bet · GD01BoU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Tabell 4.Antalet påbörjade lägenheter i nyproduktionen i riket som helhet samt i i noQ/nn Rnl T1 3 storstadsområdenaunder aren 1980-1989 iVöy/W.r>ouiJ ' Preliminär uppgift korrigerad för beräknadunderskattning Källa: SCB Förändringar i bostadsbyggandet kan avläsas i olika formerav statistik. Tabell 4 ovan redovisar som framgått antalet påbörjadelägenheter . Detta är den statistikserie som normalt används närnyproduktionen diskuteras. () publicerar ävenstatistik över antalet färdigställda lägenheter. Denna statistik beskriverutförligare bostadsproduktionens sammansättning avseende lägenhetstyp,ägarkategori m.m. Som ett mått på nyproduktionen innebär dockfärdigställandestatistiken omkring eftersläpning i förhållande tilluppgifterna om påbörjandet. En tidig-men i viss mån osäker - indikation påvilka förändringar i nyproduktionen som är att vänta kanman få genom att studera förändringar av lägenhetsantalet i ansökningar ombostadslån resp. antalet lägenheter som fått preliminäri beslut 1989 minskade antalet lägenheter i förhållande till föregående år bådei de ansökningar om nya bostadslån som kom in till landets länsbostadsnämnder(-) och i de preliminära beslut om bostadslån som fattades (-).Nedgången i antalet preliminära beslut är speciellt kraftig istorstadsområdena. Om detta kan ses som en indikation på kommande förändringari bostadsbyggandet kan sålunda en utplåning av bostadsbyggandet ellereventuellt ett något minskat bostadsbyggande väntas . Det bör dockpåpekas att olika bostadspolitiska beslut i hög grad kan påverka utvecklingenoch göra en sådan prognos mycket osäker. I tabell 5 redovisas data för åren1988 och 1989 för de diskuterade måtten på planerat, pågående och avslutat bostadsbyggande. Data om nyproduktionen av bostäder åren 1988 och1989 Preliminära beslut om bostadslän 59 900 58 300 60 300 51 200 50 800 59 200 40 600 50 400 har olika förskjutningar i nyproduktionenskett avseende lägenhetstyp,upplåtelseformer m.m. En sådan förändring gäller fördel- 1989/90:BoU13 ningenmellan flerbostadshus och småhus. Ar 1980 låg av de nyproduceradelägenheterna i småhus. Ar 1989 hade småhusens andel sjunkit till av depåbörjade lägenheterna. En ännu tydligare trend under det senaste årtiondetgäller fördelningen mellan olika upplåtelseformer. Bostadsrätterna har underdenna period mer än fördubblat sin andel av bostadsbyggandet, från år1980 till . Andelen lägenheter med äganderätt har gått ned tillungefär 1/3 av nivå, och andelen hyresrätter har ökat från år1980 till . Redovisningen i tabell 6 över fördelningen mellan olikaupplåtelseformer avser de lägenheter som har färdigställts resp. år. Fördelningen mellan olika upplåtelseformer i hussom färdigställts under perloden Denförändrade fördelningen mellan olika upplåtelseformer i nyproduktionen berorframför allt på förändringar avseende småhusbebyggelsen. Av 1989 årsnyproducerade småhus upplåts med äganderätt, med bostadsrätt och med hyresrätt. Motsvarande fördelning var äganderätt, 6%bostadsrätt och hyresrätt. Fördelningen mellan olika upplåtelseformer förflerbostadsbebyggelsen har däremot varit relativt oförändrad ,ungefär 1/3 med bostadsrätt och 2/3 med hyresrätt. Den genomsnittligalägenhetsstorleken i nyproduktionen har minskat . Ar 1980 varca av de nyproducerade lägenheterna på 2 rum och kök eller mindre. År 1989hade smålägenheternas andel fördubblats och uppgick till avnyproduktionen. På motsvarande sätt minskade andelen stora lägenheter - störreän 4 rum och kök - i nyproduktionen från år år 1989.Förskjutningen av lägenhetsstorlekarna i nyproduktionen förklaras bara delvisav den minskade andelen småhus. Även småhuslägenheternas genomsnittliga storlekhar minskat påtagligt . Under med vikandenyproduktion av bostäder ökade ombyggnadsverksamheten kraftigt. Denstörsta omfattningen nåddes då ombyggnaden av 33000 lägenheterpåbörjades. Under desenaste åren har vissa restriktioner - ombyggnadslåneramar och 1989/90:BoU13minskade räntebidrag - införts för ombyggnad av bostäder. Detta har bidragittill att antalet ombyggda lägenheter har minskat . År1989 påbörjades ombyggnad av ca 22 600 lägenheter i flerbostadshus. Dettainnebar en minskning av antalet ombyggda lägenheter med mellan åren 1988och 1989. Förändringarna i ombyggnadsverksamheten hade ungefär sammaomfattning i storstadsområdena som i övriga riket. Påbörjade lägenheter i moderniseradeflerbostadshus före moderniseringen i riket samt i storstadsområdena under åren1980-1989 3 4(J0 'Preliminär uppgift korrigerad för beräknad underskattning. Uppgifterna i tabell 7 avser antalet lägenheter föreombyggnaden. 1 samband med ombyggnadsverksamheten förekommer en visslägenhetsavgång, som beror på att små lägenheter slås ihop till större. Antaletfärdigställda moderniserade lägenheter blir därför något lägre. uppgickdenna lägenhetsavgång till av antalet påbörjade lägenheter i moderniseradeflerbostadshus. Därefter har den successivt minskat och uppgick år för riket som helhet. 1 storstadsområdena var dock bortfallet i antaletlägenheter fortfarande något större, bl.a. beroende på en högre andelsmålägenheter i de fastigheter som byggts om. De nya regler för ombyggnadslän somriksdagen antog föregående år i syfte att minska antalet lägenhetssammanslagningar(se avsnitt 5.5.1) har ännu inte kunnat påverka den aktuella statistiken. För att mäta byggnadskostnadsutvecklingen används olikatyper av index, bl.a. faktorprisindex. Faktorprisindex används vidkontraktsreglering av mindre entreprenad. Det används också för analys avbyggnadskostnadsutvecklingen och som underlag för beräkning avtidskoefficienten i bostadslånesammanhang. Faktorprisindex mäter densammantagna effekten av prisutvecklingen för de produktionsfaktorer(byggmaterialpriser, arbetslöner etc.) som sätts in i byggnadsverksamheten. Den kvartalsvisa utvecklingen av byggnadspriserna under detvå redovisas i tabell 8. Som jämförelse redovisas utvecklingen avkonsumentprisindex (KPI). Procentuell förändring av årstakt av faktorprisindex (inkl. löneglidning) i oeQ/Qf) RoT 11 3 Ökning i % gentemot motsvarande Faktorprisindex inkl. löneglidning för flerbostadshus harfrån fjärde kvartalet 1988 till fjärde kvartalet 1989 stigit med 10,. Undersamma period steg konsumentprisindex . Den kvartalsvisa ökningslaktenför faktorprisindex har varit högre än för konsumentprisindex . En jämförelse mellan faktorprisindex och konsumentprisindexblir emellertid aldrig helt rättvisande eftersom det ena mäter prisutvecklingpå varor och lönekostnader medan det andra mäter prisutvecklingen på en visskonsumtion. För 12-månadersperioden januari 1989 till januari 1990steg faktorprisindex (exkl. löneglidning) . Detta är en något störreökning än året innan. Konsumentpriserna steg undermotsvarande period med 8,. Kostnadsökningarna för de olikaproduktionsfaktorerna har utvecklats olika . Byggherrekostnaderna,dvs. kapitalkostnaderna samt kostnader för projektering, administration m.m.,steg betydligt mer än under föregående år. januari1989 till ökade byggherrekostnaderna . Kostnadsökningenför byggmaterial blev dock något lägre ån under föregående år. Ett annat sätt att mäta byggnadskostnadernas utveckling ärgenom de beräknade produktionskostnader som redovisas i de preliminärabesluten om bostadslån vid resp. tidpunkt. 1 tabell 9 redovisas dengenomsnittliga produktionskostnaden per kvadratmeter total primär bruksareaför den statligt belånade bostadsproduktionen . Tabell 9.Kostnadsutvecklingen för flerbostadshus och gruppbyggda småhus 1989/90"BolJ13 kvartalsvisåren 1989 och 1990 enligt preliminära beslut om bostadslån kr/m' Ökning i% frän föregående år kr/m'- ökning i % frän föregående år Den genomsnittliga produktionskostnaden för flerbostadshusi hela landet var /m-, vilket innebär en ökning med 11 %jämfört med . För gruppbyggda småhus uppgick motsvarande produktionskostnadtill /m- - en ökning jämfört med . Ökningstakten förproduktionskostnaden mätt på detta sätt var därmed något lägre änunder . De högsta genomsnittliga produktionskostnaderna återfinnsi . För flerbostadshus uppgick här produktionskostnadenper kvadratmeter till . och för gruppbyggda småhus till . Kostnadsökningstakteni låg dock på ungefär samma nivå som för landet somhelhet. Kostnadsutvecklingen i övriga storstadsområden uppvisar en splittradbild. 1 stannade den genomsnittliga kostnadsökningen enligtbostadslånestatistiken vid . 1 och Storuppsala uppgickkostnadsökningarna till resp. för flerbostadshus under år 1989.Det bör i sammanhanget dock påpekas att faktorer som andelen byggande isaneringsområden m.m. i hög grad kan påverka genomsnittsuppgifterna för ettområde. För del har genomsnittskostnaden också starkt påverkats avett mindre antal mycket dyra projekt. De begränsade kostnadsökningarna iGöteborg kan sannolikt förklaras av att en medvetetskärpt låneprövning har tillämpats. Om ovanstående uppgifter i stället uttrycks i kostnad perlägenhet uppgick produktionskostnaden för den genomsnittligaflerbostadshuslägenheten till strax . Den genomsnittligakostnaden för ombyggnad var ca . per lägenhet i flerbostadshus.Kostnaden för den genomsnittliga lägenhetsombyggnaden har därmed ökat med 18%under det senaste året. I bostadslånesanimanhang brukar även den s.k.överkostnaden, dvs. den del av kvoten mellan produktionskostnaden ochpantvärdet som överstiger , användas som ett mått påbyggkostnadsutvecklingen i nyproduktio- nen.Överkostnaderna har också genom den s.k. räntebidragstrappan bety- 1989/90:BoU13 delse för lånekostnaderna efter projektets färdigställande. uppgick den genomsnittliga överkostnaden förflerbostadshusen i hela landet till . Också överkostnaden för gruppbyggda småhus har ökatunder och uppgick år . Även om överkostnaderna har ökat påtagligt i hela landetunder återflnns fortfarande de högsta värdena i vissastorstadsområden. 1 Storstockholmvar den genomsnittliga överkostnaden för flerbostadshus och i . 1 stannade motsva rande överkostnad vid , vilket är lägre nivå än . Bostadsmarknadsläget kan avläsas på flera olika sätt.Överskott av bostäder brukar redovisas med andelen outhyrda lägenheter i olikaregioner. Brist på bostäder är svårare att finna något rättvisande mått på.Förändringar av antalet bostadssökande i olika bostadsköer ger en viss bild avutvecklingen. Antalet registrerade bostadssökande är emellertid starkt beroendeav vilka anmälningsvillkor som tillämpas i resp. bostadskö. genomförde enenkätundersökning av bostadsmarknadsläget i landets kommuner. Enkätsvarenbelyser dels kommunernas egen bedömning av läget vid årets början, delsredovisas antalet registrerade i kommunens bostadskö. Enkätundersökningen om kommunernas bedömning avbostadsmarknadsläget har genomförts under en följd av år. Under de fem senasteåren har andelen kommuner som rapporterat bostadsbrist successivt ökat, och andelenkommuner med bostadsöverskott eller en bostadsmarknad i balans har samtidigtminskat . Av de 275 kommuner som besvarade enkäten uppgavendast 3 att det fanns ett visst överskott på lägenheter, medan 41 kommunerrapporterade att det i stort sett rådde balans mellan utbudet och efterfråganav bostäder. Resterande 231 kommuner - dvs. -uppgav att det rådde brist påbostäder. Andelen kommuner med bostadsbrist har därmed ökat mellan åren1988 och 1989. Den andra delen av undersökning avsågkommunernas bostadsköer. Med uppgifter från 262 av landets 284 kommuner somunderlag har det totala antalet som stod i bostadskö i den 1 januari1989 uppskattats till 620 000 personer. Av dessa personer uppskattar kommunernaatt ungefär 290000, , saknar eget kontrakt. Övriga har alltså enbostad med eget kontrakt, men önskar en annan. Av de ca 290000 personerna i bostadskönsom saknade eget kontrakt uppskattas vara ungdomar som bor kvar iföräldrahemmet. Övriga bostadssökande i denna kategori var bl.a. personer somhade andrahandskontrakt, bodde på institution eller som ville flytta in frånannan kommun. enkät visar att sammansättningen av bostadskönvarierar starkt mellan olika delar av landet. Som framgår av tabell 10 ärandelen bostadssökande som saknar eget kontrakt betydligt större iStorstockholm än i övriga delar av landet. 2 1989/90. Tabell 10.Antal hushåll i bostadskö och andel "bostadslösa" (=saknar eget IQSQ/Qn-Rnl II 3 kontrakt),i olika delar av landet, lyöV/yu.DUU i J bostadskö "bostadslösa" (%) Storgötcborg 90 000 57 Kommunerutom stor- 296 000 39 stadsområdena Hela landet 620000 47 Som framgått av redovisningen är det bristen på lägenhetersom helt dominerar bostadsmarknadsläget i de flesta av landets kommuner. Förbara var emellertid bilden en helt annan. Statistik över antaletouthyrda lägenheter följdes då med stort intresse. var 37 000lägenheter -2,av samtliga hyreslägenheter- lediga för uthyrning. Deallmännyttiga bostadsföretagen hade av sina lägenheterouthyrda. hade antalet lägenheter lediga för uthyrning minskat till 3800, dvs. till en tiondel av nivå. De outhyrda lägenheterna återflnnsframför allt i vissa småkommuner utanför storstadsområdena. De senast publicerade uppgifterna om inflationstaktenavser konsumentprisernas genomsnittliga uppgång mellan ochjanuari 1990. Inflationstakten var 8,, varav2,9procentenheter berodde på ökade boendekostnader. Enligt SCB:sindexberäkningar har hyrorna stigit ochboendekostnaderna i egnahem . Enligt preliminära uppgifter från SCB:s bostads- ochhyresundersökning uppgick den genomsnittliga årshyran i riketshyreslägenhetsbestånd till ca /m-. Vid ingången av år 1990hade hyresnivån ökat till ca /m-. Enligt denna undersökning hade hyrornadärmed i genomsnitt höjts med i genomsnitt i förhållande till januariföregående år. 1 tabell 11 redovisas de årliga hyreshöjningarna för dengenomsnittliga lägenheten enligt SCB:s undersökning avjanuarihyrorna resp. år. För jämförbarhetens skull redovisas åvenkonsumentprishöjningarna för motsvarande perioder. Som framgår av tabellen harhyrorna vissa år ökat mer och andra år mindre än de genomsnittligakonsumentpriserna. har dock hyresnivån stigit äveni reala termer. Förändringar i hyra mellan januariresp. är och januari året innan för 19K9/90-Rnl II 3 Uppgifter om bostadskostnaderna nyproduktionflnns ännu ej framtagna. uppgick den genomsnittliga årshyran fören trerums hyreslägenhet färdigställd enligt SCB:s statistik tillca 457kr./m-. För en lägenhet på 80 m-innebar detta en månadshyra på ca 3 050kr. Hyresnivån i den nyproducerade trerumslägenheten låg över denmotsvarande genomsnittliga lägenheten i bostadsbeståndet. Årsavgiften för ennyproducerad trerums bosladsrättslägenhet uppgick i genomsnitttill /m-och grundavgiften till . 5 Utskottet 5,1 Inledning Inledningsvis vill utskottet något beröraförutsättningarna m.m. för detta betänkande. genomfördes en analys av dagens bostadsstöd. Pågrundval av denna analys tillsattes en särskild utredare meduppgift att göra en översyn av nuvarande bostadsflnansieringssystem. Utredarenavgav betänkandet (SOU 1989:71) Ny bostadsflnansiering.Betänkandet har remissbehandlats. I regeringens kansli förbereds ett förslagtill nytt bostadsflnansieringssystem. I anslutning härtill pågår också utarbetandetav ett förslag om bostadsbidragen . Avsikten är att förslagenskall föreläggas tillsammans med ett förslag till reformeratinkomstskattesystem m.m. . I avvaktan härpå har ibudgetpropositionen anslaget till räntebidrag tagits upp med ett i förhållandetill innevarande budgetår oförändrat belopp. Ett mer utförligt underlag för utskottets överväganden imånga frågor kommer sålunda att föreligga . Av detta skäl har utskottet valt att till viss del avvakta med sina överväganden inom de områden där avsikten är att förslag skall föreläggas . Det gäller exempelvis för slag i motioner om förändrad inriktning eller omfattning av bostadsbidrags- och bostadslånesystemen. Motionsyrkanden som syftar till mindre föränd ringar i dagens räntebidrags- resp. bostadsbidragssystem eller som förutsät ter omedelbara ställningstaganden från sida behandlas dock i 1 detta betänkande. 5.2Bostadspolitikens inriktning och utformning m.m. 1989/90:BoU13 5.2.1 Bostadspolitikens allmänna utformning inleder sina överväganden med attbehandla ett antal motionsyrkanden som tar upp bostadspolitikens utformningutifrån mera allmänna och övergripande ståndpunkter. I vissa fall ingår ävenmera detaljerade förslag som delar i dessa yrkanden. Utskottet kommer dock idetta inledande avsnitt i huvudsak att avgränsa sina överväganden till attgälla grunderna för bostadspolitiken. De mera detaljerade förslagen återkommeri olika säryrkanden i motionerna och kommer därigenom att behandlas under resp.sakavsnitt. I motion Bo249 (c) yrkande I begärs ett riksdagenstillkännagivande om behovet av en delvis förändrad bostadspolitik i enlighetmed den linje som företräder. Viktiga inslag i en sådanbostadspolitik anges bl.a. vara: - en politik förregional balans, - stöd för flersmålägenheter, - stöd förhyreslägenheter i landsorten, - ett merakostnadskånsligt lånesystem, - stimulans förökat bosparande, - en ekonomiskpolitik för lägre räntor, - åtgärder för enbättre boendemiljö, - åtgärder förett ekologiskt anpassat byggande. Åven i motion Bo545 (c) förs liknande förslag fram. Imotionens yrkande 1 föreslås ett särskilt åtgärdsprogram i syfte att åstadkommaen mer balanserad bostadsmarknad och skapa ökad valfrihet i boendet. Dettaprogram bör utarbetas med bl.a. följande utgångspunkter: - den särskildainvesteringsavgiften i bör återföras till regionen för bl.a.produktion av bostäder, - valmöjlighetenmellan olika boendeformer på landsbygden bör förbättras, - ombyggnadsverksamhetenbör underlättas, - ungdomslågenheterbör tillskapas bl.a. genom vindslägenheter, - den kooperativahyresrätten bör införas permanent. Enligt moderata samlingspartiets partimotion Bo403 yrkande1 behövs ett tillkännagivande från sida angående behovet av ägandeoch ansvar inom bostadspolitiken. Utgångspunkten för en moderat mark- och bostadspolitikanges vara att människorna skall kunna välja den bostad de önskar.Bostadsmarknaden skall styras av människornas efterfrågan, inte av detaljreglering,politiker och byråkrater. Det personliga ägandet av en bostad skall gynnas.Markägares rättigheter att bruka, bebygga och sälja sin egendom skall skyddas.Inskränkningar i dessa rättigheter skall endast få ske på ett fåtal mycketavgränsade grunder. 1 motion Bo420 (m) yrkande 2 begärs ett riksdagenstillkännagivande om behovet av en ökad rörlighet på bostadsmarknaden i syfteatt uppnå en marknad i balans. Enligt motionärerna kan ett omfattandebostadsbyggande endastmarginellt bidra till att lösa problemen på dagens bostadsmarknad.1989/90:BoU13 Vad som framför allt anses behövas är en rad åtgärder för att ökarörligheten på bostadsmarknaden. Som exempel på sådana åtgärder nämns en förändringav dagens hyressättningssystem så att detta bättre speglar de boendespreferenser. Vidare föreslås åtgärder för att öka nyproduktionen av småhus ochdärigenom tillgodose många barnfamiljers önskemål. Mot bakgrund av förhållandena i föreslås imotion Bo214 (m) att skall påtala behovet av en ny utformning avbostadspolitiken och bostadsfinansieringssystemet i syfte att förenkla ochskapa förutsättningar för fler bostäder. Enligt motivtexten, som återfinns imotion Fi304, krävs ett mindre byråkratiskt system och friarefinansieringsformer. Hyresgästerna hos allmännyttiga bostadsföretag bör gesrätten att äga sina hem. De riktlinjer för den framtida bostadspolitiken som enligtfolkpartiets mening bör gälla, och som i motion Bo423 (fp) yrkande 1 begärsriksdagens stöd för, sammanfattas i motionen i bl.a. följande punkter: - ett minskatinstitutionsboende i den takt som alternativ kan ordnas, - färrebyråkratiska och reglerande inslag i bostadspolitiken, - reducerade ochmer riktade bostadssubventioner, - underlättatägande av bostäder, - ökadrörlighet på bostadsmarknaden, De ovan refererade motionsyrkandena om utformningen avbostadspolitiken föranleder bostadsutskottet att göra följande överväganden. Grundvalarna för den förda bostadspolitiken harvuxit fram . formuleradeshuvuddelen av de mål som är utgångspunkten för samhällets insatserpå bostadsmarknaden. Dessa mål har sedermera utvecklats och konkretiserats menderas bostadssociala inriktning har stått fast. Det övergripande målet ärsålunda att alla skall ha tillgång till en sund, rymlig, välplanerad och ändamålsenligtutrustad bostad till ett rimligt pris. Som ovan beskrivits i det inledande avsnittet kommer underde närmaste åren sannolikt ett flertal beslut att behöva fattas som påverkarförhållandena på bostadsmarknaden. Det gäller bl.a. åtgärder i samband med ettreformerat skattesystem, förändringar inom bostadsfinansieringssystemet ocholika åtgärder i syfte att förbättra boendemiljö och bostadssocialaförhållanden. Denna omprövning av vissa av bostadspolitikens medel innebär dockinte att de grundläggande målen bör revideras. Tvärtom kommer vikten av enbostadssocial inriktning att gälla även i ett nytt bostadsfinansieringssystem. har vi fått uppleva kraftigasvängningar vad gäller produktion och efterfrågan av bostäder. Det är givetvis en av utgångs punkterna för samhällets insatser på bostadsmarknaden att tillgången på bo städer i största möjliga utsträckning skall svara mot berättigade önskemål. Det bör dock betonas att de statliga insatserna för att uppnå en bostadsmark nad i balans framför allt består i att ställa resurser till förfogande förproduk tion och förnyelse av bostadsbeståndet samt att i övrigt fastlägga ramarna för ansvarsfördelningen mellan de olika parterna på bostadsmarknaden. Själva genomförandet av bostadspolitiken åvilar kommunerna, bostadsföretagen och de boende själva. Flera av de problem som tas upp i de ovan refererade 21 motionernaär sålunda inte enbart frågor för den statliga bostadspolitiken. 1989/90:BoU13Bostadsutskottet kan dock dela många av de synpunkter som förs fram i vissamotioner. Det gäller exempelvis det påtalade behovet av åtgärder för att ivissa avseenden förbättra boendemiljön, att skapa bättre boendeförhållan-denför dem som bor på otidsenliga institutioner och för att lösa ungdomensbostadsproblem. För att komma till rätta med de problem som utan tvivelflnns på dagens bostadsmarknad behöver beslut om olika revideringar av debostadspolitiska medlen löpande fattas. Sådana överväganden kommer utskottetatt göra i såväl detta som kommande betänkanden i de konkreta frågor som är aktuellaatt ta ställning till. Tillräckliga skäl för tillkännagivanden från riksdagenom en förändrad utformning av bostadspolitiken i enlighet med de nu aktuellamotionsyrkandena kan dock inte anses föreligga. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet moderata samlingspartiets partimotion Bo403 yrkande 1 samtmotionerna Bo2l4 (m), Bo249 (c) yrkande 1, Bo420 (m) yrkande 2, Bo423 (fp)yrkande 1 och Bo545 (c) yrkande 1. 5.2.2 Bostadsförsörjningen för vissa grupper Utskottet behandlar i detta avsnitt motioner som tar uppvissa bostadsförsörjningsproblem för ungdomar, studerande resp. handikappade.Förslag till åtgärder som i olika avseenden syftar till att förbättra ungdomensbostadssituation förs fram i tre motionsyrkanden. Mot bakgrund av bostadssituationen i storstadsområdenaframhålls i partimotion Bo250 att det år väsentligt attungdomar genom egna initiativ och insatser ges ekonomisk möjlighet att skaffasig en egen bostad. Den nuvarande bostadssituationen och nödvändigheten av attöka tillgången på mindre lägenheter motiverar enligt motionärernas meningsärskilda ekonomiska stimulanser för att initiera byggandet av mindrelägenheter. Med hänvisning härtill läggs i motionens yrkande 3 fram förslag ominförande av ett särskilt stimulansbidrag till kommunerna för byggande av smålägenheter.Bidraget skall enligt förslaget utgå med . för varje påbörjad lägenhetmed en boendeyta på upp till 70 m-. 1 motion Bo249 (c) yrkande 5 föreslås attsammanlagt 150 milj. kr. anvisas över statsbudgeten för ändamålet.