bet · GD01JoU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Vid vaccinframställninggår metoden bl.a. ut på att hitta och bestämma den socker- ellerproteinstruktur (antigen) på smittämnets yta (virus, bakterie) som framkallarbildningen av antikroppar hos det smittade djuret. Vid diagnostik av virus,bakterier och andra smittämnen kan kortare eller längre bitar av DNA, som ärunika för smittämnet i fråga, väljas ut för användning som genprober (sönder).Positiv svarssignal innebär att det i provets DNA finns sekvenser avnukJeotider som är homologa med sekvenser i probe-DNA. Diagnostik av smittämnenkan också baseras på användning av monoklonala antikroppar (immunteknik) varsframställning är ett annat exempel på en biotekniskt framställd produkt. Enligt lantbruksstyrelsens yttrande förekommer pådjurområdet bl.a. embryoöverföring, dvs. överföring av befruktade ägg från etthondjur (donator) till ett eller flera andra hondjur (mottagardjur). Dennateknik används i begränsad omfattning inom nötkreatursaveln. Verksamheten kani sig själv inte betecknas som genteknik eftersom ingen ändring sker avarvsmassan. Embryoöverföring är dock en av förutsättningarna för utvecklingenav genteknik. Verksamheten tillståndsprövas enligt lagen (1985:342) om kontrollav husdjur. Enligt lantbruksstyrelsens föreskrifter får endast s.k. oblodigmetod användas. Gällande lagstiftning och kontrollmöjligheter i övrigtredovisas närmare i ett följande avsnitt. Kloning eller delning av embryon förekommer inte ipraktisk verksamhet i . Ej heller delning av embryon betraktas somgenteknik eftersom arvsmassan inte förändras. Vid befruktning in vitro (provrörsbefruktning) användsäggstockar från slaktade djur. Metoden används inte i . Tillförsel av hormoner är i sig inte genteknik, menhormoner kan framställas med utnyttjande av genteknik på mikroorganismer. som främst diskuteras är tillväxthormoner. regleras genom djurskyddslagen (1988:534) och lantbruksstyrelsens 1989/90:JoU9 föreskrifter.Enligt styrelsens bedömning finns inga krav eller intresse frånjordbrukets sida att få utnyttja tillväxthormoner i produktionen. Under rubriken anges i lantbruksstyrelsensyttrande i sammanlagt åtta punkter vilka former av genteknik som diskuterasinom husdjursområdet. Dessa är i korthet följande: Gener för produktion av tillväxthormoner kan tillföras djuret. Gener kan bytas så att t.ex. mjölkens sammansättningförändras. Transgena djur.Gener från andra arter kan överföras till djur som därigenom förmås attproducera ämnen som är värdefulla inom humanmedicinen, såsom t.ex.blodfaktorer eller proteiner. Sjukdomsresistens.Gensammansättningen ändras så att djurens motståndskraft mot sjukdomar ökar. Gener sommedför missbildningar kan tas bort i spermier eller äggceller före befruktning. Idisslarnasmikroorganismer kan förändras genom genteknik för att öka effektiviteten inäringsupptagandet. Användning avgenteknik inom veterinärmedicinen vid diagnostise-ring av smittämnen och förframställning av vaccin. Mosaikdjur.Korsning mellan olika arter av djur; bedöms ej få någon praktisk betydelse. Ingen av de ovan nämnda formerna av genteknik utnyttjas i det praktiska jordbruket. Däremot sker viss forskning på området. Genteknikens tillämpning på växter Odling av kulturväxter och urval av de för odlingen mestanpassade arterna har ägt rum i årtusenden. Redan i de tidiga egyptiskakulturerna kunde man korsa olika växter och driva ett urval som påskyndadekulturväxternas utveckling. växte den moderna växtförädlingenfram, baserad på korsning och omkombination av gener och urval av de bästakombinanterna. har, som ovan nämnts, inom forskningen gjortsbetydande framsteg i fråga om utveckling av effektiva metoder för att förändrade odlade växternas egenskaper i önskad riktning. Gentekniken innebär ett stortsteg i denna riktning. Den moderna gentekniken gör det möjligt att hämta generutanför en viss art och använda dem i förädlingsarbetet. Korsningsbarriärermellan arter är inte längre något hinder. Ytterligare en teknik ger liknandemöjligheter. Det är den moderna cellodlingstekni-ken med vars hjälp man kanförena eller sammansmälta växtceller av samma eller olika arter. Enligtlantbruksstyrelsens bedömning torde dock gentekniken inte under överskådlig tidersätta den traditionella förädlingstekniken, utan den får snarare ses som ettkomplement till Nyasorter och varieteter kommer alltid oavsett hur de tagits 1989/90:JoU9fram att behöva testas i befintliga korsnings- och växtodlingsprogram innan desläpps ut på den öppna marknaden. Den nya tekniken anses ge betydande möjligheter att lösaangelägna problem, t.ex. i fråga om bättre resistens mot skadegörare i odladegrödor. Bland de negativa effekterna nämns ofta risken för utarmning av dengenetiska variationen, olika icke önskvärda miljöeffekter samt möjligheten atttekniken skulle leda till ett ökat beroende av kemiska bekämpningsmedel. Genom en beslutad ändring i växtskyddslagen(1972:318) är det fr.o.m. möjligt att meddela föreskrifter omförbud eller villkor för användning av genteknik m.m. inom växtodlingsområdet(se närmare härom nedan). Bioteknikens/genteknikens användning på mikroorganismer Enligt gen-etikkommitténs betänkande SOU 1984:88 användsgenteknik på mikroorganismer för forskning inom medicin och veterinärmedicinävensom vid tillverkning inom läkemedelsindustrin. Härvid utnyttjastransformerade organismer (bakterier och jästsvampar) inom kemisk industri,livsmedelsindustri, gruv- och mineralindustri, energiområdet, miljöområdet ochvissa andra områden. Inom kemisk industri antas gentekniken få stor betydelset.ex. när det gäller att använda förnybar biomassa i stället förpetroleumprodukter som råvarubas i kemisk industri. Av särskilt intresse för livsmedelsindustrin är demikroorganismer och enzymer som medverkar i sådana processer som t.ex. bakning,framställning av öl och vin samt olika förädlade mjölkprodukter. Inom gruv- och mineralindustri har diskuterats attutnyttja naturligt förekommande bakterier som har förmåga att utlaka metallerfrån kemiska föreningar eller . Det anses även möjligt att genteknisktframställa bakteriestammar som kan anrika metaller ur havsvatten. Genteknikens betydelse på energiområdet ligger främst iatt förnyba-ra rersurser, som biomassa, kan utnyttjas på ett ekonomiskt sättoch att energibesparingar kan göras i processer som används vid omvandlingenav dessa resurser. På miljöområdet anser man att möjligheter finns att medgenteknik förändra mikroorganismer så att de kan bidra till att oskadliggöraicke önskade avfallsprodukter i miljön. Ett område där forsknings- ochutvecklingsarbete pågår är nedbrytning av oljeutsläpp i vatten och på land samtavsvavling av olja i raffinaderier. I yttrande framhållsbl.a. ett område av särskild betydelse för verket, miljövårdsbioteknologi.Denna teknologi har lång tradition inom miljövården, bl.a. inomavfallshantering och avloppsvattenrening. Gentekniskt modifierade organismer kan användas iväxtodlingen för olika ändamål. Som exempel har nämnts s.k. antifrostbakterier . som kananvändas för att skydda frostkänsliga grödor och framtagande aveffektivare symbiotiska kvävefixerande bakterier. Mera avlägsen och 1989/90:JoU9 osäker torde möjligheten vara att göra andra grödor än ärtväxter De potentiella ekologiska riskerna i samband med planeradspridning av gentekniskt modifierade organismer är internationellt föremål fören omfattande debatt. har initierat ökad forskning omekologisk riskvärdering av genteknik. har framlagts ettförslag till samlat flerårigt forskningsprogram angående ekologiska risker medspridning av transgena organismer. Gällande lagstiftning och kontrollmöjligheter i övrigt Flera olika lagar innehåller bestämmelser som gör detmöjligt att i viss utsträckning kontrollera genteknisk tillämpning och därmedjämförbara metoder. Grundläggande bestämmelser om djurens vård och behandlingfinns i djurskyddslagen (1988:534). De innebär bl.a. att djur som föds uppeller hålls för produktion av livsmedel, ull, skinn eller pälsar skall hållasoch skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar derashälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Vidare finns ettprincipiellt förbud mot operativa ingrepp på djur i annat fall än då det ärveterinärmedicinskt befogat. Särskilda bestämmelser gäller för kontroll ochetisk prövning av användningen av djur för vetenskapligt ändamål m.m. Avsärskilt intresse är 12 §, som bemyndigar regeringen eller lantbruksstyrelsenatt meddela föreskrifter om förbud eller villkor för 1. användning av genteknikpå djur, 2. tillförsel av hormoner eller andra ämnen till djur för att påverkadjurets egenskaper i annat syfte än att förebygga, påvisa, lindra eller botasjukdom eller sjukdomssymtom samt 3. avel med sådan inriktning som kan medföralidande för djuren eller påverka djurets naturliga beteende. Tillförsel av hormoner regleras även i lagen (1985:295) omfoder. Enligt 4 § får antibiotika eller andra kemoterapeutiska medel tillsättasfoder endast för att förebygga, lindra eller bota sjukdom eller sjukdomssymtom. Lantbruksstyrelsen har i föreskrifter (LSFS 1988:40)tillåtit att hormoner får tillföras djur i syfte att förhindra befruktning,framkalla abort, stimulera ägglossning, verka sammandragande på livmoder ellersynkronisera brunst. Lantbruksstyrelsen har inget bemyndigandeatt pröva om t.ex. gentekniskt förändrade djur får användas inomanimaliepro-duktionen. I skrivelse till regeringen harstyrelsen föreslagit att djurskyddsförordningen kompletteras i angivnahänseende. Tillstånd till embryoöverföring i BItverksamhet prövas medstöd av lagen (1985:342) om kontroll av husdjur. Tillstånd ges endast till s.k. oblodig metod. Enligt lantbruksstyrelsen har tillstånd till embryoöver föring lämnats till två seminföreningar samt till Svensk husdjursskötsel och en enskild lantbrukare. . -. Vid den etiska prövningen av djurförsök bedöms i första hand /90:JoU9 djuretsbehandling och försökets betydelse. Vid genteknisk forskning på djur prövasinte huruvida resultatet ger produkter eller livsmedel som är etisktförsvarbara. På växtområdet finns en bestämmelsei växt-skyddslagen (1972:318) som ger regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer möjlighet att meddela föreskrifter om förbud eller villkor föranvändning av 1, genteknik på växter, 2. gentekniskt modifierade växter samt 3.gentekniskt modifierade organismer vid växtodling. Motiven för denna lagändringredovisas i proposition 1988/89:140 s. 41-44. Med stöd av detta bemyndigande har regeringen den 15februari 1990 beslutat införa krav på tillstånd för att odla genteknisktförändrade växter. Tillståndet skall ges av lantbruksstyrelsen i samråd meddelegationen för hybrid-DNA-frågor och . Innan tillståndlämnas skall en riskbedömning göras. Tillstånd får inte ges om odlingen innebärrisker för omgivningen eller för miljön eller för att naturens genetiskamångfald utarmas. Som framgår av den ovannämnda propositionen kan ävenbestämmelserna i växtskyddslagen om skydd mot växtskadegörare bli tillämpligai sammanhanget. Om t.ex. en gentekniskt modifierad växt kan förorsaka skada påandra växter kan införsel, sådd eller plantering av växten förbjudas. Andra lagar som kan bli aktuella är utsädeslagen (1976:298),skogsvårdslagen (1979:429) och lagen (1975:74) med bemyndigande att meddelavissa föreskrifter för trädgårdsnäringen. Med stöd av utsädeslagen är detmöjligt att förhindra att utsäde av växtsort som på grund av genmodil5eringanses olämplig att odla överlämnas till annan. Med stöd av skogsvårdslagen kanregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter omförbud eller villkor för användningen av eller handeln medskogsodlingsmaterial. Sådana föreskrifter kan bl.a. avse materialets genetiskaursprung. Frågan om frisläppande av gentekniskt modifieradeorganismer i naturen har uppmärksammats bl.a. av och av delegationenför hybrid-DNA-frågor. I en skrivelse till regeringen har delegationenbegärt en översyn av befintlig lagstiftning för att dels klarlägga i vad månyttre miljöapplikationer av genteknik kan regleras via existerande lagar, delsbelysa vilka kompletteringar som behövs för en heltäckande reglering. Delegationen för hybrid-DNA-frågor har till uppgift attgenom rådgivande verksamhet främja säkerheten vid användning avhybrid-DNA-teknik och näraliggande tekniker och att sprida kunskap omutvecklingen på detta område. Delegationens uppgifter regleras i instruktion(SFS 1987:394). Där föreskrivs bl.a. att delegationen skall anmäla tillregeringen om något användningsområde eller någon planerad användning avhybrid-DNA-tekniken kan ifrågasättas från etiska eller humanitära synpunkter.Sådan anmälan skall också göras om området för samhällets tillsyn behöverutvidgas till att omfatta andra frågor ändem som är föremål för tillståndstvång eller offentlig 1989/90:JoU9 kontroll.Vidare ingår det i delegationens uppgifter att informera allmänheten omgentekniken. trädde arbetarskyddsstyrelsens föreskrift ikraft för arbete med mikroorganismer, vilken även inkluderar gentekniskt modifierademikroorganismer. Enligt föreskrifterna kommer tillstånd att krävas för arbetemed vissa smittfarliga mikroorganismer. gen-etikkommitté avgav ettslutbetänkande med titeln (SOU 1984:88). Enligtutredningsuppdraget skulle kommittén utreda etiska, humanitära och sociala frågorkring hybrid-DNA-tekniken samt överväga behovet av en etisk och sociallagstiftning i syfte att sätta gränser för hur långt försök med att på konstladväg förändra anlag hos levande organismer skall tillåtas. Arbetsmiljö- ellerandra miljörisker omfattades ej av uppdraget. Däremot stod på ett tidigtstadium klart att kommittén också borde ta hänsyn till andra närliggandetekniker som med ett gemensamt namn kan kallas gentekniker. Kommitténs förslag tar främst sikte på genteknikensanvändning på människan. Betänkandet innehåller emellertid också en omfattanderedovisning av bl.a. genteknikens användning på djur, växter ochmikroorganismer. Vidare förs en etisk diskussion om de flesta metodområden därgenteknik kommer till användning. Betänkandet utmynnar i två förslag, dels ominförande av ett tiotal etiska normer för olika former av gentekniskverksamhet, dels en lag om användning av genteknik på människa m.m. Betänkandethar remissbehandlats och bereds i . Jordbruksministern har tillkallat en utredare med uppgiftatt göra en översyn av forskning och användning av genteknik på djur ochväxter. Syftet med översynen är bl.a. att göra en genomgång av gällandelagreglering på området och en bedömning av behovet av eventuellt nya regler. Utredningen,som presenterades , innehåller bl.a. en redovisning avden internationella och den svenska forskningen med och användning av genteknikpå djur och växter. Den svenska lagstiftningen och det internationellaregelsystemet redovisas. Utredningens överväganden och förslag innebärsammanfattningsvis att forskning och tillämpning av genteknik på djur, växteroch mikroorganismer bör kontrolleras av samhället. Särskild uppmärksamhetmåste ägnas de etiska problemen och de ekologiska riskerna. Samhällets kontrollkan enligt utredaren upprätthållas med en anmälnings- eller tillståndsplikt.Några generella förbud föreslås inte. Hybrid-DNA-delegationen föreslås fåförstärkningar och en ändrad sammansättning. En särskild nämnd förhybrid-DNA-frågor föreslås inrättad med uppgift att vara förstaprövningsinstans i ärenden om användning av genteknik (Ds 1990:9). Regeringenhar beslutat bemyndiga justitieminis- . tern atttillkalla en parlamentarisk beredning för att belysa frågor om 1 direktiven konstateras att utvecklingen /90:JoU9 inomgentekniken nu går mycket snabbt. Det ställer krav på en löpande bedömning avvilka åtgärder som erfordras. En samlad översyn bör därför göras. Översynenbör omfatta följande huvudområden: Kunskapslägetom de ekologiska risker som är förbundna med ett frisläppande av genetisktförändrade organismer, principer för ekologisk riskvärdering samt behovet avforskning kring de ekologiska riskerna. Etiskaprinciper för vad som bör vara tillåtet och otillåtet vid användning avgenteknik. Principer föranmälningsplikt och prövning av genteknisk verksamhet och organisationen avdenna kontroll . Övergripandeimmaterialrättsliga frågor (patent och växtförädlar-rätt). Det bör vidare nämnas att det våren1988 fastställt ett nordiskt bioteknologiskt samarbetsprogram för femårsperioden1988 1992. Målsättningen för programmet är bl.a. att förstärka de nationellaförutsättningarna för utnyttjande av bioteknik inom olika områden och stärkanäringslivets konkurrenskraft. Ett nordiskt utskott för etik inom bioteknologinhar inrättats (se prop. 1989/90:90 s. 45). På uppdrag av har en forskargruppnyligen framlagt ett förslag till forskningsprogram rörande ekologiska riskermed spridning av transgena organismer. Etisk prövning av forskningen m.m. I djurskyddslagen finns bestämmelser om tillståndsprövningoch etisk prövning av användning av djur för vetenskapliga ändamål m.m. Frågorom tillstånd prövas av lantbruksstyrelsen. Enligt djurskyddsförordningen(1988:539) skall det finnas minst sex djurförsöksetiska nämnder för den etiskaprövningen. Nämnderna har en rådgivande funktion. Vid prövningen skall hänsyntas till å ena sidan försökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuret.Nämnden skall avstyrka att djur används för vetenskapliga ändamål om det intekan anses angeläget från allmän synpunkt. Nämnden skall också avstyrka sådananvändning av djur om det är möjligt att få likvärdig kunskap genom andrametoder. All biomedicinsk forskning som innefattar försök påmänniska och som inte är avsedd att direkt gagna en enskild patient skall granskas av en forskningsetisk kommitté. Det finns sex sådana kommittéer knutna till de medicinska fakulteterna vid universiteten. Dessa kommittéer skall bl.a. bedöma huruvida forskningsprojekten står i överensstämmelse med den s.k. . Verksam heten är ej författningsreglerad. har en särskild grupp för samordning av de forskningsetiska kommittéernas verksamhet. Hybrid-DNA-delegationensom inrättades (se ovan) har bl.a. 1989/90:JoU9 tilluppgift att ge råd i skydds- och säkerhetsfrågor samt att anmäla tillregeringen om någon användning av tekniken kan ifrågasättas från etiska ellerhumanitära synpunkter. I delegationen ingår parlamentariker, forskare samtrepresentanter för vissa myndigheter och organisationer. tillkom och är ettrådgivande organ till regeringen. Rådet har till uppgift att ta uppmedicinsk-etiska frågor ur ett övergripande samhällsperspektiv. Det består avrepresentanter för de politiska partierna samt etiker och representanter förberörda myndigheter och organisationer. inrättade en rådgivande nämnd förbedömning av de etiska frågeställningar som hänger samman med utvecklingeninom det medicinska och sociala området samt frågor som berör omvårdnaden inomdessa områden. Forskningsetiska utredningen har lagt fram ettbetänkande med förslag angående etisk granskning av medicinsk forskning (SOU1989:75). Förslaget innebär bl.a. att den forskningsetiska granskningen vidhögskolan byggs ut och författningsregleras. Ökad utbildning och information omforskningsetiska frågor föreslås också. 1 detta betänkande behandlas tio parti- och kommittémotionersom i huvudsak syftar till en ökad samhällelig kontroll av bioteknik och genteknik i forskning och praktisk tillämpning. Motionerna har utför ligt redovisats i det föregående (se s. 4 f.). Sammanfattningsvis innebär de bl.a. följande. I motion 1988/89:Jo601 av m.fl. (c)förordas bl.a. en utredning och heltäckande lagstiftning på bioteknikområdet.En bred debatt och informationsspridning om bioteknikens roll i samhället börinitieras. I avvaktan på en heltäckande lagstiftning bör begäraförslag om förbud mot frisläppande av gentekniskt modifierade mikroorganismer inaturen, mot tillämpad insprutning av tillväxthormon i djur, mot skapande avmosaikdjur och mot tillämpad embryoöverföring av klonat material. böraktivt verka för ett internationellt regelverk på området. Ytterligareyrkanden framförs i partimotion Jo617 från innevarande år:Inrättande av en bioteknikinspektion, förbud mot genterapi på djur förlivsmedelsproduktion samt fasta regler för genterapi på djur i forskning ochför produktion av läkemedel. yrkade att en parlamentarisk utredningskulle tillsättas med uppgift att precisera etiska och moraliska aspekter på biotekniken m.m. (1988/89:Jo611). I motion 1988/89:Jo610 av m.fl. understryks behovet av en lagreglering av utplante ring/utspridning av genetiskt förändrade organismer. 1 par timotion Jo607 från innevarande år preciseras ståndpunkterna ytterli gare: vissa riktlinjer för politiken på bioteknikområdet föreslås som _ innebär att utvecklingen skall styras av principen om människovärdets 2 1989/90. okränkbarhetoch rätten till personlig integritet. Vi måste ta ansvar /90:JoU9 attutvecklingen kommer jordens alla länder till del, förhindra miljöfarliganvändning av bioteknik och motverka monopoliseringssträvan-den i industrin.Härutöver föreslås att tilldelas 2,5 milj. kr. förmiljövärdering av bioteknik samt att förslag framläggs om lagstiftning rörandeutsläpp av gentekniskt modifierade organismer. I motion Jo883 av m.fl. (m) anförs attmiljökonsekvensanalyser bör användas på genteknikområdet (yrkande 6). Vpk har i en partimotion från allmänna motionstiden 1990anfört synpunkter på bioteknikens risker och möjligheter (Jo616). Motioneninnefattar även yrkanden om inrättande av en bioteknisk inspektion,forskningsetiska nämnder, ökad offentligfinansierad forskning, en heltäckandebiotekniklag, förbud mot gentekniskt modifierade växter och satsningar på enheltäckande genbank både i och i . En särskild enhet förbiotekniskt arbete bör inrättas vid . För ändamålet föreslåsett anslag om 10 milj. kr. 1 motion Jo270 (vpk) yrkande 16 krävs ett förbud motfrisläppande av gentekniskt förändrade organismer i naturen. de gröna kräver i motion 1988/89:Jo614 ensärskild gentekniklag och vissa begränsningar av genteknisk verksamhet. Vidareföreslås ett moratorium för den gentekniska forskningen och utvecklingen vadgäller eukaryota organismer. Synpunkterna från preciseras ochkompletteras i motion Jo622. Enligt denna bör en parlamentarisk kommittétillsättas med uppgift att utforma en genteknikJag. Om det tidigare framfördakravet på moratorium avslås bör hybrid-DNA-delegationen ges befogenhet attförbjuda utplantering av gentekniskt förändrade organismer. Gentekniskmanipulation med patogent material bör förbjudas liksom spridning avgentekniskt modifierade organismer i naturmiljön. Yttranden över de väckta motionerna harinhämtats från ett stort antal myndigheter, forskningsorgan och övriga organisationer(se bilaga). Vidare har utskottet hållit en omfattande expertutfrågning iämnet. Ett tecken på det stora intresse som dessa frågor tilldrarsig är vidare att utskottet mottagit ett stort antal opinionsyttringar frånolika intresseorganisationer m.fl. Utskottet vill inledningsvis erinra om att dettabetänkande främst omfattar bioteknik i forskning och praktisk tillämpningsåvitt avser djur, växter och mikroorganismer. Andra aspekter av biotekniken,som t.ex. användning av genteknik på människa och patenträttsliga frågor,kommer enligt vad utskottet erfarit att behandlas av socialutskottet resp.lagutskottet. Vidare bör framhållas att bioteknik är ett begrepp som ärsvårt att avgränsa och definiera och som omfattar ett stort antal ämnes- och metodområden inom jordbruk, skogsbruk, akvakultur och livsmedels framställning. Som utskottet anfört i bakgrundsbeskrivningen har Eu- 18 ropean rekommenderat följande defini- tion:biotekniken är en syntes av biokemi, mikrobiologi och process- 1989/90:JoU9teknologi i syfte att tekniskt utnyttja egenskaper hos mikroorganismer, cell-och vävnadskulturer eller cellbeståndsdelar. En stor del av dessa metoder ärväl beprövade och har utnyttjats . Dessa omfattas givetvis inteav diskussionerna om behovet av ökad samhällskontroll på bioteknikens ellergenteknikens områden. Genteknik är ett metodområde inom biotekniken.