bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — (c) motion Al 18 yrkande 35 haraktualiserats en fråga om att ge företag inom områden med investeringsskattmöjligheter att med särskilt stöd förlägga planerade investeringar tillregionalpolitiskt prioriterade områden. Enligt motionen bör därvid även prövasstöd t.ex. i form av vissa skattelättnader. I sammanhanget vill utskottet erinra om att skatteutskottet(bet. 1989/90:SkU27) behandlat proposition 1989/90;96 om en skärpningoch utvidgning av investeringsskatten. Bl.a. har därvid behandlats en fråga omåterföring av medel från investeringsskatten till berörd region. Närvarande; (), (), (), (), (), (), HugoHegeland (m), (), (), (), RolfKenneryd (c), (), (), (), AnneWibble (ff), (vpk) och i (s). och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet har" och slutarmed "avser skattefrågor" bort utgå samt att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Den redovisning" och slutar med "berördregion" bort ha följande lydelse; Enligt redovisningen i propositionen medförskattereformen från regionalpolitiska synpunkter såväl positiva som en del negativa effek- 394 Dennabeskrivning är inte korrekt. har i en motion om landsbygdensutveckling begärt en noggrann analys av statsbudgetens 1989/90:AU13 ochskatteomläggningens effekter för bl.a. landsbygdsbefolkningen. En Bilaga3 sådan analys skulle utvisa att sk.attereformen som helhet är klartnegativ för landsbygden. Lättnaderna i inkomstbeskattningen lär självfalletinte samma betydelse i glesbygd där medelinkomsterna är låga som i tätarebefolkningscentra med relativt sett högre medelinkomster. Finansieringen av skattereformen medför att boendet imindre orter och på landsbygden allvarligt försvåras. Vidare medförkommunalskatternas större betydelse att skillnaderna i levnadsförhållanden ochregional utveckling förstärks. Allvarligt är att möjligheterna till kombinationssysselsättningarförsvinner i en stor del av landet. Lönsamheten i satsningar på fastbränslenförsämras, vilket påverkar skogsbygden. Deltidsjordbruket får ytterligareförsämringar. Nyföretagandet i mindre kommuner utan större orter påverkasnegativt genom att kvittning mot tjänsteinkomster inte får ske för underskott inystartade företag inom andra branscher. Det är angeläget att behålla dessakvittningsmöjlighe-ter i det reformerade skattesystemet. En rätt till sådankvittning har stor betydelse, främst då verksamhetendrivs. Dessutom är det av stor vikt för mindre företag att kunna avsättavinstmedel så att det arbetande kapitalet blir obeskattat och en konsolideringgörs möjlig, liksom nödvändiga investeringar. Enligt skatteutskottets mening bör det synsätt påsambandet mellan skattereformen och regionalpolitiken som kommer till uttryck icenterns motion Al 18 ligga till grund för utformning av kommandebeslut om det reformerade skattesystemet. Det finns också skäl att genomföra deförslag orn kvittningsmöjligheter, personliga investeringskonton, bilavdrag ochskattebefrielse för bär-, svamp- och kottplockning som lagts fram i olikamotioner bl.a. från . En mycket angelägen fråga att komma tillrätta med är vidare de för vissa områden helt oacceptabla effekterna av höjdataxeringsvärden. Som yrkas i motion A93 yrkande 4 bör regeringen lägga fram ettförslag om hur bostadsbeskattningen kan dämpas i särskilt utsatta områden. redan tidigare fattade beslut att momsbeläggaenergiområdet är förödande från miljö- och regionalpolitiska utgångspunkter.Mervärdeskatten på energi motverliar möjligheterna till en nödvändig förnyelseav energisystemet som främjar regional balans och hotar fastlagda energi- ochmiljömål. Rifodagen måste alltså i samband med behandlingen av skattereformenvara beredd att ompröva tidigare fåttade beslut rörande mervärdeskatt påenergi. I enlighet med vad föreslagit bör i stället införas enmiljöanpassad punktbeskattning kombinerad med miljöavgifter och enkoldioxidskatt som gynnar effektiviseringar och inhemsk förnybar miljövänligenergi. 1 fråga om vinsterna på vattenkraften bör en avgift på 1öre/kWh tas ut omgående. Intäkterna skall återgå till de bygder där elkraften har producerats. Lönsamheten i vattenkraftsproduktionen är sådan att det ta enligt utskottets mening inte motiverar att elpriset höjs. Medlen skall användas för näringslivsutveckling och allmänt regionalpolitiskt 395 stöd.Medlen får däremot inte användas på ett sådant sätt att sektor- 1989/90:AU 13 myndigheterna tar detta som intäkt för att minska sina insatser i Bilaga 3 berörda bygder. Samordningskäl talar för att de motionsyrkanden som gällerfrågor med anknytning till skattereformsförslaget bör sakprövas i samband medskatteutskottets behandling av skattereformen. Eftersom nu aktuella yrkandenemellertid skall prövas i det regionalpolitiska ärendet förordarskatteutskottet att arbetsmarknadsutskottet med anledning av motionsyrkandenagör ett uttalande i enlighet med vad som anförts ovan. Även den i motion A106yrkande 27 aktualiserade frågan om regionalt beslutade drivmedelsskatter börprövas i annat sammanhang. tillstyrker förslaget i motion Al18 yrkande 35 om möjligheter for företag inom områden med investeringsskatt attmed regionalpolitiskt stöd förlägga planerad investering till resursområdet. Ienlighet med vad som anförts i motionen bör i sammanhanget övervägas även andraformer av stöd till sådana företag. Maggj (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Den redovisning" och slutar med "idessa delar" bort ha följande lydelse; I propositionen nämns att regioner med låga inkomster intebehöver vara med om att finansiera skattereformen i lika hög utsträckning somregioner med högre inkomster. Detta påstående är inte helt korrekt, eftersombl.a. den fördyring av bilanvändning som blivit resultatet av redan beslutadeskatteskärpningar drabbar glesbygden särskilt hårt. Bilen är där ofta det endarealistiska transportalternativet. Av vpk;s partimotion A107 framgår att det finns starkaskäl för att behålla den nuvarande skattefriheten för bär-, svamp- ochkottplockning. Även om det är eftersträvansvärt med inkomstneutralitet iskattesystemet går det inte att bortse från att i glesbygden innebär dettatillgodogörande av naturprodukter ett viktigt tillskott i försörjningen. Det äräven rent nationalekonomiskt motiverat att skogsmarkernas tillgångar tas tillvara. Mot bakgrund av att det redan finns vissa lättnader i beskattningen ivissa regioner är det heller inte ett särskilt stort steg att bibehålla redangällande skattefrihet för bär-, svamp- och kottplockning. Ett problem som tas upp i vpk-motionen är aviseradeförändringar vad gäller kvittningsrätten mellan tjänsteinkomster och underskotti rörelse. Här måste, som sägs i motionen, tas hänsyn till att denna fråga haren avgörande betydelse för tillkomsten av småföretag i glesbygd. Specielltnystartande av jordbruk kan omintetgöras om reglerna i detta hänseende blir förrestriktiva. Här finns olösta problem som måste lösas i samband med attriksdagen fattar beslut om skattereformens andra steg. har pekat på att regionålpolitiska lättnader vad avserturistmomsen skulle betyda mycket för utvecklingen av turismen Detta bör man ta fasta på. I det av tidigare fattadebeslutet om utvidgad mervärdeskatt på hotell- och restaurang- i9o tjänsterbör undantag göras för turism i glesbygd. Den regionalpolitiska kommittén har ansett attbiobränslen skall 1989/90:AU13 vara skattebefriade. Detta förslag ärvälgrundat. Skatt på biobränslen Bilaga 3 slår hårt mot glesbygden ochskapar dessutom stora svårigheter för en konvertering till alternativa bränslenvid en kärnkraftsaweckling. Sådana frågor som angetts ovan kommer upp i anslutningtill det beslut om skattereformens s.k. andra steg som skall beslutaom i vår. Det finns emellertid anledning för arbetsmarknadsutskottet att vidbehandlingen av de regionalf)olitiska frågorna med anledning av motion A107göra ett uttalande i enlighet med vad skatteutskottet ovan anfört. Den av regionalpolitiska kommittén föreslagna återföringenav /kWh av vattenkraftsskatten bör genomföras. Medlen 600 milj. kr. bör som föreslås i vpk-motionerna A107 yrkande 23 och A108 yrkande 2 gå tillinvesteringar i förbättrad infrastruktur. Produktionsavgiften får intekompenseras av kraftbolagen i form av höjda elpriser. () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Utskottet har" och slutar med "avserskattefrågor" bort utgå samt att den del av utskottets yttrande som börjarmed "Den redovisning" och slutar med "detta motionsyrkande"bort ha följande lydelse; De analyser av skattereformens effekter för glesbygden somhittills gjorts har varit mycket knapphändiga och har inte gett etttillräckligt underlag för en heltäckande bedömning. Förutom de faktorer somberörs i den regionalpolitiska propositionen kan också andra inslag iskattereformen få stor betydelse från regionalpolitiska utgångspunkter. Hithör, som framhålls i de grönas motion A106, de föreslagna reglernaför avdrag för underskott i rörelse som kan försvåra kombinerad sysselsättningi flera olika verksamheter på landsbygden. En ingående analys avskattereformens regionalpolitiska konsekvenser måste vara tillgänglig isamband med att behandlar regeringsförslaget till skattereformenss.k. 1 enlighet med vad som yrkats i motion A106 är det ocksånödvändigt att se över resultatet av fastighetstaxeringen och vidta åtgärderså att den inte drabbar de permanent boende i attraktiva turistorter bl.a. iskärgården och i vissa fjällbygder. Priserna på fastigheter har i de nämndaområdena stigit högst avsevärt . Fastighetstaxeringen kaninnebära kraftiga skattehöjningar och många äldre med låga inkomster kandrabbas hårt. I annat sammanhang har lagt fram förslag omalternativa principer för beskattning av fastigheter i områden medfritidsbebyggelse. Det av regionalpolitiska kommittén framlagda förslagetangående höjd vattenkraftsskatt och återföring till regionerna bör i principgenomföras. Det är emellertid inte befogat att tillskapa en ny byråkrati föratt förvalta medlen. bör den särskilda vattenkraftsskatten uppgå till 3öre/kWh för vattenkraftverk tagna i drift och /kWh förvattenkraftverk tagna i drift åren 19731977. Intäkterna av dessa skatter böri sin helhet återföras till vattenkraftslänen i . 27 1989/90. Enkomplikation i sammanhanget är att en skattehöjning motverkar 1989/90:AU13 det frånvattenkraftslänen ofta framförda önskemålet om begränsade Bilaga 3prishöjningar på elkraft. För dessa län har den elintensiva industrin enbetydelsefull ställning. Med hänsyn till att elpriset kan beräknas öka relativtkraftigt ändå under 1990talet, främst till följd av att tillkommandekraftproduktion är betydligt dyrare än den äldre vattenkraften, kan det varaolämpligt att just nu höja den särskilda skatten på äldre vattenkraftverk.Under ett övergångsskede bör därför överföringen till vattenkraftslänen iNorrland begränsas till den redan befintliga skatten på äldre vattenkraftverksom är 2 resp. /kWh. Utskottet instämmer i vad som anförts i degrönas motion om att vattenkraftslänen i har rätt att få skattemedelfrån vattenkraftverken i sina län. Denna rättighet bör stadgas i lag. Det fårankomma på regeringen att återkomma till med lagförslag av dennainnebörd och med förslag till beskattning i enlighet med vad som anförts ovan. Glesbygden missgynnas gentemot landets mer tätbefolkadedelar av en hög bensinskatt och samma villkor för reseavdrag över hela landet.Dagens likriktade system innebär att betydande medel omfördelas från merglesbefolkade landsdelar till de mer tätbefolkade. Detta förstärks ytterligareav att befolkningsunderlaget i de mer tätbefolkade landsdelarna motiverar enbetydligt större utbyggnad av kollektivtrafiken m.m. Det finns anledning attinföra en regional differentiering av såväl bensinskatten som villkoren föravdraget för bilresor till och från arbetet. Utskottet förordar i enlighet medmotion A106 yrkande 27 att landstingen och kommunerna skall få rätt att införamiljö- och trängselavgifter på bensin och diesel. Sådana regionala och lokalamiljöavgifter på drivmedlen torde främst vara aktuella i storstadsregionerna. De motionsyrkanden som har anknytning tillskattereformsförslaget bör prövas närmare i samband med skatteutskottetsbehandling av skattereformen. Eftersom nu aktuella yrkanden emellertid skallprövas i det regionalpolitiska ärendet förordar skatteutskottet att arbetsmarknadsutskottetmed anledning av motionsyrkandena gör ett uttalande i enlighet medmotionsyrkande från de gröna och med vad som anförts ovan.Utskottet tillstyrker vidare de förslag om sänkta socialavgifter som finns imiljöpartiets motion A106. Det gäller här att ge en regionalpolitisk profil avden föreslagna skatteväxlingen. Skatteväxlingen innebär att höjda skatter påenergi och utsläpp kompenseras med sänkta skatter på arbete. Lindringen avarbetsbeskattningen, som i en första omgång motsvarar , börges en regionalpolitisk profil genom att arbetsgivaravgiften sänks med 10procentenheter i hela , på samt i de kommuner i somföreslås ingå i stödområde 2. .. , ., , , 1989/90:AU13 1.Bo Lundgren, och (alla m) anför; Somnärmare har utvecklats i motiveringen till motion A83 av m.fl. (m)kommer den föreslagna skatteomläggningen att drabba landsbygden särskilt hårt.De som bor och verkar på landsbygden har jämförelsevis låga inkomster och fårdärmed ett sämre utbyte av marginalskattesänkningarna. Emellertid kommer de attvara med om att betala inkomstskattesänkningarna genom att dessa finansierasmed höjningar eller utvidgningar av andra skatter, t.ex. breddning av basen förmervärdeskatten, höjda skatter på energi och boende, stigande bensinpriser ochförsämrade bilavdrag. Givetvis kommer det samlade resultatet härav att få enmycket negativ betydelse för landsbygdens utveckling. Det är angeläget attriksdagen vid den kommande behandlingen av regeringens förslag tillskattereform vidtar sådana åtgärder att en negativ utveckling för landsbygden kanundvikas. Ettantal motionsyrkanden som viickts i anslutning till den regionalpolitiskapropositionen motsvarar eller liknar yrkanden som skatteutskottet kommer attbehandla i samband med regeringens förslag till skattereform. Ettnärmare ställningstagande till dessa frågor bör givetvis ske först i sambandmed skatteutskottets behandling. Flera av motionsförslagen gäller frågor ivilka förändringar i förhållande till regeringens skatteförslag är nödvändiga.Riksdagen bör överväga en uppjustering av avdragsbeloppet för bilresor mellanbostad och arbetsplats. Det finns också skäl att fortsättningsvis behålla enskattefrihet för bär-, svamp- och kottplockning. De frågor om kvittningsrätt idet förändrade skattesystemet som tagits upp i några motioner är mycketviktiga. Ett förbud mot kvittning av underskott i en förvärvskälla motöverskott i annan förvärvskälla eller inkomstslag i enlighet med inkomstskatteutredningens(RINK) förslag skulle försämra förutsättningarna för nyföretagande och entreprenörskap.Detsamma gäller det för landsbygden så viktiga deltidsjordbruket. Underskottbör även vara avdragsgillt mot överskott i andra förvärvskälloroch inkomstslag. Enav de allvarligaste konsekvenserna för enskilda människor av skattereformen ärdet kraftiga genomslag på boendekostnaderna som 1990 årsfastighetstaxeringsvärden medför. Särskilt bekymmersamt kommer det att bli förboende i attraktiva skärgårds- och ällområden. Det är nödvändigt att riksdagenomprövar beskattningen av boendet mot bakgrund bl.a. av de kraftigt förhöjdataxeringsvärdena. Enriksdagsmajoritet har i samband med det första steget av skattere formen fattat beslut som måste tas tillbaka. Ett exempel utgör höjning en av mervärdeskatten på hotell- och restaurangtjänster. Detta beslut kan få mycket negativa konsekvenser inte minst med hänsyn till att det sannolikt medför ett minskat intresse från utländska turister att besöka . I någramotioner har föreslagits återföring av vinster från vatten- 1989/90:AU13 kraftverktill den region där vattenkraften produceras. Som framgår av Bilaga 3propositionen är frågan om kraftföretagens vinster inte utredd. kansjälvfallet inte behandla förslag som endast bygger på antaganden omvinstnivåer m.m. Vad slutligen gäller frågan rörande stöd till företag inomområden som omfattas av investeringsskatt för visst oprioriterat byggande villvi framhålla att moderata samlingspartiet motsatt sig ett införande av investeringsskatten.I samband med att skatteutskottet behandlade regeringens förslag om enkraftig höjning och utvidgning av investeringsskatten begärde vi utan framgånghos den majoritet som står bakom investeringsskatten att skatten skulle upphävas.Moderaterna kommer att fortsätta att driva denna fråga. Investeringsskattenutgör en kraftig belastning på det drabbade byggandet. Ett upphävande avskatten skulle förbättra byggföretagens möjligheter att göra också sådanainvesteringar som avses i motionsförslaget. och /Vnne (båda fp) anför: Med anledning av vad som anförts i utskottets yttrandeangående särskilt stöd till företag i de områden som omfattas avinvesteringsskatt vill vi framhålla att har motsatt sig införandetav investeringsskatten. Vi har också avvisat regeringens förslag om attkraftigt höja och utvidga investeringsskatten. Enligt vår uppfattning börriksdagen i stället upphäva den nuvarande beskattningen av det oprioriteradebyggandet. Genom en sådan åtgärd kommer också den motionsvägen aktualiseradefrågan om särskilt stöd för vissa av investeringsskatten drabbade företag i ettannat läge. T 1.. . t .. . j 1989/90:AU13 har beslutatbereda kulturutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1989/90;76 omregionalpolitik för 90-talet jämte motioner som har samband med kulturutskottetsberedningsområde. I propositionen preciseras och utvecklas målen ochriktlinjerna för regionalpolitiken. Utskottet konstaterar medtillfredsställelse att i avsnittet om samhälls- och politikområden avsärskild betydelse för den regionala utvecklingen kulturpolitiken ägnas storuppmärksamhet och, framför allt, att kulturinsatser tillmäts stor betydelse iett regionalt perspektiv (se prop. bl.a. s. 108 och 144148). Det framhålls atttillgången till ett aktivt kulturutbud i form av t.ex. teater, dans och musikär viktigt för hur den egna orten och regionen uppfåttas. Möjligheterna attsjälva delta i kulturverksamheter eller ett föreningsliv med kulturinriktningär av stor betydelse för många människor. Den yttre miljöns kulturkvaliteter ärviktiga för hur en stad eller ett landskap upplevs. Vidare framhålls attkulturfrågorna hör till den infrastruktur, i vid mening, som avgör frågor omutveckling och dynamik i en region, som påverkar människors val av bostadsortoch som bidrar till att skapa ett samhällsklimat som kan häva stagnation ochtillbakagång. På ett annat plan, framhålls det också i propositionen,kan kulturfrågorna vara viktiga även utifrån en näringspolitisk synvinkel. Detkan gälla när t.ex. kulturutbudet och kulturmiljövärdena vägs in vid valen avlokalisering av företag eller vid rekrytering av personal. Det gäller också närkulturen fungerar som ekonomisk bas för t.ex. turismen eller för företag somarbetar inom kultursektorn. Utskottet vill ställa sig bakom de redovisadesynpunkterna. Dessa står i god överensstämmelse med den syn på kulturensbetydelse för människorna som utskottet gett utti-yck åt i olika sammanhang. Enligt propositionen bör regionalpolitiken alltmerinriktas på att se till de samlade förutsättningarna för regional utveckling. Därför har det, anförs det också i propositionen, varit naturligt att vidga möjlighe- 401 ten attpåverka den utvecklingen genom kulturpolitiska insatser. Utskottethar tidigare i yttranden till utbildningsutskottet (yttr. KrU 1989/90:AU13 l987/88:3y)och arbetsmarknadsutskottet (yttr. KrU 1987/88:9y) ställt Bilaga 4 sig positivtill försöksverksamheter inom kulturområdet i enlighet med regeringens förslagi propositionerna om särskilda regionalpolitiska insatser åren 1987 och 1988för delar av Bergslagen och norra inland resp. (prop.1987/88;64 s. 35, bet. UbU 9, rskr. 211, resp. prop. 1987/88;86 s. 31, bet. AU19, rskr. Så långt insatserna nu kunnat utvärderas, anförs det ipropositionen, har de fallit väl ut när det gällt att med relativt begränsademedel skapa ett ökat utbud av kulturverksamheter och kulturaktiviteter i deaktuella regionerna. I motioner från de flesta riksdagspartierna har gjortsallmänna uttalanden om vikten av att kultursatsningar görs som ett led i detregionalpolitiska arbetet. Även utskottet anser det angeläget att satsningarna inomkulturområdet för att stärka regional utveckling och regional identitetförstärks. Utskottet delar också den uppfattning som kommer till uttryck ipropositionen om att en medveten satsning på kulturområdet kan ha särskildbetydelse för kvinnorna som i hög grad engagerar sig i kulturlivet. Såväl i årets budgetproposition (bil. 10 s. 58) som i denhär behandlade regionalpolitiska propositionen (s. 145147) anförs synpunkterav innehåll att formerna för det statliga regionala kulturstödet ger godaförutsättningar för landsting och kommuner, som av bl.a. regionalpolitiska skälser motiv för att stärka kulturens ställning i den egna landsdelen, att påverkaden regionala fördelningen av de statliga kulturpolitiska reforminsatserna. Idetta sammanhang vill utskottet hänvisa till att utskottet avslutatberedningen av de förslag som innehåller regionala kultursatsningar och därvidfunnit skäl att i vissa avseenden föreslå ett förstärkt stöd utöver det avregeringen föreslagna. Detta gäller såväl teater-, dans- och musikområdet sommuseiområdet (se bet. 1989/90;KrU17, 19 och 21). I propositionen (s. 147) utvecklas närmare uppfattningenatt möjligheterna att förverkliga vissa projekt på kulturområdet som förtsfram av bl.a. regionalpolitiska kommittén bör prövas inom ramen för en samverkanmellan de kulturpolitiska reformerbjudandena och ambitionerna på regionalnivå. I en sådan samverkan, framhålls det, är det emellertid viktigt att godaförutsättningar skapas för att de regionalpolitiska behoven skall kunna vägasin. Att så sker garanteras enligt propositionen bäst genom att de statligaregionalpolitiskt motiverade resurserna också kan utnyttjas tillsammans med dekulturpolitiska resurserna. har föreslagit att medlen förregionala utvecklingsinsatser skall få utnyttjas också för projektstöd inomkulturområdet. Det förslaget ligger, framhålls det i propositionen, väl ilinje med propositionens syn på hur den regionalpolitiska och kulturpolitiskasamverkan bäst skall kunna utvecklas. Enligt propositionen bör detta gälla generellt för dessa medel i 402 samtligalän men för de tre nordligaste länen tillkommer också ett förslag omgemensamt anslag för särskilda infrastrukturåtgärder. Medel 1989/90:AU13 ur dettaanslag bör, om berörda länsstyrelser finner det angeläget. Bilaga 4kunna utnyttjas för insatser inom kulturområdet. Att länsanslagen i fortsättningen skall kunna användas förprojektstöd inom kulturområdet tillstyrk; direkt eller indirekt i motionernaA53 (c), A83 (m), A92 (fp), A97 (fp), AllO (vpk), A112 (c) och Al 18 (c). Imotion A53 anges dock att tillstyrkandet sker endast under den förutsättningenatt länsanslagen får kraftig uppräkning (yrkande 10 delvis). Inställningen imotionerna A112 (yrkande 6 delvis) och Al 18 (yrkande 30 f delvis) är likartad.I dessa motioner är dock yrkandena så utformade att de kan sägas ge uttryck åtuppfattningen att det inte kommer att finnas utrymme för kultursatsningar genomlänsanslagen om dessa inte kraftigt räknas upp. I enlighet med det synsätt på kulturen som enbetydelsefull faktor för den regionala utvecklingen som utskottet tidigare gettuttryck åt tillstyrker utskottet att länsanslagen skall få användas också förprojektstöd inom kulturområdet liksom att de särskilda resurserna för infrastrukturåtgärderskall kunna utnyttjas för insatser inom kulturområdet. Utskottet vill ta avstånd från det synsätt som kommer tilluttryck i motionerna A53, A112 och A118 i här aktuellt avseende.