bet · GD01SfU14 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är enligt utskottets mening interimligt att merparten av kompensationen till studenterna för skattereformensfinansiering skall utgå som lån. Denna kompensationbör i stället i sin helhet utgå i form av bidrag. Regeringen bör därförsnarast, som anförs i motion 5f54l, återkomma till med förslag avdenna innebörd. Härigenom tillgodoses också i viss mån motion 51524 yrkande 3. deb att moment 8 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffande höjning av bidragsdelen attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51541 yrkande 6 och med anledningav motion 1989/90:51524 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 8, Höjningav bidragsdelen (mom. 8) l989/90:SfUl4 deb att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "51524 yrkande3." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör bidragsdelen av studiemedlenökas. Till en början bör den höjning av studiemedlen som beslöts i decemberförra året på grund av skatteomläggningen läggas helt på bidragsdelen. Dennadel bör därefter ökas successivt. Regeringen bör, såsom begärs i motion 51524,återkomma till med förslag av denna innebörd. deb att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 8. beträffandehöjning av bidragsdelen attriksdagen med bifall till motion 1989/90:5f524 yrkande 3 och med anledning avmotion 1989/90:51541 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Inkomstprövning (mom. 9) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjarmed "De erfarenheter" och på s. 18 slutar med "föreslagnaändringarna." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör, som anförs i motionernaSf508 och Sf546, prövningen av rätt till studiemedel mot egen inkomst upphöraför heltidsstuderande. Därmed understryks att studiemedelssystemet är ettgenerellt system, och de marginaleffekter som uppstår med nuvarande systemundviks. En avskaffad inkomstprövning skulle också medföra besparingar iadministrationen och underlätta hanteringen för den enskilde. Risken för atten avskaffad prövning skulle leda till att de studerande förvärvsarbetar såmycket jämsides med studierna att dessa skulle försummas är ringa, eftersomrätten till studiemedel är knuten till deltagande i undervisningen och vissstudietakt. Om tillfredsställande studieresultat uppnås bör det enligt utskottetsmening vara den enskildes sak att i övrigt disponera sin tid. Det bör ankomma på regeringen att lägga fram förslag i enlighetmed det anförda i sådan tid att förslaget kan gälla fr.o.m. . deb att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:51505 yrkande 2, 1989/90:51506,1989/90:51508 yrkande 2, 1989/90:51535, 1989/90:51545 och 1989/90:51546 yrkande2 i denna del och med avslag på motionerna 1989/90:51501, 1989/90:51502,1989/90:51505 yrkande 3, 1989/90:51509, 1989/90:51514, 1989/90.S1524 yrkande 5, 1989/90:51534, 1989/90:51539 och 1989/90:SfU141989/90:51541 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Inkomstbegreppet (mom. 10) (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "Förslaget i" och slutar med "kategorier studerande. "bort ha följande lydelse: Det inkomstbegrepp som tillämpas inomstudiemedelssystemet, sammanräknad inkomst, innebär bl.a. att underskotts- ochförlustavdrag som uppkommit t.ex. på grund av innehav av villa och rörelse ejfår tillgodoräknas. Sålunda drabbas enligt utskottets mening exempelvisbarnfamiljer, som ofta om möjligt väljer att bo i en egen villa, samt vissanyetablerade egna företagare. Även om någon absolut rättvisa ej går att uppnå i dylikasammanhang anser utskottet att taxerad inkomst bättre än sammanräknad inkomstspeglar den enskildes ekonomiska situation och således bör användas sominkomstbegrepp vid prövning av såväl rätten till studiemedel som vidåterbetalning av studielån. Det anförda bör med bifall till motion 5f508 yrkande 3 gesregeringen till känna. deb att moment 10 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51508 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Barntillägg (mom. 11) Margö (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "Utskottet, som" och slutar med "51541 yrkande 2." bortha följande lydelse: Utskottet delar rent principiellt uppfattningen attekonomiskt stöd till studerande med barn bör utgå inom ramen för samhälletsallmänna stöd till barnfamiljer och inte inom studiemedelssystemet och attstudenter inte skall behöva låna till sina barns försörjning. I avsaknad avförslag inom det familjepolitiska området som skulle ge studerande föräldrarbättre ekonomi anser utskottet dock i likhet med motionärerna i motion Sf541att barntillägget behöver återinföras. Regeringen bör därför läggafram förslag härom i så god tid att tillägg kan utges fr.o.m. . deb att moment 11 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av motion 1989/90:51541 yrkande 2 41 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4 1989/90. Avskrivningav studielån (mom. 12) l989/90:SfUl4 , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjarmed "Även en" och slutar med "i frågan." bort ha följandelydelse: Utskottet kan konstatera att den som haravstått från arbetsinkomster på grund av studier har dragit på sig en extrastor skuldbörda. Det är därför motiverat att staten avskriver en del av dennaskuld. Därmed främjas också rekryteringen till de mer krävande studierna, ochde sociala hinder som föreligger motverkas. Rätt till avskrivning bör enligtutskottets mening gälla alla som uppburit studiemedel för minst sex terminersheltidsstudier eller deltidsstudier av motsvarande total omfattning. De sexterminerna skall kunna gälla såväl gymnasiala som postgymnasiala studier ochbehöver inte omfatta en sammanhängande tidsperiod. Avskrivning bör ske med 6 %av basbeloppet per termin för gymnasiala studier och av basbeloppet peruppnådda 20 poäng för postgymnasiala studier. I syfte att stimulera till ökad forskning anser utskottetockså att en särskild avskrivning av skulden bör göras för den som avlägger doktorsexamen.Därvid bör en skuldavskrivning ske med en summa som motsvarar ett basbelopp. Utbildning vid universitet och högskolor i andra länder ärförenade med höga kostnader för terminsavgifter och resor, och CSN beviljardärför extra studiemedel i form av lån för sådana studier. Enligt utskottetsuppfattning bör frågan om särskild avskrivning av skulder för utlandsstudierutredas. Det anförda bör med bifall till motion Sf508 yrkande 5 gesregeringen till känna. deb att moment 12 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 12. beträffande avskrivning av studielånatt med bifall till motion 1989/90:51508 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Bankernas medverkan (mom. 13) (), (), (),() och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjarmed "När ett" och på s. 20 slutar med "bör avslås." bort haföljande lydelse: Utskottet är inte övertygat om att en statligstudielånshantering genom försorg är den mest effektiva modellen. Erfa renheten visar att andra lösningar ofta är mer rationella. Utskottet anser därför att bankväsendet bör få tillfålle att erbjuda sina tjänster så att en bedömning kan ske om deras medverkan erbjuder fördelar för de studerande, i form av t.ex. service, och om en sådan medverkan är ekonomiskt konkurrenskraftig. Detta bör med bifall till motion SfSOS yrkande 4 ges regeringen till känna. deb attmoment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:SfU14 13. beträffandebankernas medverkan attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51508 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Studiemedel vid viss utbildning (mom. 14) och (båda fjp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "av ." bortha följande lydelse: Med hänsyn till den inriktning undervisningen vidSkillebyholmsskolan har och till att elever vid lärarutbildningen vid är berättigade till statliga studiemedel anser utskottet attstudiemedel bör utgå till elever vid . deb att moment 14 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 14. beträffandestudiemedel vid vbs utbildning attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51549 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Anslag till studiemedel m.m. (mom. 15) Underförutsättning av bifall till reservation 9 GullanLindblad, och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "2 . "bort ha följande lydelse: Det förslag som lagts fram i reservation 9 beräknas kosta138 milj. kr. varför propositionens förslag till anslag för studiemedel m.m.bör räknas upp med motsvarande belopp. deb att moment 15 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 15. beträffandeanslag till studiemedel m.m. attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51546 yrkande 2 i denna del och medanledning av propositionen och motionerna 1989/90:51505 yrkande 4 och1989/90:51541 yrkande 5 till Studiemedel m.m. för /91 anvisarett förslagsanslag på 2 , Anslag till studiemedel m.m. (mom. 15) Underförutsättning av bifall till reservation 11 (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "2 . "bort ha följande lydelse: Detförslag som lagts fram i reservation 11 beräknas tillsammans 1989/90:SfU14 med detförslag i fråga om inkomstprövningen som utskottet lagt fram under moment 9kosta 245 milj. kr. varför propositionens förslag till anslag för studiemedelm.m. bör räknas upp med motsvarande belopp. deb att moment 15 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 15. beträffande anslag till studiemedelm.m. att med bifall till motion 1989/90:51541 yrkande 5 och medanledning av propositionen och motionerna 1989/90:51505 yrkande 4 och1989/90:51546 yrkande 2 i denna del till Studiemedel m.m. för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på 2 , Samordnad administration (mom. 17) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjarmed "Utskottet erinrade" och slutar med "motion 51523. "bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning finns det goda möjligheteratt gå vidare för att effektivisera stora delar av den statligaadministrationen bl.a. inom den studiesociala sektorn, genom samordning av deadministrativa system som finns för antagning till högskolan resp.studiedokumentation. En samordning av studiemedelshanteringen ger betydande besparingar,rationellare hantering samt förbättrad service för de studerande. Samordningenger också ett antal arbetstillfållen till . skullegenom en sammanläggning av och få en breddadarbetsmarknad och möjligheter att åta sig att utveckla en bättre samordninginom den studiesociala sektorn. deb att moment 17 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 17. beträffande samordnad adminbtrationatt med bifall till motion 1989/90:Sf523 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Kollektiv ansökan från pensionärsorganisationer m.m. (mom. 19) (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "Frågan om" och slutar med "51519 yrkande 4." bort haföljande lydelse: För handikappade ar det enligt utskottets meningvärdefullt att möjligheten finns till kollektiv ansökan om internatbidrag. Den på gående försöksverksamheten bör därför permanentas för handikappor ganisationerna. Utskottet anser det däremot inte rimligt att de begrän sade resurser som står till förfogande för vuxenstudiestödet används till internatbidrag för kurser som riktar sig till ålderspensionärer. skall istället användas för att finansiera studier för personer i arbetsak- Pensionärer bör som alternativ för sin studieverksamhet /90:SfU14 kunnaerhålla stöd från studieförbunden. Med hänsyn härtill bör försöksverksamhetenvad gäller pensionärsorganisationernas rätt att kollektivt ansöka ominternatbidrag upphöra. deb att moment 19 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; 19. beträffande kollektiv ansökan frånpensionärsorganbationer m.m. attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51519 yrkande 4 och med avslag påpropositionen i motsvarande del deb som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om kollektiv ansökan från pensionärsorganisationer m.m., debgodkänner vad som förordats om förlängd försöksverksamhet med friareresursutnyttjande beträffande vuxenstudiestöden, Kollektiv ansökan från egenföretagarorganisationer (mom. 20) (), (), (Ip) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "Även frågan" och slutar med "i denna del." bort haföljande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att denmöjlighet till kollektiv ansökan om internatbidrag som gäller förlöntagarorganisationerna också skall omfatta ,och Småföretagens riksorganisation. Detta börges regeringen till känna. deb att moment 20 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 20. beträffande kollektiv ansökan frånegenföretagarorganbatio- ner attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Sf519 yrkande 5, 1989/90:5072yrkande 6 i denna del och 1989/90:51547 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Anslag till vuxenstudiestöd m.m. (mom. 22) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "Utskottet erinrade" och på s. 27 slutar med "anslaget F5." bort ha följande lydelse: Utrymmet för särskilt vuxenstudiestöd är enligt utskottetsmening otillräckligt, och utskottet anser därför i likhet med motionärerna i motionerna 5f508 och Sf546 att den del av anslaget som går till särskilt vuxenstudiestöd bör ökas med 70,3 milj. kr., som förs över från andra poster inom anslaget och från anslaget under F 6. För anslagsposten Korttidsstudiestöd bör utrymmet minskas med 139 milj. kr. till 87 milj. kr. och för anslagsposten Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 45 till 25 milj. kr. Medel bör inte längre anviscis för kostnaderför uppsökande verksamhet och utbildning av studieorgani- 1989/90:SfU14 satörer eftersom tidigare års insatser på dessa områden får anses Utskottet delar vidare uppfattningen i motion 51546 att betydandebesparingar bör kunna göras inom vuxenstudiestödet för att frigöraavgiftsmedel för finansiering av studieförbundens verksamhet. Tillanslaget bör därför anvisas ett belopp som är 184.7 milj. kr. än somföreslagits av regeringen, eller sammanlagt 1 . deb att moment 22 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 22. beträffande anslag tillvuxenstudiestöd m.m. att med bifall till motionerna 1989/90:51508yrkande 7 och 1989/90:51546 yrkandena 39 och med anledning av propositionenoch motion 1989/90:51519 yrkande 1 deb godkänner att 1 . av demedel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /91 används för att finansiera anslaget Vuxenstudiestöd m.m., deb tillVuxenstudiestöd m.m. för /91 anvisar ett reservationsanslag på , Anslag till vuxenstudiestöd m.m. (mom. 22) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "Utskottet erinrade" och på s. 27 slutar med "anslaget F5." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör de studieförbund, sombl.a. genom sina medlemsorganisationer har etablerad kontakt med de flestaarbetsplatser ha tillräckliga resurser för att utan extra statsbidrag verka påarbetsplatserna med uppsökande verksamhet m.m. Ett visst extra bidrag kan dockbehövas för insatser på arbetsplatser med få medarbetare. Utskottet delardärför uppfattningen i motion Sf519 att de medel som enligt propositionenföreslås för planering och genomförande av uppsökande verksamhet bör minskaskraftigt, och att totalt 8 milj. kr. bör utgå för uppsökande verksamhet påarbetsplatser och i bostadsområden. Medel för Vuxenstudiestöd m.m. bör till följd avutskottets förslag ovan beräknas med 1 . deb att moment 22 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 22. beträffande anslag tillvuxenstudiestöd m.m. att med bifall till motion 1989/90:51519 yrkande1 och med anledning av propositionen och motion 1989/90:51546 yrkandena 39 samt med avslag på motion 19S9/90:5f508 yrkande 7 debgodkänner att 1 . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /91 används för att finansiera anslaget Vuxenstudiestöd m.m., 1989/90:SfU14 deb till Vuxenstudiestödm.m. lör /91 anvisar ett reservationsanslag på 1 407 800 000kr., Huvudmannaskapet för studerandehälsovården (mom. 24) (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "Utskottetvill" och på s. 28 slutar med "åtgärd." bort haföljande lydelse; Studenternabetalar för sin vård dels via terminsräkningen, dels via skatten och delsvia besöksavgifter. Detta är enligt utskottets mening fel, eftersom övrig vårdfinansieras så att det inte drabbar den vårdsökande på samma sätt.Arbetsgivaransvaret för de anställda inom studenthälsovården innehas ofta av enförtroendevald student och kårstyrelsen, och detta orsakar brist påkontinuitet. Om kårobligatoriet försvinner, innebär det att studenthälsovårdenförlorar stora delar av det ekonomiska underlaget för sin verksamhet. Studentkårernasansvar för studenthälsovården tillkom i en situation då sjukvården i landethade en annan organisation än . Av de skäl som utskottet ovan har angivit bördet ekonomiska och personella ansvaret övertas av staten. Detanförda bör med bifall till motion Sf503 ges regeringen till känna. Regeringenbör återkomma med förslag om statligt huvudman-n£iskap förstuderandehälsovården. deb att moment 24 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 24. beträffande huvudmannaskapet för studerandehäbovården attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51503 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Inkomstprövning (mom. 9) SiggeGodin och (båda fp) anför; Såsomanförs i motion Sf505 anser vi att CSN bör utreda vilka ekonomiska och övrigakonsekvenser ett avskaffande av fribeloppsre-geln skulle få. Eftersom vi utgårfrån att CSN inom ramen för sitt uppföljningsarbete även kommer att belysadenna fråga avstår vi emellertid från att nu reservera oss i detta hänseende. Inkomstprövning(mom. 9) 1989/90:SfU14 och (båda c) anför: Vihar i reservation 4 begärt att ett system med beskattad studielön skallinföras. Med ett sådant system bortfaller behovet av särskildainkomstprövningsregler. De ändringar av gällande regler som föreslås avutskottet under moment 9 innebär förbättringar inom det nuvarande systemet. Vimotsätter oss inte dessa ändringar i avvaktan på att det av oss i reservation 4förordade systemet kan genomföras. Inkomstprövning (mom. 9) RagnhildPohanka (mp) anför: Imotion 51524 begärs en utredning om ett system där studerandes ferieinkomsterinte påverkar studiemedlen. Genom det förslag som utskottet har lagt fram omhöjda fribeloppsgränser och om proportionell reducering av studiemedel vidinkomster över fribeloppsgränserna har dock villkoren för de studerande ändåförbättrats. Jag anser därför inte nu att jag har anledning att reservera mig ifrågan. Barntillägg (mom. 11) RagnhildPohanka (mp) anför: Liksommotionärerna i motion Sf541 anser jag att villkoren för studerande med barn börförbättras. Jag är emellertid inte beredd att tillstyrka ett barntillägg av denmodell som förordas i motionen och avstår därför från att reservera mig. 1989/90:SfU14 Förslag till Bilaga Lag omändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen(1973:349)' deb att 3kap. 7, 11 och 22 §§, 4 kap. 16, 19 och 24 §§, 5 kap. 3 och 5 §§samt 6 kap. 5 och 8 §§ skall ha följande lydelse, deb att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i nämnda lag skall införas tre nya punkter, 2 c - 2 e, av Nuvarande lydebe Utskottets förslag Inackorderingstillägg utgår med Inackorderingstillägg utgår med lägst 890 och högst I lägst 935och högst till studerande som be- imånaden till studerande som be höver inackordering. Närmare föreskrifter om inackorderingstill- föreskrifterom inackorderingstill- lägg meddelas av regeringen eller läggmeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen denmyndighet som regeringen utser. 11 § Extra tillägg utgår med 660, Extra tillägg utgår med 690, imånaden. Närmare bestämmelser om extratillägg meddelas av regeringen. Studiehjälp enligt detta kapitel får beviljas svenskmedborgare för studier utom riket, om studierna inte med lika stor fördel kanbedrivas vid svensk läroanstalt. Även i andra fall får studiehjälp enligt detta kapitelbeviljas för studier utom riket enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Första och andra styckena gäller dock endast sådanastudier som motsvarar eller är jämförbara med studier vid svensk läroanstalteller utbildningslinje som omfattas av förordnande enligt 1 §. Första ochandra styckena gäller ej för sjukperiod som avses i 15 §. Närmare föreskrifter om studiehjälpför studier utom riket meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. ' Lagen omtryckt 1987:303. - Senaste lydelse 1989:201. Nuvarande lydebe För en heltidsstuderande minskasdet belopp som utgår enligt 13 § första stycket för varje hel, sammanhängandetidsperiod med en artondel av den del av den studerandes inkomstunder kalenderhalvåret som överstiger nedan för skilda perioder angivna delarav basbeloppet, nämligen 1989/90:SfU14 Bilaga Antalhela, sarmanhäng-ande tidsperioder om is dagar för vilka studiemedel sliall utgå Del avbasbeloppet jul i-december 2 3 4 56 7 8 9 10 Utskottetsförslag För en heltidsstuderande minskas det belopp som utgår enligt 13 §första stycket för varje hel, sammanhängande tidsperiod med enartondel av den del av den studerandes inkomst somöverstiger nedan för skilda perioder angivna delar av basbeloppet, nämligen Antalhela, sammanhängande tidsperioder för vilka studiemedel skall utgå 2 3 4 56 7 8 9 10 'Senaste lydelse 1988:877. Nuvarande lydebe För endeltidsstuderande minskas det belopp som utgår för ett kalenderhalvår enligt 13§ första stycket lör varje hel, sammanhängande tidsperiod med enniondel av den del av den studerandes inkomst somöverstiger nedan, för skilda perioder angivna delar av basbeloppet, nämligen Antalhela, samnanhäng-ande tidsperioder för vilka studie-nnedel skall utgå Utskottets förslag För en deltidsstuderande minskas det belopp somutgår för ett kalenderhalvår enligt 13 § första stycket för varje hel,sammanhängande tidsperiod med en niondel av den del av denstuderandes inkomst som överstiger nedan, för skildaperioder angivna delar av basbeloppet, nämligen Antalhela, sammanhängande tidsperioder för vilka studiemedel skall utgå / Studiebidraget utgör 2,78 procentav basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod förheltidsstuderande och om_för deltidsstuderande. Ar den studerande fördenna tidsperiod enligt 10, 13, 16, 19 och 2123 §§ inte berättigad till fulltstudiemedel minskas först studiebidraget och därefter studielånet. Utgående studiemedel utgör i föutgör studielån. Senaste lydelse 1988:877. 5 Senaste lydelse 1988:877. Studiebidraget utgör 2,78 procentav basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod förheltidsstuderande och för deltidsstuderande. Är den studerande fördenna tidsperiod enligt 10, 13, 16, 19 och 21-23 §§ inte berättigad till fulltstudiemedel skall av minskningen så stor andel falla på studiebidraget somdetta bidrag utgör av fullt studiemedel. rsta hand studiebidrag. 1989/90:SfU14 Nuvarande lydebe Utskottets förslag Bilaga 3§ Korttidsstudiestöd utgår förvarje timme 1. under vilkenden studerande förlorar arbetsinkomst på grund av att han deltar i utbildning, 2. under vilkenden studerande förlorar arbetsinkomst på grund av resor till eller från denplats där utbildningen äger rum.