 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande utredning om rättssäkerhetatt med anledning av motion 1988/89:Ju805 i denna del (yrkande 18)som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Inriktningen av narkotikapolitiken (mom. 10) (), (), ()och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjarmed "I anslutning" och slutar med "motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: Emellertid är detta, enligt utskottets uppfattning, intetillräckligt. De senaste årens narkolikapolitik har inte lyckats uppfylla måletom ett narkotikafritt samhälle, och utskottet anser att det nu krävs helt andraoch kraftfulla tag mot narkotikamissbruket. Alla narkotikamissbrukare bildar enefterfrågemarknad, och så länge efterfrågan består kommer ocksånarkotikahandeln att finnas. Detta måste få till konsekvens att insatser görsför alt dels minska antalet missbrukare genom vård och behandling, dels stoppanyrekryteringen till missbruket. I sistnämnda hänseende är verkningsfulla insatsermot handeln med narkotikan en första åtgärd, främst då mot gatulangningen.Denna grundläggande insikt måste styra narkotikapolitikens inriktning.Utskottet anser att narkotikapolitiken bör präglas av att varje icke-medicinskbefattning med narkotika skall vara belagd med effektiva straff, att fångelseskall införas i straffekalan för eget bruk av narkotika, att kraftigarepåföljder än böter regelmässigt bör tillgripas vid upprepad illegal befattningmed narkotika, att det skapas en stark opionion mot marknadsföringen och bruketav varor med anknytning till narkotika, t.ex. haschpipor och narkotikasymboleri form av smycken m.m., att utredning, lagföring och domstolsprövning avnarkotikamålen skall gå snabbare än samt slutligen att vårdenoch behandlingen av narkotikamissbrukare skall göras effektivare härförkrävs en ny vårdlagstiftning. Det fårankomma på regeringen alt vidta de åtgärder som kan krävas ,, för att en narkolikapolitik med den inriktning som utskottet nu förordatskall kunna bedrivas. Naturligtvis bör de resurser som kan 1989/90:JuU16 krävashärför ställas till vederbörande myndighets förfogande. Vad utskottet nuuttalat med anledning av motion Ju802 bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande 10. beträffande inriktningen av narkotikapolitiken attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju802 i denna del (yrkande 1) somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. En europeisk databas (mom. 11) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjarmed "Såvitt gäller" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse: Utskottet kan ställa sig bakom önskemålet i motion Ju802om inrättandet av en europeisk databas för bekämpandet av narkotikabrottslighet.Enligt utskottets uppfattning måste nämligen driva på ytterligare föratt förbättra det europeiska samarbetet. Det är angeläget att de tekniskaresurserna utökas och att samarbetet mellan de olika ländernas polis- ochtullmyndigheter stärks. En europeisk databas efter modell av den amerikanskaElPC-basen bör kunna vara ett led i en sådan utveckling. En utveckling av etteuropeiskt datasamarbete av angiven art bör därför komma till stånd.Detta bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 11 bort ha följande 11. beträffande en europebk databas att medanledning av motion 1988/89:Ju802 i denna del (yrkande 3) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Fängelse för eget bruk av narkotika (mom, 12) (), (), (), (), (), (), ()och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjarmed "I fråga" och slutar med "delar avstyrks" bort haföljande lydelse: I fråga om införandet av fångelse i straffekalan i 2 §narkotikastraff lagen vid eget bruk av narkotika vill utskottet i linje med vad som uttalas i motionerna Ju634, Ju802, Ju805, Ju808 och Ju815 erinra om att det är viktigt att straffet lör ett brott speglar dess straffvärde. Utskottet finner det självklart att konsumtion av en viss mängd narko- 34 lika intebör bedömas ha ett liigre straffvärde än innehav av samma mängd.Straffekalan för eget bruk av narkotika bör således sammanfal- 1989/90:JuU 16 la med denför innehav. För sistnämnda brott omfattar straffekalan somframgått ovan såväl böter som fångelse också vid brott som är att anse som ringa, och utskottet anser för sin del att straffekalan för innehavsbroltär väl avvägd. Detta bör enligt utskottets mening leda till motsvarandestraffekala för eget bruk av narkotika. Utskottet vill i detta sammanhang understryka attdomstolarna är skyldiga att mäta ut straff under hänsynstagande bl.a. till hurallvarligt brottet är i det enskilda fallet. Om det står klart att eget bruk avnarkotika inte påkallar mer än ett bötesstraff skall någon annan påföljdnaturligtvis inte heller utdömas. Det kan tilläggas att det, enligt utskottets mening, ivissa fall bör vara möjligt att använda det straffprocessuella tvångsmedletkroppsbe-siklning i syfte alt säkra bevisning vid misstanke om eget bruk avnarkotika. Likaså bör det vara möjligt att döma till vård, i första handkontraktsvård, vid upprepat fall av eget bruk. I båda fallen är en förstaförutsättning att fångelse ingår i straffekalan. Sammanfattningsvis anser utskottet att fangelse bör ingå istraffekalan för eget bruk av narkotika i 2 § narkotikastrafflagen. Det börankomma på regeringen att utarbeta ett lagförslag med denna innebörd.Förslaget bör föreläggas . Vad utskottet nu med anledning avmotionerna Ju634, Ju802, Ju805, Ju808 och Ju81S uttalat bör som sinmening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 12 bort ha följande 12. beträffande fängebe för eget bruk av narkotika attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju634, motion 1988/89:Ju802 i dennadel (yrkande 2 delvis), motion 1988/89:Ju805 i denna del (yrkande 16), motion1988/89:Ju808 i denna del (yrkande 12) och motion 1988/89:Ju81S i denna del(yrkande 2) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Gärningsfonner i narkotikastrafflagen (mom. 13) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjarmed "Beträffande den" och slutar med "motion Ju802" bort haföljande lydelse: I anslutning till den kritik mot gärningsformerna i 1 §narkotikastrafflagen som framförs i motion Ju802 vill utskottet anföraföljande. 1 fråga om det straffbara områdets avgränsning tillframställning av narkotika som är avsedd för missbruk vill utskottet uttala att det visserligen främst torde vara sådan framställning som är straffvärd. Utskottet anser det dock olämpligt att begränsa det straffbara området på detta sätt. För att undvika svårigheter i den praktiska tillämpning- t, en, t.ex.när det gäller bevisningen, bör enligt utskottels mening varje olovligframställning av narkotilca omfattas av denna gärningsform. Att 1989/90:JuU16 mandärigenom också straffbelägger försök, förberedelse m.m. till sådan odling avnarkotiska vä>:ter som sker i viltvårdssyfte eller för prydnadsändamål anserutskottet inte inge några betänkligheter. Ty även sådan odling är ju redan förnärvarande straffbar, låt vara endast som innehav och alltså först då växtenhar utvecklat sig något. Den ordning utskottet nu föreslår innebär endast attstraffansvar kommer att inträda på ett tidigare stadium, t.ex. vid sådd. Medden utformning av gärningsformen som utskottet förordar undviks att t.ex.handel med hampfrö som fågelfoder mer generellt kommer att falla under straffansvar. Beträffande förvärv av narkotika vill utskottet som sinmening uttala att begränsningen av straffansvarets omfattning till sådana fallnär överlåtelsesyfte har förelegat är omotiverad. Enligt utskottets meningfinns det nämligen inga sakliga skäl till varför förvärv av narkotika för egetbruk bör vara undanlaget från det straffbara området enligt denna gärningsform.Genom att såsom föreslås i motionen låta gärningsformen omfatta varje förvärvav narkotika kommer vid förvärv för eget bruk straffansvar att inträda på etttidigare stadium än först vid själva innehavet; redan försök eller förberedelsetill förvärv av narkotika för eget bruk kriminaliseras alltså. En sådan ordningmåste enligt utskottets mening anses vara i hög grad påkallad av preventivaskäl. Genom att låta gärningsformen avse alla förvärv undviks ocksåtillämpningssvårigheter som nuvarande ordning kan innebära. Vad slutligen gäller inköp av narkotika anser utskottettiden vara mogen för att avskaffa den rådande begränsningen av det straffbaraområdet lill sådana inköp som inte är avsedda för eget bruk; enligt utskottetsuppfattning bör varje inköp, alltså även sådana som är avsedda för eget bruk,omfattas av det straffbara området. Sammanfattningsvis innebär det nu sagda i fråga omgärningsformerna att utskottet ställer sig bakom önskemålen i motionen. Detbör ankomma på regeringen att utarbeta förslag lill erforderlig författningstext.Ett lagförslag i ämnet bör föreläggas . Vad utskottet nu med anledning av motion Ju802 i härbehandlad del anfört bör som sin mening ge regeringen lill känna. deb att utskottets hemställan under moment 13 bort ha följande 13. beträffande gärningsformer i narkotikastrafflagen attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju802 i denna del (yrkande 2 delvis)som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Hetsmot folkgrupp (mom. 14) l989/90:JuUl6 (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse: Utskottet delar den i motion Ju623 gjorda bedömningen att16 kap. 8 § BrB nu bör kompletteras med en bestämmelse varigenom ävenmissaktning med anspelning på kön kriminaliseras, och utskottet anser att deinvändningar om gränsdragningsproblem m.m. som anfördes i proposition1986/87:151 mot en sådan bestämmelse inte kan anses avgörande. Det bör sålundaankomma på regeringen att utarbeta ett lagförslag i enlighet med vad somanföris i motionen och återkomma till härmed. Vad utskottetnu uttalat bör som sin mening ge regeringen till känna. deb alt utskottets hemställan under moment 14 bort ha följande 14. beträffande hets mot folkgrupp att medanledning av motion 1988/89:Ju623 i denna del (yrkande 1) som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Sexuellt utnyttjande (mom. 15) , , ,, , , och (alla s) anför: Som framgår av utskottets betänkande övervägs förnärvarande i frågan om en ändring av 6 kap. 3 § BrB omsexuellt utnyttjande i den riktning som motionären eftersträvar. Enligt vårmening hade det varit bättre om i stället för att nu uttala sig ifrågan hade avvaktat dessa överväganden. 1 det läge saken befinner sig i villvi emellertid inte motsätta oss att ett sådant uttalande görs. Sammanfattning......................................................... ............ 1 Motioner .................................................................. ............ 1 Statensansvar för skydd mot brott ......................... 3 Kostnaderför brott mot enskilda ............................. 5 Utskottetsöverväganden ........................................ ........... 5 Grannsamverkanmot brott......................................... ........... 6 Motionen..................................................................... ........... 6 Bakgrund ................................................................ ........... 6 Åtgärdermot snatteri m.m.......................................... 7 Motionen..................................................................... ......... 10 Bakgrund .................................................................. ......... 10 Utskottetsöverväganden ........................................ ......... 11 Motionerna ................................................................ ......... 13 Bakgrund ................................................................. ......... 14 Allmänt........................................................................ ......... 14 Internationellnarkotikabekämpning............................ ......... 15 Gärningsformeroch straffekalor ............................... 16 Hets motfolkgrupp...................................................... 20 Utskottetsöverväganden ......................................... ......... 23 Motionen...................................................................... ......... 23 Bakgrund ................................................................. ......... 23 Utskottetsöverväganden ......................................... ......... 25 Hemställan................................................................... ......... 25 Reservationer............................................................. ......... 27 l989/90:JuU 16 Statens ansvarför skydd mot brott ..................... ......... 27 Kostnader förbroU.................................................. ......... 28 Ordningsbot försnatteri ....................................... 29 Beloppsgränservid snatteri m.m............................. ......... 30 Skärpning avskattebrottslagen m.m....................... 32 Utredning omrättssäkerhet.................................... 32 Inriktningen avnarkotikapolitiken........................... 33 En europeiskdatabas .......................................... 34 Fängelse för eget bruk avnarkotika ................... 34 Gärningsformer inarkotikastrafflagen.................... 35 Hets mot folkgrupp................................................. 37