bet · GD01SfU16 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 SfU16 Utskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /90:68 om invandrar- och flyktingpolitiken jämte motioner medinriktning främst på flyktingsituationen i världen, det internationellaflyktingpolitiska arbetet och roll i detta samt den svenskautlänningslagstiftningen med undantag lör vissa frågor om tvångsmedel. Genom regeringens skrivelse 1989/90:68 om invandrar- ochflyktingpolitiken bereds tillfålle att ta del av vad statsrådetMaj-Lis Lööw anfört om invandrar- och flyktingpolitiken. Motioner väckta med anledning av skrivelsen 1989/90:505 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisningen av undantagen från inskränkning arna med anledning av tillämpningen av 3 kap. 4 § andra stycket i utlänningslagen. 1989/90:506 av m.fl. (s) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om asylrätt för krigsvägrare. 1989/90:507 av och (båda mp)vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den iFN bör verka lör en översyn av och tilläggsprotokollet avår 1967 i enlighet med vad i motionen angivits. 1989/90. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:SfU16 motionen anförts om s.k. uppskjuten invandrarprövning och tvåårsre- 3. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av förslag till lagändring så att den viseringspraxis, som beslutade , upphävs, 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående agerande i och FN i flyktingfrågor. 1989/90:508 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigeskall söka medlemskap i lOM. 1989/90:509 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillsättandet av en kommission för att utforma den framtida flykting-ochinvandrarpolitiken. Yrkande 2 i motion 1989/90:505 behandlas i utskottetsbetänkande /90:S1U19, yrkande 1 i motion 1989/90:506 behandlas i utskottetsbetänkande /90:5fU17 och yrkande 5 i motion 1989/90:507 behandlas iutskottets betänkande 1989/90:5fU25. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /90 1989/90:Sf505 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om visum för gästforskare och gäststudenter. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Ub803. 1989/90:51602 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutvisning av utländska medborgare som gjort sig skyldiga till brott.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Ju802. 1989/90:51605 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om åtgärder mot dokumentlösheten i enlighet medvad i motionen anförts, 3. att riksdagenhos regeringen begär att i tas initiativ till en harmoniseradflyktinglagstiftning, 4. att riksdagenhos regeringen begär att den initierar en alleuropeisk konferens iflyktingfrågor i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90:Sf606 av m.fl. (fjp) vari yrkasatt beslutar avskaffa den s.k. tvåårsregeln för utvisning av misshandladeinvandrarkvinnor. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90;So212. 1989/90:51607 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om 2 översyn avtvåårsregeln vid invandrarprövning. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Ju607. 1989/90:51608 av () vari yrkas attriksdagen ger regeringen i uppdrag att verka för att stöd skall ges till de avsvenska företag anställda Hongkong-kineserna i enlighet med vad i motionenanförts. 1989/90:51610 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny europeisk flyktingpolitik, 3. att riksdagenbeslutar om sådan ändring av utlänningslagen att människor som kan åberopaflyktingliknande skäl inte kan avvisas om inte "synnerliga skäl"föreligger, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandevisumkrav för asylsökande, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag om offentligt biträde till asylsökande i enlighetmed vad i motionen anförts, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om advokatjour, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ansvaretför utredningarna bör flyttas från polisen till invandrarverket, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om systemet medatt flygbolag och rederier fått ansvar för att kontrollera resedokumenten, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetatt stämpla uppehållstillstånd i resedokumenten, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av förtroendeläkarinstitutet, 13. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheteratt lämna landet under värdiga former, 14. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljningav avvisade flyktingar, 15. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigeskall söka medlemskap i for Migration (lOM), 16. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående bättreutredningar av barnens situation i asylärenden. 1989/90:51612 av i (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstraff för att försvåra eller omöjliggöra utvisning. 1989/90:51614 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringenbegär förslag till lagändring så att utländska medborgare som giftersig med svenska medborgare eller med personer som har rätt attvistas i landet får permanent uppehållstillstånd vid äktenskapets 3 1989/90:51615av m.fl. (mp) vari yrkas 1989/90:SfU16 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att dokumentlösheten i sig ej skallminska den asylsökandes möjligheter att få asyl, 3. att riksdagenbeslutar att civilpersoner skall vara de som den asylsökande möts av vidgränsen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den asylsökande inför den förstautredningen bör få tillgång till tolk och offentligt biträde, 5. att riksdagenbeslutar att ett joursystem för jurister upprättas, 6. att riksdagenbeslutar att tolksystemet ses över och kompletteras, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en närstående och/eller frivilligrepresentant bör erbjudas närvara och att bandupptagning bör ske vid allaasylutredningar, 8. att riksdagenbeslutar att rättshjälpsnämnderna har beslutanderätten i rättshjälpsfrågor, 9. att riksdagenbeslutar att ingen anteckning om osäker identitet skall göras i resedokumenten, 10. att som sin mening gerregeringen till känna att inga utvisningar bör ske, innan beslut vunnit lagakraft, 11. att beslutar attverkställighet inhiberas vid överklagande av beslut, 12. att beslutar upphävabeslutet av om ändrade asylregler, 14. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att särskild hänsyn bör tas tillbarnens behov av asyl, 15. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att barn skall förhöras av därtillutbildad personal, 16. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att vid beslut om asyl bör i tveksammafall, speciellt då det gäller barn, hellre frias än fallas, 19. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ett antal asylnämnder inrättas vidde stora flyktingslussarna i , 20. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att "sexualpolitiska"flyktingar från sådana länder där de hotas av dödsstraff eller kriminaliserasbeviljas asyl i . 1989/90:51617 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominsatser inom invandrarpolitiken. 1989/90:51618 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer för flyktingpolitiken, 3. attriksdagen hos regeringen begär initiativ för att åstadkomma ett samordnateuropeiskt ansvarstagande för flyktingproblemet i enlighet med vadsom anförts i motionen. 4. att beslutar att avskaffa bestämmelsen i 3kap. 4 § andra 1989/90:SfU 16 stycket 2 utlänningslagen om särskilda skäl att inte bevilja asyl och att bestämmelseni 3 kap. 4 § andra stycket 1 om synnerliga skäl skall gälla även för den somomfattas av 3 kap. 1 § 2 och 3, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att regeringsbeslutet den 14 december1989 att bevilja asyl endast till asylsökande som uppfyller kraven enligt FNsflyktingkonvention och till dem som i övrigt har särskilt starka skyddsbehovomedelbart bör återtas, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omretroaktiviteten i regeringsbeslutet om inskränkningar iasylrätten, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandeav en advokatjour, 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av beslutsmotiveringar i asylärenden, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beviljande av besöksviseringar. 1989/90:Sf624 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om organisation av flyktingupplöljning. 1989/90:51626 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt en omprövning sker av regeringens beslut , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att UNHCRs rekommendationer beträffandedokumentlöshet i sin helhet skall vara vägledande för tillämpningen avutlänningslagen samt att UNHCR får förstärkta resurser till sin verksamhet ienlighet med vad som i motionen anförts, 4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt åtgärder bör vidtas för att rättshjälpsjour för asylsökande inrättasgenom överenskommelse mellan i enlighet med vadsom i motionen anförts, 6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förslag till frivilligt återvändarprogram för flyktingar föreläggsriksdagen i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att överklagningsmöjligheterna iutlänningsärenden utreds i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en allsidigt sammansatt kommittésnarast bör tillsättas för att göra en översyn av flykting- ochinvandrarpolitiken i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90:Sf627 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om asyl lör homosexuella flyktingar. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:A607. 1989/90:SfU 16 1989/90:51628 av m.fl. (mp) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om besked ompermanent uppehållstillstånd, 3. att riksdagenhos regeringen begär att den upphäver tillämpningen avundantagsklausulen och retroaktiviteten av densamma. 1989/90:Sf635 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omasylrätt för krigsvägrare. 1989/90:51638 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att böransöka om medlemskap i lOM. 1989/90:51641 av och () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om asylrätten, 2. att ,vid avslag på punkt 1, beslutar ersätta uttrycket särskilda skäl med synnerligaskäl i 3 kap. 4 § 2 utlänningslagen. 1989/90:51643 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att alla visumtvång till Sverigeavskaffas, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i utlänningslagen så att rätten attuppehålla sig i som turist utökas . Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:U547. 1989/90:Sf645 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till ändring avutlänningslagen i enlighet med motionen vad gäller utländska medborgares rättatt få stanna i . Utskottet har hållit en offentligutfrågning om invandrar- och flyktingpolitiken. Vad som förekommit vidutfrågningen framgår av bilaga till betänkandet. Regeringen redovisar i sin skrivelse den svenskainvandrar-, invandrings- och flyktingpolitiken, invandringen till avutlänningar med viss tonvikt på flyktingar och asylsökande samt det kommunalaflyktingmottagandet. Redovisningen avser i huvudsak /89 samt ivissa avseenden av . Vidare beskrivs migrations- ochflyktingsituationen i världen samt det internationella migrations- ochflyktingpolitiska arbetet och roll i detta. I regeringens skrivelse görs skillnad mellanflyktingpolitik, invandringspolitik och invandrarpolitik. Huvudelementeni den svenska flyktingpolitiken utgörs av -internationellt agerande för attbidra till att internationella konflikter motverkas eller löses och för att upprätthålla respekten för mänskliga rättigheter, -ekonomisktstöd till organisationer som bedriver flyktingarbete utanför ,-internationellt samarbete för en solidarisk ansvarsfördelning och för ett stärkande av flyktingars rättsliga skydd, -överföringtill av särskilt utsatta personer som behöver en säkerfristad undan förföljelse, -mottagande av flyktingar i enligt enasyllagstiftning som i vissa avseenden ger med flyktingar jämförbara grupperett starkare skydd än vad flyktingkonvention stadgar, -ett av statenfinansierat kommunalt mottagande för fiyktingar m.fl., vilket syftar till attfrämja deras möjligheter att finna sig till rätta i det svenska samhället,-olika särskilda insatser, bl.a. opinionsbildande verksamhet, för attförbättra flyktingars och jämförbara gruppers situation och möjligheter tillintegration i , -stöd till flyktingar som frivilligt vill lämna Sverigeför att bosätta sig i hemlandet eller annat land. Med invandringspolitik avses enligt skrivelsen deprinciper och bestämmelser som reglerar vilka utlänningar som skall fåtillstånd att bosätta sig i . Invandrarpolitiken omfattar sådana åtgärder som samhälletvidtar för att underlätta invandrares, inklusive flyktingars, introduktion ochinte grering i det svenska samhället. Den svenska invandringen är reglerad lörutomnor diska medborgare. De nuvarande riktlinjerna lör invandrings- ochflyktingpolitiken lades fast av (prop. 1978/79:100, bil. 15,AU 22, rskr. 230) och konfirmerades vid 1983/(prop. 1983/84:144, SfU 30, rskr. Invandringen har under de senasteåren huvudsakligen varit en flyktinginvandring. Uppehålls- och 1989/90:SfU16 arbetstillståndav rena arbetsmarknadsskäl beviljas i princip bara om arbetskraftsbehovet intekan tillgodoses inom . Målen för invandrarpolitiken antogs av år 1975och sammanfattas i begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Ar 1986fastslogs att dessa övergripande mål alltjämt skall gälla (prop. 1985/86:98,SlU 20, rskr. Målen syftar till lika rättigheter och möjligheter förinvandrare i förhållande till den övriga befolkningen. De skall också leda tillrespekt för den enskildes identitet och integritet, möjligheter att utveckladet egna kulturarvet inom ramen för de grundläggande normer som i Sverigegäller för mänsklig samlevnad samt ömsesidig tolerans, solidaritet ochgemenskap mellan människor av olika ursprung. inleddes ett översynsarbete av invandrar- ochflyktingpolitiken med primärt syfte att radikalt förkorta handläggningstidernai utlänningsärenden. Detta arbete har lett till en ny utlänningslag, nyarutiner för handläggningen av asylärenden, en ny organisation av statensinvandrarverk och en ny ordning för bistånd åt asylsökande under väntetiden.Genom den nya utlänningslagen (prop. 1988/89:86, SlU 19 och SfU22, rskr. 325),som gäller fr.o.m. , har främst införts vissa ändradehandläggningsregler för asylärenden. Vissa bestämmelser om tvångsmedel motutlänning kroppsvisitation och förvar vilar dock under . gällande system för mottagande av asylsökande ochflyktingar i , som i sina huvuddrag gäller (prop. 1983/84:124, SfU 27, rskr. 295), innebär bl.a. att statens invandrarverkhar ansvaret för överföring och mottagande av flyktingar i och har iuppdrag att träffa överenskommelser med kommuner om mottagande av asylsökandeoch flyktingar mot statlig ersättning. Regeringen har lagt fram förslagtill samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning tillkommunerna för flyktingmottagandet (prop. 1989/90:105, S1U21) och om reformeradsvenskundervisning lör vuxna invandrare (prop. 1989/90:102, UbU27). Förslagenär delar av ett samlat reformprogram med syfte att underlätta för främstflyktingar att få en fast förankring i svenskt arbets- ochsamhällsliv och därmed minska deras beroende av samhällets stöd. I programmetingår även målinriktad prioritering inom arbetsmarknadsverket av tidigainsatser till förmån för flyktingar och andra invandrare (se 1989/90:AU11).Regeringen har vidare lagt fram förslag till åtgärder mot etnisk diskrimineringm.m. 1989/90:86, SfUlS). Inom förbereds en översynav den nuvarande flykting- och invandrarpolitiken. En arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet har utformat en idéskbs till en sammanhållenflykting- och immigrationspolitik. I idéskissen betonas särskilt sambandetmellan bistånds-, flykting- och utrikespolitik samt behovet av en helhetssynoch att frågorna ses i ett längre perspektiv. 1 skissen anges att en mersolidarisk flykting- och invandringspolitik bör innehålla följande. -Flykting-,migrations-, bistånds- och utrikespolitiken måste integre- 1989/90:SfU16 Rätt till asyl, mottagande av flyktingar, stöd till kampen förmänskliga rättigheter, stöd till flyktingmottagande länder eller regioner ärolika delar av integrerade reaktioner på ett bakomliggande problem. -Insatser för att öka valfrihetenbör ingå. Därmed förebyggs massmigrationsrörelser och skapas hållbaralevnadsmöjligheter i hemländerna/regionerna. - De ekonomiskaresurserna för flyktingmottagande bör omfördelas till förmån för insatser ifattigare länder och till insatser för åter-vandring. - Inom ramen förutvecklingsbiståndet bör man verka lör ett närmande mellan utvecklings- ochflyktingbistånd, med hänsyn tagen till migrationsperspektivet och fortsatt stödtill en bärkraftig social och ekonomisk utveckling och lör ökad demokrati,bättre miljö och för fredsbefrämjande insatser. - En tydligarepolitik för återvandring som en del av en integrerad flyktingpolitik måsteutarbetas både avseende återvandring och reintegration av storaflyktinggrupper i tredje världen och för mindre grupper och individer från denindustrialiserade världen. I det sammanhanget måste UNHCRs mandat med avseendepå återvandra-re klargöras, likaså bör UNHCRs och lOMs resp. roller och samarbetebli föremål för diskussioner. Man bör internationellt verka för en solidariskansvarsfördelning och stärka flyktingarnas rättsliga och fysiska skydds- ochsäkerhetssituation inkl. behovet av en samordnad och vidgad definition av vilkasom får stanna utan att definieras som flyktingar. -Man börinternationellt verka för att stärka enskilda länders och organisationersarbete med flyktingfrågor och därvid verka för integrerade lösningar baseradepå en analys av helheter och undvika kortsiktiga dellösningar. -Man bör arbetaför en bättre samordnad nordisk och europeisk flyktingpolitik. Denna bör bl.a.på ett rimligt sätt fördela ansvaret mellan länderna och ge dem som får stannaett anständigt mottagande. Den skall också innehålla kraftigt ökat utrymme attta emot, genom kvoter, flyktingar och andra personer som är i behov av fristad.-Man bör arbeta för att det internationella samfundet förstärker sina insatserför s.k. internflyktingar. Avsiktenär att idéskissen tillsammans med reaktioner och synpunk ter på skissen skall utgöra underlag för en mera fullständig utredning. En sådan beräknas bli tillsatt . I utredningen avses ingå representanter för bl.a. och frivilligorgani sationer. Målsättningen är att utredningen skall vara klar . Utskottet har i skilda betänkanden behandlat olika frågor inom invandrar- och flyktingpolitiken. I S1U17 behandlas främst sta tens invandrarverk och dess organisation. Det kommunala flykting mottagandet och ersättningen till kommunerna behandlas i S1U21. I 9 SfU 18 behandlas åtgärder mot etnisk diskriminering. läggningsverksamhetentas upp i utskottets betänkande SfU25. I detta 1989/90:SfU 16 betänkande,5fU16, behandlas företrädesvis flyktingsituationen i värl den samt detinternationella flyktingpolitiska arbetet och roll i detta. Frågor somhar avseende på den nya utlänningslagen, som trädde i kraft ,behandlas också i detta betänkande. behandlar utskottet i S1U19 deförslag till ny lagstiftning om vissa tvångsåtgärder i utlänningsärenden kroppsvisitation och förvar som vilar jämlikt 2 kap. 12 § tredje stycketregeringsformen sedan föregående års . Utskottet har vidare den 20 mars1990 hållit en offentlig utfrågning om invandrar- och flyktingpolitiken. Utskottet behandlar i detta sammanhang tre motioner om merövergripande frågor inom invandrar- och flyktingpolitiken. 1 motion S09 anför m.fl. att samhälletsorganisation lör att ta emot, utreda och slussa ut flyktingar i samhället underdet senaste årtiondet ständigt varit dimensionerat lör ett antal asylsökandesom underskattats. Detta har skapat många problem inom flyktingpolitiken medbl.a. långa väntetider i asylärenden och långa vistelsetider påförläggningarna. Kostnaderna för flyktingmottagandet har också ökat brant. Dethar enligt motionärerna blivit allt tydligare attkommunerna och staten har haft olika ambitionsnivåer lör hur många flyktingarvårt land kan ta emot. Motionärerna anser att den obalans som uppstått mellanstatens mottagning av asylsökande och kommunernas förmåga och vilja att slussaut flyktingar i samhället är oroande, och de begär att en kommission tillsättsför att mera långsiktigt utforma den framtida flykting- och invandrarpolitiken.I kommissionen bör enligt motionärerna såväl rikspolitiska som kommunpolitiskaintressen vara representerade. m.fl. begär i motion Sf626 yrkande 9 atten allsidigt sammansatt kommitté tillsätts för att göra en översyn avflykting- och invandrarpolitiken. I motionen nämns särskilt behovet av enutvärdering av invandrarpolitiken, invandrarverkets roll som beslutsfattare iasylärenden och program för återvändare. Motionärerna begär vidare i yrkande 6att ett förslag till frivilligt återvändarprogram för flyktingar snarastföreläggs . Slutligen begär i motion Sf617 etttillkännagivande om behovet av insatser inom invandrarpolitiken. Särskiltnämns i motionen behovet av arbetsmarknadsåtgärder i stället för utgivande avsocialbidrag och förbättrad information till invandrare om svensk arbetsmarknadsamt behovet av en kvot för utomnordisk arbetskraftsinvandring och av en höjdflyktingkvot. Som ovan angivits skall den redovisade idéskissen ledatill en grundlig utredning syftande till en sammanhållen och långsiktig flykting-och invandrarpolitik. Denna utredning kommer enligt vad som kan bedömas attomfatta frågan om vilka personer som skall tas emot i och i vilkenomfattning detta kan ske, ävensom åter-vandrarfrågor. Utskottet anser därföratt det inte finns någon anledning till tillkännagivanden i frågan. Vad gällerdet i motion 5f617 påtalade behovet av arbetsmarknadsåtgärder vill utskottethänvisa till det på- gåendereformarbetet som syftar till att underlätta för främst fiyktingar 1989/90:SfU16 att kommaut på arbetsmarknaden och minska deras beroende av samhällets stöd. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att någon åtgärd medanledning av motionerna S09, 5f617 och 51626 yrkandena 6 och 9 inte ärpåkallad. 1 skrivelsen redovisas att det har sketten betydande ökning av migrationen i världen, från syd till nord. Denna rörelsekommer med all sannolikhet att fortsätta. En betydande del av migrationen ärav flyktingkaraktär men en stor del är snarare ekonomiskt och/eller humanitärtbetingad. Till ökningen bidrar det faktum att avstånden i världen minskar itakt med att den internationella kommunikationen ökar. En ytterligarebidragande orsak är de många naturkatastrofer som inträffar, framför allt i dentredje världens fattiga länder.