bet · GD01JoU6 · 1989-12-31 00:00:00 — upprättadesför att samordna arbetet i denna fråga. Ett förslag till en gemensam plan för begränsning avföroreningarna i har utarbetats av det svenska ochden danska miljöstyrelsen. I förslagetkonstateras att de nationella planer som utarbetats visar en betydande samsynnär det gäller ambitionsnivå och målsättningar för arbetet med att skyddaKattegatt. En utvärdering av föreslagna åtgärder skall göras senast efter fyraår. kan resp. land genom intensifierad övervakning ochuppföljning säkerställa ett väsentligt förbättrat beslutsunderlag för kommandeutvärdering. och bildade en gränskommitté förområdet . syftar till ett regionalpolitiskt samarbeteoch innehåller bl.a. samarbete om undersökningar avseende gränsvattnets kvalitetoch faktasammanställning för diskussion om initiativ till åtgärder. Myndigheterna i och undertecknade år 1972ett samarbetsavtal angående samordning och initiering av forsknings- ochutredningsarbete om föroreningsförhållandena i . Avtalet avseräven åtgärder för att minska vattenföroreningarna. Kommittén förbottniska viken, har inrättats för ändamålet. Utskottet vill framhålla att problemen med föroreningarnai haven fordrar ett fortlöpande och aktivt arbete i olika fora förinternationellt miljösamarbete. Detta är särskilt viktigt för ett land somSverige som delar hav med många andra länder, och där de svenska utsläppenutgör en mindre del av föroreningarna. Vidare bör understrykas att stor enighetråder om att det internationella arbetet beträffande havsföroreningarna måsteföras vidare och intensifieras. Av redogörelsen ovan framgår också enligtutskottets mening att så är fallet och att intar en mycket aktiv roll idetta arbete. Stora framsteg har även kunnat redovisas . mening föreligger en betydande samstämmighet mellan å ena sidan denav riksdag och regering eftersträvade ambitionsnivån i dessa frågor och å andrasidan de krav som förs fram i motionerna Jo729, Jo734 yrkande 4 och Jo797yrkande 6. Motionerna synes i allt väsentligt vara tillgodosedda med vadutskottet anfört beträffande de insatser som görs och kommer att göras inomtillgängliga internationella fora. Motionerna kräver således ingen ytterligareåtgärd från sida. Med detanförda avstyrks även motion Jo747. Även motion Jo797 yrkande 5 synes i allt väsentligt kunnatillgodoses med det anförda. Mot bakgrund av vad utskottet anfört beträffande det nordiska 1989/90:JoU6 miljösamarbetetoch då det nordiska ministerrådets förslag om ett starkare bl.a.förutsätter att låneordningen i nordiska investeringsbanken skall kunnaanvändas för miljöinvesteringar i får motion J08O3 yrkande 4 till stordel anses tillgodosedd. Utskottet har tidigare framhållit behovet av atteffektivisera det internationella samarbetet på havsmiljöområdet genombildandet av en ( 1987/88 JoU:23 s. 103). Det internationellamiljösamarbetet har nått betydande framgångar både vad gällerdeltagandet och beslutade åtgärder. Därav följer enligt utskottets mening ettbehov av fastare samarbetsformer. I sammanhanget kan nämnas att ett förslag omen internationell konferens med uppgift att utvärdera de internationellakonventionernas och Nordsjökonferenser-nas betydelse för att skapa en bättreinternationell ram för arbetet mot havsföroreningarna tillstyrktes vid internationella konferens om havsföroreningar i den 16 18oktober 1989. Enligt vad utskottet erfarit är frågan om inrättandet av enNordsjökommission föremål för beredning inom . Utskottetanser att skäl föreligger att avvakta resultatet av detta arbete. Med hänsynhärtill avstyrks motionerna Jo799 yrkande 10, Jo803 yrkande 1 och Jo959 yrkande2. Beträffande miljösituationen i de svensk-norskagränsvattnen får utskottet anföra följande. Den av och år 1980bildade gränskommittén för området utgör ett viktigt bidragtill det samarbete som erfordas för lösandet av ifrågavarande miljöfrågor. Denförsämrade vattenkvaliteten i norra kan till stor del hänföras tillutsläpp på den norska sidan, och fortsatta åtgärder för att reducera dessautsläpp är nödvändiga. Utskottet vill därför understryka betydelsen av attSverige i fortsättningen med all kraft driver dessa frågor vidare. Detfortsatta samarbetet måste med nödvändighet leda till en avsevärt förbättradmiljösituation i dessa gränsvatten. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo803 yrkande 3 bör som sin mening ge regeringen till känna.Med det anförda kan motion Jo781 i allt väsentligt anses tillgodosedd. Föroreningar som orsakas av sjöfarten eller av verksamhetsom bedrivs till havs utgör ett problemområde som till stor del är beroende av internationella åtaganden och överenskommelser. Ett aktivt samar bete bedrivs bl.a. inom den internationella sjöfartsorganisationen, In ternational , . regle rar utsläpp av olja från fartyg. En annan internationell överenskom melse om åtgärder mot vattenförorening från fartyg är MARPOL 73/78. Överenskommelsen är global till sin karaktär och innehåller långtgående begränsningar av utsläpp av olja och andra skadliga äm nen från fartyg. Inom , som i MARPOL 73/78 har ställning som specialområde, är utsläpp från fartyg av exempelvis olje- och kemikalierester i princip förbjudna. Enligt vad utskottet erfarit kommer inom ramen för MARPOL-överenskommelsen att förklaras som specialområde fr.o.m. . därmed atti skyddshänseende likställas med . i regleras i den reviderade s.k. 1989/90:JoU6 Bonnöverenskommelsensom trätt 1989. Samordnade mät-och övervakningsprogram förhavsområdena finns främst inom Paris-, Oslo- och Helsingforskonventionerna. Av redogörelsen ovan framgår att det arbete som bedrivsinom internationella fora i allt väsentligt är ägnat att tillgodose syftet medmotion Jo972 yrkandena 1 och 2. Med hänsyn härtill avstyrks motionen. Med hänvisning till redovisningen ovan av det internationellamiljösamarbetet avstyrks även motion Jo965 yrkande 2. Frågan om isotopmärkning för oljetransporter behandlasinom ramen för och Helsingforskonventionen. Som utskottettidigare redovisat (JoU 1987/88:23 s.l03) har märkningsfrågan varit föremål föringående diskussioner inom Östersjösamarbetet. Det praktiska genomförandetstötte emellertid på så många problem att frågan måste falla. Nordsjöstaternassjöfartsmyndigheter har i stället träffat avtal om information via ett datoriseratsystem för inspektion av fartyg i hamn. Härvid finns möjlighet att förinspektion kvarhålla fartyg som misstänks ha gjort sig skyldiga till förbjudnautsläpp. Redovisade avtal synes i viss mån tillgodose syftet med motion Jo968yrkande 13. Motionen avstyrks i denna del. Aktionsplanen mot havsföroreningar innebär en fortsattsatsning på forskning om marin miljö. Grund- och sektorsforskning skall förstärkas.Riksdagen har sedermera haft att ta ställning till ytterligare förslag om denmarina forskningen. Sålunda tillstyrktes att det marinamiljöarbetet tillfördes ytterligare 30 milj. kr. Denna särskilda satsningföranleddes av de allvarliga störningar som drabbade och havetutanför . För innevarande budgetårförstärktes de forskningsresurserna med anledning av bl.a. universitets-och högskoleämbetets förslag till organisation av den forskningen (prop.1988/89:100 bil. 16, JoU13, rskr. Redovisningen visar enligt utskottetsmening att det miljöforskningsarbetet byggts ut och att en fortsattutveckling kan förväntas. Härutöver har regeringen aviserat en samlad bedömningav behovet av miljörelaterad marin forskning i anslutning till denforskningspolitiska propositionen . Med det anförda avstyrks motionernaJo748 yrkande 11, Jo873 och Jo971 yrkande 2. Syftet med programmet för övervakning av miljökvalitet(PMK) är att övervaka långsiktiga och storskaliga förändringar i miljön, attutgöra referens för den lokala recipientkontrollen samt att belysaföroreningstransport i luft, mark och vatten. Betydelsen av detta arbete hartidigare betonats i samband med behandling av miljöpolitiken inför1990-talet. Beträffande havsövervakningen framhölls särskilt behovet av ettvidgat miljögiftsprogram som bl.a. omfattar en förstärkt biologiskeffektövervakning, satsning på sedimentövervakning och flera kustnärastationer, som kan producera referensdata till recipientkontrollen (JoU1987/88:23 s.ll2f). 1 samband med behandlingen av budgeten för innevarandebudgetår framhölls också att det varangeläget att de sammanställningar av mätresultat och uppgifter I989/90:JoU6 ommiljöförändringar som PMK ger i ökad omfattning görs tillgängliga. Dessa kandå på ett bättre sätt utnyttjas i det praktiska miljövårdsarbetet (prop.1988/89:100 bil. 16 s.30, JoUI3 s.l2). Mot bakgrund av det anförda och iavvaktan på den kommande forskningspolitiska propositionen avstyrks motionJo972 yrkande 7 i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottetanfört. Industri- och avloppsrening stabila organiska ämnen I motion Jo797 (c) yrkande 29 efterlyses åtgärder för attavveckla klorutsläppen. Gällande tillstånd för massaindustrin måste omprövasoch starkare krav ställas på en övergång till miljövänlig teknik. Utsläppen avklorerade föreningar bör enligt motionärerna i stort sett vara avvecklade tillår 1995. Även i motion Jo972 (c) yrkande 3 krävs en avveckling av klorutsläppenmed målsättningen att dessa skall ha upphört . Enligt motion Jo799(fp) yrkande 13 måste massaindustrins utsläpp i det närmaste elimineras. Måletskall vara att utsläppen av klorföreningar upphört . 1centerpartimotionen Jo872 framförs krav på en awecklingsplan för klorerade lösningsmedel.Ställs tillräckligt hårda krav kommer bra alternativ att utvecklas. En minskadanvändning av sådana lösningsmedel får som konsekvens att mängden miljöfarligtavfall reduceras som arbetsmiljön förbättras. I motion Jo962 (vpk)yrkande 10 begärs att utsläpp av klorerade organiska föreningar förbjuds senastår 1995. har i två motioner, Jo965 yrkande 3 och Jo968 yrkande 8,framfört krav på att utsläppen av klorhaltiga ämnen från massaindustrin både iSverige och skall avvecklas . Frågan om blekt papper ochbehovet därav har föranlett flera yrkanden. I motion Jo962 yrkande 11 föreslåsett förbud mot tillverkning av blekt hushålls- och toalettpapper.Klorblekt papper bör enligt motionerna Jo968 yrkande 9 och Jo965 yrkande 4 intefå säljas i resp. efter . Rening av kylvatten är föremål för flera motionsyrkanden.I motion Jo732 (c) efterlyses åtgärder för att snabbt och säkert klarlägga miljöef fekterna av klorutsläppen från kraftverk. Med lanke på miljösituationen i är det av största vikt att få klarlagt hur mycket dioxiner och andra organiska klorföreningar som bildas i kylvatten, och att erforderliga resurser ställs till förfogande för detta. Arbetet bör utföras av för att garantera en opartisk bedömning. Även i motion Jo748 (fp) yrkande 5 förordas att ges i uppdrag att finna ersättning för natriumhypo- klorit och andra miljögifter för rening av kylvatten. Insatser för att begränsa klorutsläppen måste enligt motion Jo797 (c) omfatta all kloranvändning. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att -,, klorutsläppenfrån kärnkraftverken skall upphöra (yrkan- de 30). Imotion Jo959 (fp) yrkande 5 framhålls också behovet av nya 1989/90:JoU6 metoderför rening av fartygsmotorers och andra förbränninganläggningars kylsystem.Enligt motionärerna måste det anses vara en angelägen uppgift förnaturvårdsverket att ansvara för att klor och andra miljögifter i dessasammanhang ersätts med betydligt miljövänligare förfaringssätt. Vid behandling av miljöpolitiken inför1990-talet fastställdes att åtgärder för att minska utsläppen av organiskaklorföreningar till en nivå av 70C1 (totalt organiskt bundet klor) perton massa bör ha påbörjats vid samtliga massafabriker före utgången av år 1992.Målet skall vara att helt eliminiera dessa utsläpp. Dessutom skulleden kemiska industrins utsläpp av stabila organiska ämnen ochkemikalieanvändning i allmänhet kartläggas med sikte på att få ner utsläppen. uppdrag att utarbeta förslag till en ny åtgärdsplan mothavsföroreningarna ingår att redovisa en av-vecklingsplan för utsläpp avklorerade ämnen från massaindustrin. Även kartläggningen av övrig kemiskindustris utsläpp av stabila organiska ämnen skall redovisas i åtgärdsplanen.Som utskottet tidigare konstaterat har massaindustrin dessutom lyckats nå betydande utsläppsminskningar.Investeringarna i miljövänlig teknik ökar kraftigt. Stor enighet råder omnödvändigheten av att åstadkomma en kraftig nedskärning av utsläppen avorganiska klorföreningar, och det hittillsvarande arbetet har varitförhållandevis framgångsrikt. Som tidigare redovisats ingår dessautsläppsminskningar även som delmål i det internationella arbetet. Frågan omden slutliga avveckJingstakten bör dock enligt utskottets mening anstå tilldess ovan redovisade uppdrag har fullgjorts och ett förbättrat beslutsunderlaggjorts tillgängligt. Med hänsyn härtill avstyrks motionerna Jo797 yrkande 29,Jo799 yrkande 13, Jo962 yrkande 10, Jo968 yrkande 8 och Jo972 yrkande 3. Ävenmotion Jo965 yrkande 3 avstyrks med vad utskottet anfört. Med sammamotivering avstyrks motion Jo872. Motionerna Jo962 yrkande 11 och Jo968 yrkande 9 rörandetillåtligheten av klorblekta pappersprodukter avstyrks i den mån de inte kananses tillgodosedda med vad utskottet anfört. Utskottet gör samma bedömning beträffande motion Jo965yrkande 4. Det bör framhållas att inte med rättslig verkan kan uttalasig om ett försäljningsförbud för klorblekt papper utanför gränser. besvarade miljö- och energiministern eninterpella-tion i angående viss klorering (1988/89:58). svar framgick bl. a. följande. har uppmärksammatfrågan om klorering av kylvattnet vid . Regelbundenprovtagning genomförs efter ett särskilt upprättat program. I programmet ingårbl.a. analys av kylvattnet med avseende på dioxin. Övriga kärnkraftverk harmekanisk rening. 1 likhet med miljö- och energiministern vill utskottet erinra om att det inte ankommer på 1989/90:JoU6 riksdageller regering att göra bedömningar i enskilda ärenden som är föremål förprövning hos vederbörande myndighet. Med det anförda avstyrks motionerna Jo732,Jo748 yrkande 5 och Jo797 yrkande 30. har i uppdrag att redovisa åtgärder motsjöfartens miljöpåverkan. Mot bakgrund härav och med hänsyn till att frågan omklorering av kylvatten är föremål för vederbörande myndigheters uppmärksamhetavstyrks motion Jo959 yrkande 5. Industri- och avloppsrening närsalter m.m. Störningarna i havets flora och fauna orsakas till störstadelen av kväveutsläppen. I motion Jo748 (fp) yrkande 7 efterlyses därför enminskning av dessa utsläpp. Enligt motion Jo789 (vpk) bör gesi uppdrag att redovisa en plan för kväveutsläppen från avloppsreningsverken.Ambitionsnivån i en sådan plan skall enligt motionärerna vara minst 80%reduktion av samtliga utsläpp från landets alla avloppsreningsverk (yrkande 1).I samband härmed bör förslag till statsbidragsregler utformas för åtgärder somanses ägnade att minska ifrågavarande kväveutsläpp (yrkande 2). Skärpta krav påkvävereduktion i reningsverken framförs även i motion Jo799 (fp) yrkande 11. 1miljöpartiets motion Jo968 yrkas att kommunala avloppsreningsverk vidVästerhavet och bör införa kvävereduktion motsvarande minst 60%senast den 1 juli 1991 (yrkande 3). skall reduktionenvara (yrkande 4). De kommunala avloppsreningsverken vid kusten norr omÖstersjön och i inlandet bör enligt motionen införa enkvävereduktion motsvarande (yrkande 5). Som övergripande mål börutsläppen av fosfor halveras till (yrkande 6) och varje enskiltavloppsreningsverk bör ha en fosfatreningsgrad på (yrkande 7). I motion Jo972 (c) yrkande 6 krävs insatser för att minskakvävetillförseln från jordbruk och reningsverk. Bl.a. måste användningen av handelsgödselbegränsas, och beslut Om en halvering av utsläppen av närsaltermåste fullföljas. Åtgärder för att minska utsläppen av närsalter frånkommunala re ningsverk och industrier redovisades i samband med be handling av miljöpolitiken inför 1990-talet. Sammanfattningsvis fast ställde följande målsättningar. Vid kustområden som är särskilt påverkade bör reningsverkens kvävereduktion uppgå till . Ambitionsnivån skulle vara att uppnå en 50-procentig kvävereduktion för övriga kustavsnitt . Vidare konstatera des att utsläppen av fosfor borde minskas väsentligt i särskilt påverkade områden. För att uppnå dessa mål skulle teknisk forskning stimuleras och skulle initiera omprövning av villkor för indu- 25 strier medstora utsläpp av närsalter. Vidare betonades det internatio- nellaarbetets betydelse för att åstadkomma resultat på detta område. 1989/90;JoU6 Våren 1988behandlades även en rad förslag angående miljöförbättrande åtgärder ijordbruket som var ägnade att minska utsläppen av närsalter. Riksdagensställningstagande därvidlag har redovisats under avsnittet om havsmUjö.Utskottet konstaterar slutligen att uppdrag att utarbeta enny åtgärdsplan mot havsföroreningarna omfattar möjligheten till längre gåenderening av de kommunala reningsverkens utsläpp i de mest påverkadeområdena, och ytterligare reduktion av kväve i övriga områden upp till Stockholmsskärgård. Denna redovisning visar att ett intensivt arbete pågår för attbegränsa utsläppen av närsalter från de kommunala avloppsreningsverken. Syftetmed motionerna Jo748 yrkande 7, Jo789 yrkande 1, Jo799 yrkande 11 och Jo968yrkandena 3, 4 och 5 samt Jo972 yrkande 6 delvis kan därmed i stora delar ansestillgodosett. Det bör också framhållas att utskottet i detta sammanhang, närnaturvårdsverket ännu ej slutfört sitt arbete, inte har något underlag för attbedöma de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för ytterligare utsläppsbegränsningar.Motionerna avstyrks. MotionJo789 yrkande 2 avstyrks med samma motivering. Vidareavstyrks motion Jo968 yrkandena 6 och 7. Med det anförda avstyrks även motion Jo972 yrkande 6 i återståendedel. Övriga frågor beträffande industri- och avloppsrening 1 motion Jo293 (mp) framhålls att industrin måste klarasin egen avfallshantering. Industriavlopp skall inte få anslutas till dekommunala avloppsreningsnäten (yrkande 13). Enligt motionärerna står mångakommuner inför stora investeringar i avloppsnäten, och tiden kan nu vara inneför att investera i alternativ till vattentoaletter. Regeringen bör därför genaturvårdsverket i uppdrag att initiera försök med alternativ till systemet medvattentoaletter (yrkande 14). Hälften av allt vatten som produceras av landets kommunalavattenverk kommer från ytvattentäkter. Dessa vattentäkter fungerar även somrecipienter för olika utsläpp från såväl kommunala avloppsreningsverk somindustriell verksamhet. Detta förhållande bör enligt motionärerna i motionJo521 (vpk) föranleda att regeringen ges i uppdrag att utarbeta förslag omförbud mot industriella utsläpp i recipienter som är råvattentäkter(yrkande 4). bör förslag utarbetas för införandet av skärpta reglerför äldre anläggningars utsläpp (yrkande 5). Förstörelsen av havet beror till stor del på de utsläppsom sker genom våra floder och bäckar. Utsläppen från reningsverk och industrierförs vidare ut i havet. Enligt motion Jo734 (s) yrkande 3 måste därför en radåtgärder vidtas. Bl.a. måste våra reningsverk byggas om så attmiljöutsläppen begränsas. Industrierna måste utsättas för hårdare 1989/90:JoU6 krav såatt de inte släpper ut gifter och miljöförstörande organismer i Enligt motion Jo748 (fp) kan störningarna i havets faunaoch flora till viss del förklaras av de stötar av bakterieinfekterat vatten somvid kraftig nederbörd når havet när reningsverken inte klarar reningen. Orsakenkan vara det starka flödet eller att verken bräddar över. Ledningssystemet bördärför få ett duplikatsystem som hindrar att dagvatten och spillvattenblandas (yrkande 6). Åtgärder mot utsläpp av processvatten från industri ochoffentlig verksamhet efterlyses i motion Jo757 (mp). Industrier och offentligverksamhet som förbrukar processvatten skall enligt motionärerna i lag åläggasatt återföra detta till det egna vattenintaget (yrkande 1). För att hindramiljöskadliga ämnen från att läcka ul till omgivningen skall de reningsmassorsom uppkommer vid den interna reningen lagras på ett säkert sätt (yrkande 2).Direktiv för återförande av processvatten måste så utformas att ettgenomförande möjliggörs (yrkande 3). Kommunerna skall befrias fråntvånget att ta hand om industriernas vatten för rening, såvida det inte rör sigom vatten från kök och sanitetsanläggningar (yrkande 4). I motion Jo861 (fp) yrkande 4 framhålls att toxiska ämnenså långt möjligt bör särskiljas från de kommunala reningsverken. I motion Jo968(mp) krävs att samtliga industriutsläpp av giftiga metaller och halogeneradeorganiska föreningar bör kartläggas i syfte att ompröva givna koncessioner ochdärigenom åstadkomma en reducering av utsläppen (yrkande 10). Ifrågavarandekartläggning skall enligt motionärerna ligga till grund för införandet avutsläppsskatter (yrkande 11). Vidare skall kvicksilveranvändningen inomkloralkaliindustrin upphöra (yrkande 12). I motionJo967 (mp) yrkande 14 framförs önskemål om att pH-värdet i de kommunalareningsverkens vatten skall justeras. Den i föregående avsnitt nämnda kartläggningen avutsläppen av kemiska ämnen kan enligt utskottets mening förväntas ge värdefullinformation om lokala utsläppsförhållanden med en översikt över denaktuella situationen. Resultatet av kartläggningen kommmer att redovisas isamband med att kommande år presenterar sitt förslag till nyåtgärdsplan mot havsföroreningar. Utskottet vill dessutom erinra om attriksdagsbeslutet om miljöpolitiken inför 1990-talet även innebar att utsläppenav kvicksilver och kadmium skulle halveras . Detlångsiktiga målet är därvid att reducera belastningen av toxiska metaller nivå som motsvaras av den naturliga påverkan. I sammanhanget bör även påpekasatt prövningsmyndigheterna i samband med tillståndsprövning enligt ML avindustriell verksamhet bör göra en bedömning av om avloppsvattnet är av sådanbeskaffenhet att det är lämpligt att behandla vattnet i ett kommunaltreningsverk eller om vattnet bör behandlas på Vidare bör uppmärksammas att kommunerna i egenskap av 1989/90:JoU6 huvudmänhar möjlighet att ställa krav på anslutna industrier och därigenom begränsatillförseln av sådant avloppsvatten som påverkar reningsverkets drift i negativriktning. Miljö- och hälsoskyddsnämnderna har dessutom genom sin tillsynenligt lagen (1985:426) om kemiska produkter att kontrollera att företagen inteförorenar avloppsvattnet med kemikalieavfall. Utskottet vill med det anfördabetona betydelsen av att berörda myndigheter i de konkreta fallen utövar sintillsynsuppgift så att de kommunala reningsverkens effektivitet kanupprätthållas. Utskottet utgår vidare ifrån att berörda statliga och kommunalamyndigheter följer den vidare utvecklingen med uppmärksamhet och vidtar deåtgärder som kan anses erforderliga för en fortlöpande förbättring avmiljösituationen. Motionerna Jo293 yrkande 13, Jo757 yrkandena 1, 2, 3 och 4och Jo861 yrkande 4 avstyrks. Även motion Jo968 yrkandena 10 och 11 avstyrks med sammamotivering. Vidareavstyrks motion Jo968 yrkande 12. Med det anförda avstyrks även motionerna Jo521 yrkandena 4och 5 samt Jo734 yrkande 3. Utskottetavstyrker även motion Jo293 yrkande 14. Med samma motivering avstyrks även motion Jo748 yrkande 6.Utskottet förutsätter givetvis att frågan om beredskap för extrema vattenflödenägnas särskild uppmärksamhet. Vid behandling av miljöpolitiken inför1990-talet betonades bl.a. att kalkfållning i reningsverk skulle uppmuntrasoch påskyndas. Utskottet har dessutom erfarit att statsbidrag utgår förmerkostnader i samband med ombyggnad av avloppsreningsverk till kalkfållning.Beträffande kalkningsverksamheten i stort kan hänvisas till utskottets senasteställningstagande i samband med behandlingen av budgeten (1988/89:JoU13 s.l5). Med det anförda avstyrks motion Jo967 yrkande 14 i denmån den inte kan anses tillgodosedd. 7imrå med omgivningar och vattenområden präglasi stor utsträckning av större processindustrier som inneburit väsentliga miljöstörningar.Mot bakgrund härav bör Sundsvallsområdet enligt motion Jo735 (fp) klassas sommiljöskyddsområde (yrkande 1).