bet · GD01FiU20 · 1989-12-31 00:00:00 — 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om lägre skattesats för svagare starköl i enlighetmed vad i motionen anförts. 1989/90:Sk620 av m.fl. (mp) vari medhänvisning till motiveringen i motion 1989/90:So434 yrkas 1. att riksdagenger regeringen i uppdrag att utarbeta direktiv för att skatten på tobak höjsmed , 2. att riksdagenger regeringen i uppdrag att utarbeta direktiv för att skattefri försäljning avtobak skall upphöra, 3. att riksdagenger regeringen i uppdrag att utarbeta direktiv för att en avgift på percigarett tas ut för upplysning om tobakens skadeverkningar. 1989/90:Sk624 av och Carl-JohanWilson (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående sjukvårdsavgift vid försäljning av alkohol. 1989/90:Sk634 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av tilläggsdirektiv fÖr utredningen av nytt systemför alkoholbeskattningen. 1989/90:Sk638 av m.fl. (fp) vari medhänvisning till motiveringen i motion 1989/90:So473 yrkas att riksdagenbeslutar höja tobaksskatten i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:Sk647 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär utredning och förslag om attunderlaget för moms för restauranger utan alkoholutskänkning reduceras till av omsättningen. 1989/90:Sk648 av och iBengtsfors (c) vari yrkas att hos regeringen begär förslag om ny lagom dryckesskatt med alkoholhalten i dryckerna som avgörande för skatteunderlaget. 1989/90:Sk649av m.fl. (s) vari yrkas att l989/90:FiU20 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av en nyskatteklass mellan nuvarande klass II och klass III i lagen om dryckesskatt. 1989/90:Sk650 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av en 5-procentig hälso- och sjukvårdsavgift på alkoholoch tobak. 1989/90:Sk651 av och (fp,c) vari yrkas att hos regeringen begär förslag om särskild avgiftför serveringstillstånd för alkoholdrycker i enlighet med vad som anförts imotionen. 1989/90:Sk652 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den fara fören seriös alkoholpolitik och fara för ytterligare alkoholskador somtax-free-försäljningen utgör, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigebör ta initiativ till att tax-free-försäljningen mellan EG- resp. EFTA-områdetslopas, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigebör ta initiativ till att slopa tax-free-försäljningen inom EFTA-området, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigesenast 1992 inleder bilaterala överläggningar med länder utanför EFTA- ochEG-områdena med sikte på att ömsesidigt avtala bort tax-free-försäljningenmellan och resp. land. 1989/90:Sk659 av och ()vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändrad beskattning av lättviner i enlighet medvad i motionen anförts, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om differentierad skatt för starköl i enlighet medvad i motionen anförts. 1989/90:Sk678 av () vari medhänvisning till motiveringen i motion 1989/90:U541 yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om taxfree-försäljning. 1989/90:5k682 av och ()vari med hänvisning till motiveringen i motion l989/90:So312 yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutnyttjande av prisinstrument för begränsning av tobaksbruket. 1989/90:Sk683 av BengtWesterberg m.fl. (fp) vari - med hänvisning 1989/90:FiU20 tillmotiveringen i motion 1989/90:So317 yrkas att hos regeringen begärförslag till en höjning av alkoholskatten i enlighet med vad i motionenanförts. 1989/90:Sk684av m.fl. (mp) vari med hänvisning till motiveringen i motion1989/90:So318 yrkas 1. att beslutar attskatt skall betalas på all införsel av alkoholhaltiga drycker, 2. att beslutar om attskatten på sprit höjs och på vin och maltdrycker fr.o.m. den1 . 1989/90:Sk690av och () vari - med hänvisning till motiveringen imotion 1989/90:So219 yrkas att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om höga, obligatoriska avgifter för utskänkningstillstånd. 1989/90:Sk692av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att skatten på alkohol kontinuerligt höjsmed över konsumentindex på årsbasis. 1989/90:Sk694av m.fl. (c) vari med hänvisning till motiveringen i motion1989/90:So321 yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en höjning av alkoholbeskattningen , fr.o.m. . 1989/90:Sk695av m.fl. (m, s, fp, c, vpk, mp) vari med hänvisning tillmotiveringen i motion 1989/90:So538 yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en avgift på bekostandeinformation om tobakens skadeverkningar. 1989/90:Fi603av m.fl. (m) vari yrkas 9.att beslutar att sociala avgifter inte skall utgå på företagsanknutnavinstandelar i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:Fi706av m.fl. (c, m, fp) vari yrkas att beslutaravskaffa de kollektiva löntagarfonder som infördes genom proposition1983/84:50. 1989/90:Fi709av m.fl. (mp) vari med hänvisning till vad som anförts imotion 1989/90:N217 yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att löntagarfondernas medel successivt skall överföras till lokalanärfonder. 1989/90:Fi710av och () vari med hänvisning till vad som anförts i motion l989/90:Sk341 yrkas , 1. att beslutaratt löntagarfonderna skall avvecklas. 2. att som sinmening ger regeringen till känna vad i 1989/90:FiU20 motionen anförts om attinrättandet av nya kollektiva fonder i enlighet med LO:s förslag med bestämdhetskall avvisas. 1989/90:Fi712av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas 1. att beslutar upphäva lagenom vinstdelningsskatt års taxering, 2. att beslutar sänkatilläggspensionsavgiften fr.o.m. , 3. attriksdagen hos regeringen begär förslag till avveckling av löntagarfonderna i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:Fi47av m.fl. (vpk) vari yrkas 8. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av kraftfulla åtgärder på arbetsmiljöområ det för att minska utslagningen från arbetslivet och öka utbudet av arbetskraft. 1989/90:Fi211av m.fl. (fp) vari yrkas 4. attriksdagen beslutar avskafiia den särskilda arbetsmiljöavgiften fr.o.m. . 1989/90:Fi704av m.fl. (m) vari med hänvisning till vad som anförts i motion1989/90:Sk320 - yrkas 3. attriksdagen beslutar att uttaget av arbetsmiljöavgift skall upphö ra fr.o.m. . 1989/90:Fi201av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar avskaffatvångssparandet fr.o.m. det första inbetalningstillfället , 2. att beslutar att för1989 inbetalade medel skall återbetalas senast . 1989/90:Fi203 av förste vice talman och () variyrkas 1. att beslutar attavskaffa tvångssparandet fr.o.m. och att inbetalade medelsnarast återbetalas, 2. att, om yrkande 1 inte bifalls,beslutar att a) undanta ålderspensionärer från tvångssparandetfr.o.m. och att deras inbetalade medel återbetalas, b)belopp som dras av på grund av tvångssparandef skall särredovisas. 1989/90:Fi603av m.fl. (m) vari yrkas 4. att riksdagenbeslutar avskaffa tvångssparandet. 1989/90:Fi605av m.fl. (fp) vari yrkas 9. att riksdagenbeslutar att avskaffa tvångssparandet. 2 1989/90. Demokratiseringav ekonomin 1989/90:FiU20 1989/90:Fi212 av m.fl. (vpk) vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om demokratisering av ekonomin. De allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken 1989/90:Fi204 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som föreslås i motionen. 4. att riksdagenbeslutar omfördela medel från socialförsäkringek-tom till statsbudgeten ienlighet med vad som i motionen anförts, 5. att riksdagenför /91, i avvaktan på slutligt förslag, beräknar Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto, till 13 . 1989/90:Fi208 av m.fl. (mp) vari yrkas 2. att med anledning av regeringens förslag somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om riktlinjerför budgetregleringen. 1989/90:Fi211 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som redovisas i motionen. 1989/90:Fi212 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som imotionen förordats. 13. att beslutar om en höjd arbetsgivaravgift påprivat tjänstesektor i överhettade områden i enlighet med vad i motionenanförts. 1989/90:Fi213 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetpoliti ken som förordas i motionen. 1989/90:Fi213 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande utförsäljning av statliga tillgångar. Utformningav budgetpropositionen m.m. i989/90:FiU20 1989/90:Fi204 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt för budgetprocessen uppställda regler skall följas. 1989/90:Fi725 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att komplettabudgetar och resultatredovisningar införs redan kommande budgetår inom alloffentlig förvaltning och offentligt drivna verksamheter. 1989/90:Fi726 av m.fl. (c) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo822 yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt statliga utredningar skall redovisa vilka effekter utredningens förslag farpå miljön och uttag av naturresurser. I det följande ges en sammanfattning av här behandladepropositioner och parti- och kommittémotioner. Redovisningen är uppdelad på tvåavsnitt. I det första redovisas de angivna riktlinjerna för denekonomiska politiken och budgetpolitiken i proposition 100 jämte motionerna. I det andra avsnittet sammanfattas innehållet iproposition 114 och hithörande parti- och kommittémotioner. Proposition 100 jämte partimotioner om den ekonomiskapolitiken I propositionen understryks att arbete åt alla är den ekonomiska Det förutsätter i sin tur låg inflation och god Densvenska ekonomin har utvecklats positivt i Det finns emellertid också flera problem. - Inflationen är för hög. Löner ochpriser stiger mycket snabbare än i konkurrentländerna. Resultatet blir enurholkning av konkurrenskraften och kommer om utvecklingen intebryts att hota sysselsättningen. -Tillväxten är för svag. Den räckerinte till för att alla de viktiga krav som ställs på produktionen ökadereallöner, investeringar i miljö och energi, utbyggd barnomsorg och sjukvårdm.m. skall kunna tillgodoses. -Sparandet är för lågt. Det betyderatt de resurser som sätts åt sidan för investeringar, tillväxt och framtidakonsumtion är för små. -Underskottet i de utrikesafiärerna har återigen börjat växa. Dennautveckling kan innebära stora risker för framtiden. Fortsätter den kommersysselsättningen att hotas. Den ekonomiska politiken bör därför inriktas på attdämpa överhettningen och förbättra förutsättningarna för en gynnsamutveckling på . Den åtstramning statsmakterna beslutade om våren1989 bör nu följas upp med (1) en fortsatt stram finans- och penningpolitik föratt dämpa inflationen, (2) överläggningar med arbetsmarknadens parter i syfteatt bryta den alltför höga löneökningstakten och (3) åtgärder som ökararbetskraftsutbudet, främjar produktiviteten och stimulerar sparandet. Vadgäller överläggningarna med parterna på arbetsmarknaden framhålls att genomskattereformen kommer priserna på olika tjänster att stigatill följd av breddad moms. Detta är en del av finansieringen för den sänktaskatten på arbetsinkomster. Regeringen utgår från att arbetsmarknadens parterinte kommer att begära ytterligare höjningar av lönerna till följd av deprisökningar som är ett resultat av skattereformen. I finansplanen förutsättsäven att parterna på arbetsmarknaden gemensamt skall ta ansvar för nya centralaavtal, som bromsar kostnadsstegringarna. Överläggningarna skall vara avslutadeden . Därefter går det att ta ställning till i vilken utsträckningden ekonomiska politiken måste skärpas ytterligare. I propositionen betonasatt reformer bara kommer att kunna genomföras om de, utan skattehöjningar, kanfinansieras inom ramen för en fortsatt stram finanspolitik. Uppfylls inte dettavillkor kommer reformerna att uppskjutas eller omprövas. Deåtgärder som föreslås för att stärka tillväxten kan sammanfattas på följandesätt: -Skattereformen fullföljs.Det nya skattesystemet kommer att leda till en effektivare resursanvändning ochstärka tillväxten. Skattereformen kommer även att leda till attarbetskraftsutbudet och hushållens nettosparande ökar. -Omfattande insatsergörs för att ytterligare öka arbetskraftsutbudet. Regeringen har nyligenredovisat hur arbetslinjen inom socialförsäkringen kan stärkas. Förslageninnebär bl.a. kraftiga rehabiliteringsinsatser för att underlätta återgångtill arbete och försöksverksamhet vid vissa större företag som innebär attarbetsgivaren övertar utbetalning av sjukersättning samt att möjligheterna attfa förtidspension av arbetsmarknadsskäl avskaffas. -Arbetsmarknadsutbildningenutökas och särskilda insatser görs för att underlätta flyktingarnas inträde påarbetsmarknaden. Marginalskatten föreslås bli sänkt för en stor grupppensionärer, vilket kommer att stimulera till utökade arbetsinsatser från deäldre. - Åtgärder vidtas för att främja effektiviteten i näringslivet. Förslagom reformering av jordbrukspolitiken läggs fram i vår. Konkurrensen och effektiviteten på det finansiella området skallstärkas genom förändrad lagstiftning. . . .,,..-, , , c c- u . I detnuvarande ekonomiska laget ar det en huvuduppgift för budgetpolitiken attgenom omprövning och förnyelse skärpa den fördelnings-politiska rättvisan i denpolitik som bedrivs. Trots ett kärvt utgångsläge har det på bl.a. följandeområden varit möjligt att göra särskilda insatser: -Mer resurser till kulturen. Destatliga kulturanslagen ökar med 160 milj. kr. som ett led i den aviseradekultursatsningen på 300 milj. kr. -Ökat internationelltutvecklingsbistånd. bistånd ökar med tillnära . Det är den största ökningen av biståndet . -Arbetslinjen i socialförsäkringen.Arbetslinjen föreslås att även omfatta socialförsäkringen. I stället förpassivt stöd till människor utanför arbetslivet skall insatserna för att slussatillbaka människor till aktivt arbete intensifieras. - Mer resurser åt polisen. Antaletaspiranter vid före slås att utökas ytterligare till 800. För /89 blev utfallet på statsbudgeten ettöverskott på . För innevarande budgetår beräknas ett överskottpå och för /91 ett underskott på 0,4miljarder kronor. Vad gäller kommunernas ekonomi och utveckling i denoffentliga sektorn anförs i propositionen följande. kommerkommuner och landsting att beröras av flera stora förändringar. Det gällerframför allt inom skolan och äldreomsorgen. För att kunna genomföra dessaomfattande förändringar av verksamheten kommer stora krav på nytänkande attställas på hela den offentliga sektorn. 1 propositionen framhålls att möjligheterna att tillföraden offentliga sektorn ökade resurser emellertid är starkt begränsade. Det ärdärför en väsentlig uppgift och en utmaning att öka utbytet av insatta resurser.Genom omprioriteringar oör utrymme skapas för nya och angelägna behov. Arbetetbör inriktas på att höja produktiviteten och effektiviteten i den offentligaverksamheten. Kraven på resultatuppföljning och utvärdering måste ställashögre. En tydligare åtskillnad bör göras mellan produktions- ochfinansieringsansvar. Ökad användning av anbudsförfaranden och entreprenader kange ett mer varierat utbud och ökad valfrihet. Ett arbete med här angiveninriktning pågår. Kraven och förväntningarna på den kommunala sektorn kommer att vara betydande . Efterfrågan på god barn omsorg, utbildning, sjukvård och äldreomsorg är stor. måste kommunerna komma till rätta med obalansen i den kommunala ekonomin. I propositionen framhålls att allt detta bör inom ramen för ett oförändrat skatteuttag. Det senare är särskilt viktigt för att inte de gynnsamma effekterna av skatterefor men skall äventyras. Medhänsyn till bl.a. den begränsade tillgången på arbetskraft bör 1989/90:FiU20 volymökningen begränsas till för sektorn som helhet. Statenbör inte lägga några nya kostnadskrävande uppgifter påden kommunala sektorn, utan att ge kommuner och landsting möjlighetatt finansiera eventuella nya åtaganden med andra medel än höjda skatter. Skattereformenbör ge ett budgetmässigt neutralt utfall i förhållandet mellan stat och kommun.Eftersom reformen inte fir fullt genomslag bör effekterna för denärmaste åren neutraliseras med tillfalliga åtgärder. Regeringen avser attåterkomma med sådana förslag. Partimotionernaom den ekonomiska politiken Imotion Fi204 (m) framhålls att årets finansplan är den svagaste i modernahistoria. Misslyckandet och de allt dystrare prognoserna för åren 1990och 1991 föranleder inte annat än en inbjudan till överläggningar medarbetsmarknadens parter. Finansplanen är så svag att t.o.m. regeringen självtvingas säga att den är ofullständig och att man senare återkommer med deförslag man ännu inte förmått samla sig till. För världens utvecklademarknadsekonomier ser framtiden annars ljus ut. Den goda konjunkturen är nuinne på sitt åttonde år. Inflationen är under kontroll. Strukturomvandlingen,introduktionen av ny teknologi och Europaintegrationen ger fortsatt tillväxt.Nya jobb tillkommer, och arbetslösheten avtar. Enligtmoderata samlingspartiets uppfattning finns det skäl att räkna med atttillväxten i kommer att understiga . Detär mindre än hälften av genomsnittet i den industrialiserade västvärlden.Vidare räknar motionärerna med att inflationen kommeratt ligga kring . Det är ungefar dubbelt så högt som i industriländerna iövrigt. Inemot av prisstegringen båda dessa år är resultat avskattehöjningarna i uppgörelsen mellan socialdemokraterna och folkpartiet.Beträffande skattetrycket redovisar finansplanen i strid med tidigare utSstelseren fortsatt höjning. Mycket talar för att denna utveckling med nuvarandepolitik kommer att förlängas in . I nu rådande utgångsläge kanlönekostnadsökningarna förutses bli . Särskilt den starkaökningstakten inom den offentliga sektorn gör regeringens antagande om 7,5 %helt orealistiskt. förefaller det på samma sätt högst osannolikt med den politik som bedrivs att siffran kan gå ner till ens den nivå på som utgör det högre alternativet i finansplanen. Därmed måste man enligtmotionärerna utgå från att bytesbalansen kommer att utvecklas än mer negativtän vad regeringen förutser. Medoförändrad politik kommer bytesunderskottet med största sannolikhet att stigaöver . Det blir då det tyngsta underskott somSverige haft . Den ekonomiska krisen har därmedframskridit så långt att den riskerar att Detfinns inga enkla och snabba lösningar på den kris som 1989/90:FiU20förvärras i rask takt. Sanningen är att vi går mot en mycket besvärlig tid. Enfelaktig ekonomisk politik under en följd av år kommer att ge allvarligaekonomiska problem . Men detta far inte bli en ursäktför att ytterligare skjuta på den nödvändiga kursomläggningen. Ju längre dendröjer, desto större blir problemen och desto tar det att åter nå enbalanserad tillväxt. Moderatasamlingspartiets förslag till åtgärder på kort och medellång sikt för att brytakrisen och för att vända utvecklingen uppåt sammanfattas i motionen påföljande sätt: Trotsatt marginalskatterna nu äntligen sänks kommer en skattepolitik somkontinuerligt höjer skattetrycket att även fortsättningsvis driva uppkostnaderna och bromsa tillväxten. Den kommunala skatteökningen måste hejdas.Ett kommunalt skattestopp bör införas för i vart fall . Medett snabbt beslut ges en tidig signal inför arbetet med såväl de kommunalabudgetarna för som långtidsplaneringen i kommuner och landsting. Deninriktning av skattepolitiken som föreslås i motionen innebär för attskattetrycket sänks med . Den statliga inkomstskatten slopasupp till en inkomst av , och skatteskalan inflationsskyddas.Kapitalbeskattningen lindras. Reformen finansieras genom dynamiska effekter,besparingar i offentliga utgifter samt strukturförändringar i skattesystemet.Under 1990-talet måste den ekonomiska politiken utgå från att inte kanha ett skattetryck som markant avviker från vad som gäller i jämförbaravästeuropeiska länder. - Dämpa kostnadsökningarna. Med den föreslagnaskattepolitiken blir, enligt motionärerna, den beräknade inflationen ca 2,5procentenheter lägre såväl som 1991 enbart genom att kostnadsdrivandeskattehöjningar avvisas. Förslag läggs dessutom fram om en sänkning avarbetsgivaravgifterna med , vilket direkt minskarlönekostnadsökningen och därmed indirekt inflationen. I förhållande tillregeringens förslag räknar motionärerna mot denna bakgrund med att inflationenår 1990 blir lägre. Genom att löntagarnaskompensationskrav 1990 och 1991 begränsas, och genom attlönekostnadsstegringen dämpas, skapas förutsättningar för en avsevärt lugnarekostnadsutveckling . -Spara i bidragssystemen. harkostnadsökningen i främst de offentliga transfereringssystemen varit mycketkraftig. Denna utveckling måste brytas. Moderata samlingspartiet föreslår ensänkt ersättningsnivå i sjukförsäkringssystemet från under deförsta . Dessutom förordas ett system med arbetsgivarperiod de av en sjuktid. Detta kommer att leda till en direkt besparing påca som motionärerna räknar med omkringmotsvarande 40 000 nya heltidsarbeten. Förslag läggs också fram om liknande förändringar iföräldraförsäkringen, delpensionsförsäkringen och ar- l989/90:FiU20betslöshetsförsäkringen. Besparingar och förenklingar görs även itransfereringssystemen till bl.a. kommuner och företag. -Säkra valutapolitiken. Tanken på en ny devalveringmåste avvisas. En sådan skulle bara medföra att svårigheterna att lösa desvenska kostnadsproblemen blir än större. I motionen understryks att det interäcker med ord i ett läge där alla marknader ser vart utvecklingen är på väg.Moderata samlingspartiet har under en följd av år krävt en anknytning av kronantill det europeiska valutasamarbetet EMS. Den skulle stärka tilltron till vårbeslutsamhet att försvara kronans värde. En EMS-anknytning kräver forhandlingarmed de regeringar och centralbanker som deltar i EMS-samarbetet. -Stimulera sparandet. Utan ett ökat enskiltsparande finns det inga möjligheter att klara de ekonomiska balansproblemen påsikt. En förbättring av det dåliga hushållssparandet förutsätter en generellpolitik, som främst bygger på sänkt skattetryck och stabila spelregler.Tvångssparandet skall skyndsamt avvecklas liksom löntagarfonderna.Privatisering av statliga företag stärker och sprider det enskilda ägandet.Därutöver är det viktigt att särskilt stimulera långsiktigt bundet sparandesamt att sprida ägandet av bostäder och aktier till enskilda hushåll. Moderatasamlingspartiet fäster speciell vikt vid utvecklingen av pensionssparandet, ochföreslagna försämringar måste stoppas. -Skapa förutsättningar för tillväxt. Dagens lågatillväxt hotar morgondagens välSrd. Om inte tillväxten förbättras, går helavårt välfärdssystem mot en allvarlig finansieringskris under 1990-talet.Svenska investeringar sker allt oftare utomlands, medan utlänningars investeringargår förbi. Vid sidan av högskattepolitiken är en starkt bidragandeorsak osäkerheten om energipolitiken och Europapolitiken. har inte,framhåller motionärerna, råd med denna osäkerhet. politiska besked om attalla kärnkraftverk skall användas så länge den tekniska och ekonomiskalivslängden så medger, och att strävar efter ett med neutralitetenförenligt medlemskap i skulle skapa bättre förutsättningar för den förframtidens välSrd nödvändiga tillväxten. Imotion Fi211 (fp) anförs att den kanske viktigaste iakttagelsen vad gäller den internationella utvecklingen är att våra största exportmark nader utvecklas något sämre än OECD-genomsnittet.