bet · GD01JuU8 · 1989-12-31 00:00:00 — Som framgått innebär den att det är möjligt att beaktaåterfallet i tre hänseenden: först genom påföljdsvalet, därefter genom attförverka villkorligt medgiven frihet och slutligen genom att mäta ut ettsträngare straff. Utskottet underströk att möjligheterna att skärpa påföljdenmåste tillämpas så att resultatet av påföljdsbestämningen framstår somrimligt. Utskottet framhöll vidare att det om återfallet medförtatt domstolen valt en svårare påföljd än som annars skulle ha följt på brotteteller om den har beslutat att förverka villkorligt medgiven frihet iallmänhet saknas anledning att beakta återfallet också i strafEmätningen. Detfanns dock, ansåg utskottet, situationer där också en straffskärpning, jämteförverkande av villkorligt medgiven frihet, kan komma i fråga. Utskottettänkte då på situationer där av mer eller mindre tillfålliga omständigheter ettförverkande endast kan omfatta en relativt kort straffåterstod eller fall därnågon gjort sig skyldig till upprepade återfall i allvarlig brottslighet somgrov misshandel och grov stöld. I sådana situationer fann utskottet detnaturligt att domstolarna genom StrafEmätningen markerar det allvar med vilketsamhället ser på sådan brottslighet. De frågor som tas upp i motionerna Ju501 och Ju805 omstraffekärpning vid återfall prövades av så sent som medanledning av propositionen om straffinätning och påföljdsval. Den lagstiftningsom då antogs har ännu inte varit gällande . Mot den bakgrunden ochdå utskottet inte heller eljest finner anledning ändra sina då gjordaställningstaganden avstyrker utskottet bifall till motionerna Ju501 och Ju805 iaktuella delar. Enligt utskottets mening saknas det vidare anledning attgöra ett sådant uttalande som begärs i motion Ju805 om att fangelse skall varanormalpåföljd vid återfall i brott efter en dom på skyddstillsyn. Också fråganom påföljd i dessa situationer bör avgöras efter en prövning i enlighetmed de riktlinjer som lades fast i det nyssnämnda ärendet. Utskottetavstyrker alltså bifall också till motion Ju805 i här behandlad Kontraktsvård vid sexualbrott m.m. 1 motion Ju821 begärs ett lagförslag om kontraktsvård vidsexualbrott och grova misshandelsbrott. Kontraktsvård är en påföljdsform som infördes den 1januari 1988 (prop. 1986/87:106, bet. JuU 32, rskr. Kontraktsvård är enkvalificerad form av skyddstillsyn och ersätter alltså ett Sngelsestraff. Dentar sikte på fall där det kan antas att missbruk av beroendeframkallande medeleller något annat särskilt förhållande som påkallar vård eller behandling harbidragit till att någon begått brott. När det gäller tillämpningsområdet för kontraktsvårduttalade utskottet i sitt av godkända betänkande att det fanns fleraskäl som talade mot en begränsning till endast missbrukare. Det kan, ansågutskottet, även finnas andra kategorier där förhållandena är sådana att vårdeller annan behandling är påkallad, t.ex. då ett begånget brott står i sambandmed ett psykiskt insufficienstillstånd men detta inte är så allvarligt attsluten psykiatrisk vård kommer i fråga. Utskottet utgick dock från attbestämmelserna skulle S tillämpning främst beträöande alkohol- ochnarkotikamissbrukare och endast i undantagsfall beträffande andra grupper. meddelades 357 domar på kontraktsvård. Av dessaavsåg 24 misshandel och fem sexualbrott. Inom kriminalvården har bedrivits enförsöksverksamhet i syfte att finna lämpliga behandlingsmetoder för män somgjort sig skyldiga till övergrepp på kvinnor och barn. Slutsatsen avförsöksverksamheten blev att det är befogat med särskilda behandlingsinsatserinom kriminalvården för sådana män. har i sin anslagsframställning /91 begärt medel bl.a. för 2,5 tjänster som psykolog för behandlingsverksamhetför män dömda för övergrepp på kvinnor och barn samt för utbildningsinsatserför den kriminalvårdspersonal som arbetar med sådana män. Utskottet har vid flera tillSllen (se senast bet. JuU1987/88:31 s. 22 ff) understrukit vikten av att man i rehabiliterande syfte söker utveckla metoder för särskilda insatser för de grupper av män som dömts för olika former av våldsbrott mot kvinnor. Utskottet har därvid ställt sig positivt till den nyssnämnda försöksverksamheten. Dock har utskottet av principiella skäl tagit avstånd från tanken på införande av en straffpåföljd som skulle kunna innebära ett obligatoriskt vårdprogram för de berörda till Sngelse dömda männen. Vid riksdagsbehandlingen uttalade utskottet att det är 1989/90:JuU8 angeläget att försöksverksamheten medbehandling av personer som dömts för misshandel och sexualbrott vidareutvecklasoch att det då är viktigt att all personal har en tillräcklig insikt i detarbete som bedrivs. Detta gav som sin mening regeringen till känna. Utskottet vill här först konstatera att kontraktsvårdtillämpas i viss om än ringa omfattning när det är fråga om sexualbrott ellermisshandelsbrott. Enligt utskottets mening är denna praxis väl förankrad iförarbetena till lagstiftningen. Ett riksdagsbeslut syftande till enutvidgning av tillämpningsområdet är enligt utskottets mening inte aktuellt förnärvarande; härför krävs en längre tids tillämpning av de nya reglerna och enutvärdering av dem. Utskottet avstyrker således bifall till motion Ju821 i härbehandlad del. Utskottet vill dock i detta sammanhang ånyo understrykavikten av behandlingsinsatser för män som dömts för övergrepp på kvinnor ochbarn. En grundläggande princip måste dock vara som utskottet tidigareframhållit att behandling under ett Sngelsestraff är frivillig. Detsammagäller för övrigt vid kontraktsvård. En grundförutsättning för den påföljden ärju att gärningsmannen förklarar sig beredd att undergå den planeradebehandlingen. Utskottet anser för sin del, bl.a. mot bakgrund av resultatet avden tidigare nämnda utvärderingen av försöksverksamheten med behandling av mänsom dömts för våldsbrott och sexualbrott, att det är angeläget attbehandlingsverkJsamhet av här aktuellt slag prioriteras inom anstaltsvården.Utskottet vill här slutligen erinra om tillkännagivande förra åretom angelägenheten av att behandlingsverksamheten utvecklas m.m. Utskottetförutsätter att kriminalvårdsverkets anslagsframställning för budgetåret1990/91 prövas mot bakgrund av då gjorda uttalande. I motion Ju805 yrkas att villkorlig dom skall ersättas medvillkorligt Sngelse. Motionärerna konstaterar att en villkorlig dom oftauppfattas som ett frikännande. Den villkorliga domen bör därför bytas ut motett villkorligt anstånd av straffverkställigheten, villkorligt Sngelse. I motionerna Ju501 och Ju808 begärs att villkorligtSngelse skall införas vid kontraktsvård: En sådan ordning skulle förstärka denallmänpreventiva effekten av påföljden som det görs helt klart förden dömde vad som blir effekten av ett avbrutet vårdkontrakt. Bakgrund 1989/90:JuU8 Villkorlig dom innebär att den dömde ställs under prövningför av . Om den dömde missköter sig, t.ex. genom att begå nyabrott, kan den villkorliga domen undanröjas och ny påföljd av annan art dömasut. Som ovan framgått är kontraktsvård en specialform avskyddstillsyn. Också en dom på skyddstillsyn kan undanröjas och ny påföljddömas ut om den dömde missköter sig. Vid kontraktsvård gäller särskilt att omden planerade behandlingen i avgörande grad bidragit till att påföljdenbestämts till skyddstillsyn skall i domslutet anges hur långt Sngelsestraff somskulle ha ådömts, om Sngelse i stället hade valts som påföljd. En prövning avSngelsestraffets längd skall dock göras i samband med ett undanröjande. Frågan om villkorligt Sngelse har behandlats av riksdagenvid flera tillSllen . Sålunda var frågan aktuell både i ärendetom kontraktsvård och i ärendet om straffmätning och påföljdsval år1988. Utskottet anslöt sig ärende till bedömningen ipropositionen att villkorligt Sngelse inte borde införas som en självständigpåföljd i påföljdssystem, vare sig med eller utan kombinationmed kontraktsvård. Skälen härför var flera. Utskottet ansåg att det var svårtatt bortse från de olägenheter som det skulle innebära att införa villkorligtSngelse som en självständig frivårdspåföljd. Riskerna var påtagliga för attfrivårdssystemet skulle bli svårhanterligt om villkorligt fangelse infördesutan att villkorlig dom och skyddstillsyn avskaffades. Utskottetpekade också på att det fanns risk för en ojämn och varierande praxis inom ramenför ett frivårdssystem med dessa olika påföljdsvarianter. Utskottet ifrågasatteslutligen om införandet av villkorligt Sngelse en reform av ett relativtbegränsat slag kunde motivera ett så pass kraftigt ingrepp i påföljdssystemetoch lagstiftningen i övrigt som det skulle vara frågan om. När utskottet på nytt behandlade fråganhänvisade utskottet till ställningstagande och avstyrkte bifall tillde då aktuella motionerna. ärende påpekade utskottet också att den rådandeordningen med angivandet av det tänkta Sngelsestraffets längd innebär att dendömde på ett mer påtagligt sätt än eljest vid skyddstillsyn blir medveten omdet latenta straffhot som vilar över honom. har vid sina uppföljningar av kontraktsvårdenfunnit att omkring en tredjedel av domarna undanröjs inom en tolvmånadersperiodfrån domen. I flertalet fall sker undanröjandet på grund av attbehandlingsplanen inte följts. Utskottet har tidigare tagit avstånd från tanken på attersätta villkorlig dom med villkorligt fangelse. De skäl som utskottet då anfört för sitt ställningstagande har alltjämt giltighet. Utskottet avstyrker bifall till 13 motionJu805 i denna del. Också frågan om villkorligt Sngelse vid kontraktsvård harprövats 1989/90:JuU8 tidigare. Inte heller här ser utskottet någon anledningatt frångå sin tidigare ståndpunkt. Utskottet vill tillägga att den pedagogiskaeffekt som motionärerna vill åstadkomma torde uppnås också med gällande regler.Utskottet avstyrker bifall till motionerna JuSOl och Ju808 i här behandladedelar. I motion Ju804 begärs att sanktionen företagsbot skallavskaffas. Som skäl härför anförs dels att lagstiftningen strider mot elementärarättssäkerhetskrav, dels att den inte tillämpas. Företagsbot, som är en särskild rättsverkan av brott, ären ekonomisk sanktion som innebär att ett företag i vissa fall kan åläggas attbetala en bot om lägst . och högst 3 milj. kr. om brott begåtts iutövningen av företagets näringsverksamhet. Företagsbotens funktion är enligt uttalande i motiven rentbestraffande. När propositionen om företagsbot behandlades i (prop. 1985/86:23, bet. JuU 13, rskr. 110) var frågor rörande rättssäkerheten iden föreslagna ordningen föremål för diskussion med anledning av fleramotioner. Utskottet fann i sitt av godkända betänkande bl.a. attutskottet inte kunde instämma i den framförda kritiken att förslaget skullebrista i klarhet och förutsägbarhet och strida mot tillämpadlagstiftningsteknik. Enligt utskottets mening var förslaget väl berett, ochlagstiftningstekniken avvek inte från de normer som var brukliga i ärenden avcentral straffrättslig art. Utskottet behandlade ett liknandemotionsyrkande som det nu aktuella. Utskottet fann då i sitt av godkända betänkande(JuU 1987/88:32 s. 6 f) bl.a. att behovet av den ifrågavarande regleringen vardokumenterat ärende och att inga omständigheter då förelåg ellerhade tillkommit som föranledde invändningar i rättssäkerhetshänseende motregleringen. RA har i olika sammanhang tagit uppfrågor om företagsbot. Bl.a. har ett seminarium om sanktionen anordnats ochfrågor om företagsbot tas upp vid RÅ.s inspektioner. Talan om förelagsbot harväckts i flera mål under innevarande år men inget av dessa mål har ännuslutligt avgjorts. nu ånyo behandlar frågan om upphävande av lagstiftningen omföretagsbot vill utskottet hänvisa till sitt ställningstagande förra året.Utskottet kan inte se någon anledning att frångå det tvärtom har behovet avlagstiftningen ytterligare dokumenterats genom att talan om foretagsbot väcktsi flera mål . Utskottet avstyrker bifall till härbehandlad del av motion Ju804. 1. beträffandestraffskärpning vid återfall att avslårmotion 1988/89:JuS01 i denna del (yrkande 6) och motion 1988/89:Ju80S i dennadel (yrkande 8), 1(m. fp. 2. beträfendeskyddstilbyn vid återfall att avslårmotion 1988/89:Ju805 i denna del (yrkande 2 (m) 3. beträffandekontraktsvård vid sexualbrott m.m. att avslårmotion 1988/89:Ju821 i denna del (yrkande 3 (vpk) 4. beträffandevillkorligt fängebe i stället för villkorlig dom att avslårmotion 1988/89:Ju805 i denna del (yrkande 4(m) 5. beträffandevillkorligt fängebe vid kontraktsvård att avslårmotion 1988/89:Ju501 i denna del (yrkande 3) och motion 1988/89:Ju808 i dennadel (yrkande 14), 5(fp. c, vpk) att avslårmotion 1988/89:Ju804 i denna del (yrkande 6(fp, c) Stockholmden På justitieutskottets vägnar Närvarande:Britta Bjelle (fp), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), KentLundgren (mp), (), (), (), () och (). Reservationer i989/90:juU8 Straffskärpning vid återfall (mom. 1) (), (), (), (), (), () och GunillaAndré (c) atvse deb att den del av utskottels yttrande på s. 10 som börjarmed "De frågor" och slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening bör utgångspunkten förpåföljdsregleringen vid återfall vara att det skall vara en försvårandeomständighet att ha återfallit i brott. De nuvarande reglerna tillåter, anserutskottet, inte ett tillräckligt hänsynstagande till återfallet vidstraffmätningen. I propositionen om straffinätning och påföljdsval uttaladejustitieministern sålunda att bestämmelsen om straffekärpning vid återfallinte är avsedd att medföra en mer allmän straffekärpning vid återfall utan ensådan straffekärpning bör endast komma i fråga i sådana fall däråterfallssituationen frainstår som särskilt anmärkningsvärd. Förutom återfall isynnerligen allvarlig brottslighet förklarade justitieministern sig avse bl.a.upprepad och vanemässig grov tillgreppsbrottslighet. Med allvarlig brottslighetåsyftas enligt propositionen att straffvärdet för såväl den gamla som den nyabrottsligheten är Sngelse. Denna reglering innebär att möjligheterna tillstraffekärpning är alltför begränsade. Det är nämligen förhållandevis sällsyntatt så långa Sngelsestraff som Sngelse döms ut. Utskottet anser atthänsyn till återfallet skall kunna tas även om straffvärdet för brottslighetenunderstiger Sngelse . Likaså bör det vara möjligt att förverka villkorligtmedgiven frihet i större utsträckning än vad som är fallet. Det bör hellerinte som vara näst intill uteslutet att skärpa straffet när villkorligtmedgiven frihet förverkas. Sammanfattningsvis anser utskottet att den nuvaranderegleringen inte möjliggör tillräckligt effektiva reaktioner vid återfall ibrott. Regeringen bör således få i uppdrag att utarbeta förslag till lagändringari linje med vad som ovan anförts. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse: 1.beträffande straffskärpning vid återfall attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju501 i denna del(yrkande 6) och motion 1988/89:Ju805 i denna del (yrkande 8) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Skyddstillsyn vid återfall (mom. 2) JerryMartinger, och (alla m) anser deb attden del av utskottets yttrande som börjar på s. 10 med "Enligt utskottets"och slutar på s. 11 med "behandlad del" bort ha följande 15 Enligt utskottets synsättbör varje brott i princip leda till en särskild 1989/90:JuU8 Det bör såledesinte ifrågakomma att utan vidare låta en tidigare dom på skyddstillsyn omfattanya brott som begåtts efter skyddstillsynsdomen. I stället bör i sådana lägendomen på skyddstillsyn normalt undanröjas och ett gemensamt Sngelsestraffdömas ut. Regeringen bör lägga fram förslag för med den här angivnainriktningen beträffande påföljdsvalet vid återfall efter dom på skyddstillsyn. nu med anledning av motion Ju805 uttalat bör som sin meningge regeringen till känna. debatt utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffandeskyddstilbyn vid återfall att medanledning av motion 1988/89:Ju806 i denna del (yrkande 7) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Kontraktsvård vid sexualbrott (mom. 3) (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet villhär" och slutar med "behandlad del" bort ha följande lydelse: Utskottetvill här först konstatera att kontraktsvård tillämpas i viss om än ringaomfattning när det är fråga om sexualbrott eller grova misshandelsbrott. Dennapraxis kan visserfigen sägas stå i överensstämmelse med uttalanden iförarbetena till lagstiftningen. Utskottet anser emellertid att erfarenhetersom redovisats efter införandet av kontraktsvårdspåföljden tydligt pekar påatt vård just vid här aktuell brottslighet är en särskilt lämplig reaktion somär ägnad att förebygga fortsatt brottslighet av samma slag. Mot den bakgrundenanser utskottet att möjligheten att utdöma kontraktsvård i dessa fall börutvidgas. Regeringen bör lägga fram ett förslag härom för . nu anfört med anledning av motion Ju821 bör som sin meningge regeringen till känna. debatt utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffandekontraktsvård vid sexualbrott att medanledning av motion 1988/89:Ju821 i denna del (yrkande 12) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Villkorligt fängelse i stället för villkorlig dom (mom. 4) JerryMartinger, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "LJtskottethar" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att bl.a.utvecklingen av brottsligheten gör det nöd- 17 vändigt att på etttydligare sätt markera att en villkorlig dom innebär En ordning som den nuvarande där den villkorliga 1989/90:JuU8 domen avbåde allmänheten och den dömde ofta uppfattas som ett frikännandeär i längden inte acceptabel. Villkorlig dom bör därför bytas ut mot dom på villkorligt Sngelse med innebörden att ett Sngelsestraffutdöms men anstånd med straffverkställigheten medges. Härigenomgörs det klart att Sngelsestraffet måste avtjänas vid fortsatt Regeringen bör lägga fram ett förslag förriksdagen om villkorligt Sngelse. Detta bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffandevillkorligi fängebe i stället för villkorlig dom attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju805 i denna del (yrkande 6) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Villkorligt fängelse vid kontraktsvård (mom. 5) (), (vpk), Kjell-ArneWelin (fp), () och () anser deb alt den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "Också frågan" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: Utskottet har uppfattningen att tiden nu är mogenatt pröva en ordning där vissa av frivårdspåföljderna förenas med ettvillkorligt Sngelsestraff; i första hand gäller detta kontraktsvård. Genom ensådan ordning framförs ett klart och entydigt budskap att den ådömda påföljdenutgör ett förtroende som visas den dömde och han får en påtaglig påminnelsehärom genom det latenta straffhot som det villkorliga Sngelset innebär.Samtidigt bör just straffliotet kunna utgöra ett stöd för den dömde när detgäller att genomföra vårdprogrammet. Utskottet anser vidare att det finnsanledning att ifrågasätta det rimliga i att satsa resurser på ett nytträttsligt förfarande vid misskötsamhet, särskilt som detta innebär en ejönskvärd tidsförskjutning mellan konstaterad misskötsamhet och det attkontraktsvårdspåföljden ersätts med ett Sngelsestraff. Sammantaget leder det anförda utskottet till att förordaen ordning med villkorligt Sngelse vid kontraktsvård. Regeringen bör få iuppdrag att lägga fram ett sådant förslag för . Detta bör gesregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffandevillkorligt fängebe vid kontraktsvård attriksdagen med anledning av motion 1988/89:501 i denna del (yrkande 3) ochmotion 1988/89:Ju808 i denna del (yrkande 14) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 6.Företagsbot (mom. 6) l989/90:JuU8 (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "När utskottet" och slutar med "motion Ju804" bort haföljande lydelse: Förslaget till lag om företagsbot utsattes för mycket hårdkritik vid lagrådsgranskningen . Kritiken riktade in sig på lagtextensoklara och alltför öppna formuleringar, som mer eller mindre gav den karaktärav ramlagstiftning. Enligt utskottets mening togs inte tillräcklig hänsyn tilllagrådets synpunkter vid riksdagsbehandlingen, och lagstiftningen kom alltsåatt präglas av en teknik som inte är godtagbar på straffrättens område. Det varalltså möjligt att förutse betydande svårigheter vid regeltillämpningen redanvid förslagets antagande. Detta gällde både i fråga om gränserna förtillämpningsområdet och i fråga om de skönsmässiga bedömningar sorri domstoleni varje enskilt fall måste göra. Utskottet anser med hänvisning till vad som anförts attlagstiftningen om företagsbot inte kan anses uppfylla elementära rättssäkerhetskravoch förordar att den upphävs. Ett förslag härom bör läggas fram förriksdagen. Detta bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande företagsbot att medanledning av motion 1988/89:Ju804 i denna del (yrkande 1) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.