bet · GD01FöU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Försvarsministern kommenterar utbildningen inom varjetruppslag och tar sedan upp frågan huruvida de förband inom specialtruppslagensom berörs av organisationsändringar skall fortsätta att vara självständigamyndigheter när ändringarna har genomförts. Endast i fråga om berördaträngförband anser han det möjligt att redan nu ta ställning för en nedläggningoch till att föra över utbildningsansvaret till andra myndigheter. Enligt försvarsministern bör frågan om arméns helamyndighetsstruktur (organisation, ledningsförhållanden m.m.) prövas inom ramenför den fortsatta utvecklingen av produktionsledningssystemet. Han betonar attbl.a. hans ställningstagande i fråga om specialtruppslagens myndighetsställninginte får ses som definitivt. Moderata samlingspartiet har i motion FölO ett yrkande attriksdagen skall uttala sig beträflande sam lokalisering av förband. Enligtmotionen bör redan gjorda samlokaliseringar utvärderas noga. Eftersom de oftakräver betydande investeringar bör de verkliga kapitalkostnaderna beräknas förolika alternativ. Utskottet anser att samlokalisering av militär verksamhetkan kom ma i fråga både för att ta vara på besparingsmöjligheter och som led i _ en strävan att effektivisera verksamheter. Ofta finns båda dessa motiv. Investeringarär nödvändiga för att genomföra ändring- 1989/90:FÖU3 ar.Kostnaderna för investeringar m.m. i samband med omlokalisering avvärnpliktsutbildning och annan militär verksamhet bör självfallet beräknaspå bästa tänkbara underlag och med beaktande av gjorda Utskottet har inte någon invändning mot att kostnadernaberäknas med samma metoder som vid tidigare förändringar i grundorganisationen.Något uttalande av med anledning av det nu aktuella motionsyrkandetvill utskottet inte tillstyrka. Beträffande utbildningen inom luftvärnet yrkas i motion Fö14 (fp) att skall efterlysa förslag av regeringen om lokalisering avluftvärnsutbildning i Nedre militärområde. Motionären hänvisar tillatt överbefålhavaren förordade sådan lokalisering i försvarsmaktsutredning1988 och att såväl försvarskommittén som försvarsministern har uttalat attluftvärnsutbildningen har en lämplig spridning till olika regioner utom när detgäller nedre . avser att i sitt slutbetänkande återaktualisera frågan om att lokalisera luftvärnsutbildning till nedre . Utskottet konstaterar att försvarskommitté bl.a.har att pröva behovet av ytterligare luftvärnsrobotförband i krigsorganisationen.Beroende på senare beslut i denna fråga kan det bli aktuellt att avberedskapsskäl bedriva luftvärnsutbildning även inom Nedre Norrlandsmilitärområde. Frågan torde komma upp i samband med nästa långsiktigaförsvarsbeslut. Motionsyrkandet bör inte bifallas. Förslaget att flytta 1 till bör avslås,hävdas i motion Fö9 (fp). Den moderna anläggningen i , ,föreslås i stället tillföras ytterligare verksamheter så att den utnyttjastill full kapacitet. Motionären hänvisar till -att l:s anläggning vidinvigningen 1970 betecknades som en av de mest påkostade utbildningsanstalterna i hela världen-att l.s nuvarande lokalisering har stor betydelse för försvaret av -att en flyttning av förbandet får svårapersonalkonsekvenser samt -att de ekonomiska kalkylerna för omflyttningen är osäkra och Operativa skäl och beredskapsskäl talar för att allsidigtsammansatta förband kan mobilisera i varje militärområde. I detta syfteplaneras överföring av viss ingenjörutbildning från Östra militärområdet (Ing1) till Nedre militärområde. Utbildningsvolymen minskar härigenomvid 1. Det är mot den bakgrunden försvarskommittén har funnit detförsvarsekonomiskt lönsamt att samlokalisera 1 med P 10 i . Tillskillnad från motionären godtar utskottet denna inriktning. Beträffande T 3 i finns yrkanden i fyramotioner. I Föl4 (fp) hävdas att utbildningsvolymen i Nedre militärområde bör behållas och att i konsekvens därmed T 3 bör bevaras som egen myndighet, med samma utbildningsnumerär som . Motionären förutser många olösta problem om T 3 läggs ned. Även i motionerna 20 FÖ20 (m)och FÖ24 (c) finns yrkanden som innebär att förändringar nu inteskall ske i fråga om T 3. Härvid anförs bl.a. att beslut om 1989/90:FÖU3 underhållstjänstensgrundorganisation bör anstå till dess man tagit slutlig ställning till dessframtida krigsorganisation. Vidare hävdas att trängregementena har ennyckelposition och att det är angeläget att slå vakt om deras självständighet.I motion FÖ18 (m, c) yrkas att T 3 skall förbli ett regemente. Motionärernapekar på nedre betydelse för försvaret av övre och hänvisartill att chefen för armén förordat att T 3 bör förbli ett regemente. När det gäller T 4 i yrkas i motioner dels attriksdagen inte skall godkänna någon förändring Fö20 (m) och Fö24 (c) delsatt T 4 skall förbli ett regemente om det samlokaliseras med P 2 Föll (fp). Isistnämnda motion pekas på svårigheter att inom samma organisation verksamheter. Eventuell ekonomisk besparing vinns enligt motionärentill priset av flera stora nackdelar. Utskottet har inte några invändningar mot den ipropositionen angivna inriktningen av underhållsfunktionen. har utskottetförståelse för att man på flera håll önskar bevara T 3 och T 4 somsjälvständiga utbildningsmyndigheter. Mot detta talar emellertid attunderhållsfunktionen omstruktureras med beredskapssyftet att tillämpakrigsorganisationens ledningsstruktur även i grundorganisationen. Bakom brigader och försvarsområdesgrupper med egnaunderhållsresurser avses i varje militärområde under militärbefålhavarenfinnas en underhållsledning (milounderhållsregemente). I syfte att säkerställatidigt understöd vid ett krigsutbrott skall denna bygga på fredstida verksamhetvid militärområdets båda förvaltningsledningar och vid försvarsområdesförband.Etappregementsstaberna utgår. En allsidig och kvalificerad underhållsutbildningorganiseras i varje militärområde. Utbildningen av vissa underhållsförband förbrigaderna överförs till brigadregementena. De planerade åtgärderna avses stärka brigadchefernasansvar men också ge militärbefålhavaren möjlighet att samordna utbildningen avunderhållsförband för militärområdet. Åtgärderna medför överföring avutbildningsansvar inom och mellan militärområden. Mot denna bakgrund anser utskottet att bör godtade föreslagna riktlinjerna såvitt gäller T 3 och T 4. bör avslåifrågavarande motionsyrkanden. Utskottet har inte något att erinra mot vadförsvarsministern i övrigt har anfört om specialtruppslagen. Försvarsministern anger (s. 2831) riktlinjer förförändringar beträffande skolor inom armén, m.m. Hans förslag överensstämmer iprincip med vad försvarskommittén har förordat. Riktlinjerna innebär atttruppslagscenter bildas genom att truppslagsinspektörerna medtrupp-slagsavdelningar i arméstaben slås samman med arméns strids- ochskjutskolor samt övriga truppslagsskolor. Berörda skolor läggs ned. Följandeorter berörs av nedläggning: - (infanteriets officershögskola) 1989/90:FöU3 - (infanteriets och kavalleriets officershögskola) -(pansartruppernasstridsskola) -(artilleriskjutskolan) -(artilleri- och ingenjörshögskolan) -(luftvärnets officershögskola ochtekniska skola) -(fåltarbetsskolan) -(arméns underhållsskola) - (arméns motorskola) - (arméns stabs- och sambandsskola). Nya truppslagscenter lokaliseras till - ()för infanteriet och kavalleriet - förpansar- och trängtrupperna En ny stridsskola för norrlandsförband bör enligtförsvarsministern organiseras i . Skolan avses i första hand förbefålsutbildning. , som utgör en enhet vid 1,omlokaliseras till () och slås samman med FN-avdelningenhos chefen för armén (arméstaben) till ett FN-center på I 1/Fo 44:s område. Utskottet har inte funnit anledning att invända mot vadförsvarsministern har anfört i denna del. bör godkänna de föreslagnariktlinjerna för förändringar beträffande arméns skolor m.m. Regeringen föreslår att försvarsområdesmyndigheterorganiseras för försvarsområde i , för förs'"sområde i , för försvarsområde i och föi vrebroförsvarsområde i . Utskottet erinrar om att principen ett länettförsvarsområde lades fast försvarsbeslut. Vidare konstaterarutskottet beträffande försvarsområdesmyndigheter i och attförsvarsministern nu anser att möjligheterna till bemanning har förbättrats.Utskottets ställningstagande i det föregående att myndigheterna I 3/Fo 51 ochI 11/Fo 16/18 bör läggas ned innebär att försvarsområdesmyndigheter bör bildasi och . Utskottet föreslår mot bakgrund av det ovan anförda attriksdagen godkänner regeringens förslag till organisation och lokalisering avvissa försvarsområdesmyndigheter. Utskottets ställningstagande i det föregående innebärvidare att bör avslå motionerna FölO yrkande 5 (m), vari yrkas attriksdagen beslutar att ej inrätta nya försvarsområdesmyndigheter i ochÖrebro för det fall beslutar att bevara regementena I 11 resp. I 3samt Fö23 yrkande 6 (c), vari yrkas att med avslag påpropositionen i denna del beslutar att inrätta försvarsområ- 1989/90:FÖU3 desmyndigheterför försvarsområde i och för försvarsområde iVästerås. Enligt försvarsministern kommer propositionsförslagenendast i ett fåtal fall att medföra regional- och arbetsmarknadspolitiskaproblem av någon mera betydande omfattning. Han bedömer att de beräknadesysselsättningseffekterna av förslagen inte är av sådan storlek att det är påkallatmed särskilda regionalpolitiska insatser. Motion FÖ14 (fp) tar upp risken för arbetsmarknads- ochregionalpolitiska problem i . Om T 3 inte bevaras som egen myndighetmed samma utbildningsnumerär som bör enligt motionären uppdra åtregeringen att kompensera kommunen genom lokalisering dit av annan verksamhet. Ubkottet konstaterar att den militära verksamheten ändrasi . Enligt tidigare beslut att avveckla äldreinfanteribrigader kommer utbildningsvolymen att minska vid 1 21/Fo 23. De nuaktuella förändringarna i arméns grundorganisation innebär bl.a. att en del avnuvarande utbildning vid T 3 flyttas från . Till skillnad frånöverbefålhavarens och försvarskommitténs förslag blir viss sjukvårdsutbildningkvar där. En del av den nuvarande utbildningen av ingenjörförband flyttas tillSollefteå. Nettoresultatet blir en minskning av värnpliktsutbildningen iSollefteå. kommun ar av berörda kommuner den känsligastefrån arbetsmarknadssynpunkt. Varje minskning av statlig eller annan verksamhetmedför ökade problem. Utskottet förutsätter därför att regeringen uppmärksamtföljer sysselsättningsutvecklingen och vid behov vidtar nödvändiga åtgärder.Något särskilt uttalande av utöver vad utskottet anfört erfordrasej. Utskottet har i det föregående förordat att riksdagengodkänner de riktlinjer som föredragande statsrådet i olika avseenden harangett rörande förändringar i arméns grundorganisation. Utskottet föreslår attriksdagen även i övrigt godkänner vad föredragande statsrådet har angett somriktlinjer. Utskottet vill slutligen beröra bevarandet av detraditioner som är knutna till förbanden som föreslås läggas ned. På många håll framstår detta som en betydelsefull fråga, inte minst när det gäller traditionsrika bygderegementen med djup förankring i den bygd där de verkar. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening angeläget att man eftersträvar lösningar som gör det möjligt att föra förbandens traditio ner vidare med nära anknytning till den bygd där de hör hemma. Utskottet har erfarit att man i det arbete rörande traditionsfrågorna som pågår inom försvarets traditionsnämnd kommer att beakta sådana synpunkter. Operativledning i989/90:föU3 Under denna rubrik behandlar utskottet de riktlinjer förförändringar beträffande huvudprogrammet Operativ ledning som försvarsministernhar angett (s. 3435) och som regeringen har föreslagit att godkänna.Vidare behandlas motionerna 1989/90:FÖ2 (m, fp, c), Fö3 (s), FÖ7 (c), FÖ13(fp), FÖ22 (m), Fö23 yrkande 7 (c) och Fö27 yrkande 2 (vpk). 1988/89:80, FöU 14, rskr. 294) hargodkänt riktlinjer för en ny indelning i civil- och militärområden.Riktlinjerna innebär att Östra militärområdet och Bergslagens militärområdeslås samman till Mellersta militärområdet och att motsvarande förändring görsbeträffande civilområdena. Försvarsministern uttalar att den nya indelningen börgälla fr.o.m. och att motsvarande organisatoriska ändringar börgöras . i Mellerstacivilområdet avser han återkomma vid sin anmälan till budgetproposition. Med hänvisning till ledningsförhållandena ochkostnadsaspekten bör den nya militärområdesstaben enligt försvarsministernlokaliseras till . Han anser vidare att ledningsenheterna förmilitärområdesförvaltningarna i Mellersta militärområdet bör samlokaliserasmed militärområdesstaben. Beträffande den nya militärområdesstaben finns tvåmotionsyrkanden att staben i stället skall lokaliseras till Karbtad. Enligtvänsterpartiet kommunisternas motion FÖ27 finns det goda erfarenheter avutlokali-seringar dit. En lokalisering till kan enligt motionärerna hamilitära fördelar om man ser på behovet av säker och uthållig ledning. I motionFÖ22 (m) anges en rad faktorer som enligt motionärernas mening stöderalternativet . De anser att har ett lika centralt läge i detnya militärområdet som och är mer rekryteringsvänligt. Frånberedskapssynpunkt betecknas som säkrare än Strängnäs.Karlstadalternativet blir heller inte dyrare, menar de, och åberopar särskiltatt militär personal i pendlar till i mindre omfattning änsådan personal i . Utskottet konstaterar att de nuvarandemilitärområdesstaberna för Östra militärområdet och för Bergslagensmilitärområde är belägna i resp. . Liksom överbefålhavarenoch försvarskommittén anser försvarsministern att den nya militärområdesstabenför Mellersta militärområdet bör lokaliseras till . Även utskottetfinner att övervägande skäl talar för en lokalisering till Strängnäs.Motionsyrkandena bör avslås. Militärområdenasförvaltningar utgörs i varje militärområde av en 24 materielförvaltningoch en verkstadsförvaltning. ningbestår av en ledningsdel och en förrådsdel, varje verkstadsförvalt- 1989/90:FÖU3 ning av enledningsdel och en verkstadsdel. 1 förrådsdelen finns förråd på olika platser imilitärområdet och detsamma gäller verkstadsdelens verkstäder. Nuvarande Östra militärområdets båda förvaltningar harsina ledningsdelar belägna i medan förvaltningarna i Bergslagensmilitärområde har ledningsdelarna i . På grundval av riksdagsbeslutetatt bilda Mellersta militärområdet föreslår regeringen nu att av de fyraberörda militärområdesförvaltningarna bildas två nya: Mellersta militärområdetsmaterielförvaltning (MF M) och Mellersta militärområdets verkstadsförvaltning(VF M). Ledningarna för båda föreslås lokaliserade till . Förslagetomfattar alltså inte förråd och verkstäder, med huvuddelen av förvaltningarnaspersonal, lokaler och övriga resurser. Ledningsdelarna för MF M och VF M kommeratt bestå av sammanlagt 5560 personer. I två motioner yrkas att ifrågavarande ledningsenheterskall lokaliseras till . Kostnadsskäl och personalhänsyn åberopas tillstöd för detta. I både Fö2 (m, fp, c) och Fö3 (s) hänvisar motionärerna tillatt överbefålhavaren i skrivelse till regeringen förordade Enköpingav funktionella och ekonomiska skäl. En lokalisering av ledningsdelarna till Karbtad föreslås ifem motioner: FÖ7 (c), FÖ13 (fp), FÖ22 yrkande 2 (m), FÖ23 yrkande 7 (c) ochFÖ27 yrkande 2 (vpk). Operativa, personalpolitiska och regionalpolitiska skälåberopas i motionerna. Beträffande den ekonomiska aspekten anförs (FÖ7) attKarlstad och är jämförbara samt (FÖ27) att de ekonomiska nackdelarnamed alternativet torde vara överkomliga och uppvägas av andrafördelar. Utskottet vill till en början ta ställning för attförvaltningarnas ledningsdelar lokaliseras i närheten av militärområdesstaben.För detta talar särskilt de förändringar inom underhållsfunktionen somutskottet har berört tidigare. Alternativet bör därför inte väljas. I valet mellan och stannar utskottetför det alternativ som på lång sikt torde vara den bästa lösningen. Inriktningenbör vara att lokalisera ledningsenheterna till . Utskottet har inte något att invända mot de riktlinjer iövrigt som försvarsministern har angett för förändringar beträffande operativledning. Utskottet tar under denna rubrik upp till behandling vadföredragande statsrådet i propositionen (s. 3637) har anfört om personalkonsekvenser.I detta sammanhang behandlar utskottet också motion FÖ26 (s) som syftar tillåtgärder för att minska de olägenheter som motionären befarar kommer attuppstå för värnpliktiga om (I 17) avvecklas. Försvarsministern anser det vara väsentligt att sådanaåtgärder vidtas som bidrar till att myndigheternas personalbehov tillgodosessamtidigt som personalens krav och önskemål i största möjliga utsträckningbeaktas. Av betydelse i detta sammanhang är enligt försvarsministern ettprincipavtal om vissa förmåner för arbetstagare som berörs aveventuella beslut om omorganisation av försvarsmakten. Enligt detta avtal kanden som omstationeras och med sitt hushåll flyttar till den nya stationeringsortenunder vissa förutsättningar få omlokaliseringsstöd i form av ett engångsbeloppoch ersättning för de faktiska flyttkostnaderna. Myndigheterna ges ocksåmöjlighet att vidta åtgärder för att medflyttande maka/make eller sambo skallkunna få arbete på den nya orten. De organisationsförändringar som föreslås i den nubehandlade propositionen kommer att på ett eller annat sätt beröra all personalinom armén. Direkt berörda är de anställda vid de myndigheter som är föremålför de föreslagna omstruktureringarna. Dessa har i en redovisning av försvaretspersonalnämnd uppgivits uppgå till ca 1 600 militära och ca 1 100 civila. Försvarsministern konstaterar vidare att utöver deföreslagna förändringarna av grundorganisationen har även förändringar iutbildningssystemet och det nya ledningssystemet m.m. konsekvenser för deanställda. Utskottet anser nu liksom i samband med tidigareorganisationsförändringar att det är mycket angeläget att åtgärder vidtas föratt minska olägenheterna för den personal som direkt berörs av organisationsförändringar.Försvarsministern redovisar också en rad åtgärder som planeras i detta syfte.Ett nytt betydelsefullt instrument i detta sammanhang är, såsomförsvarsministern framhåller, det principavtal som har slutits mellan berördaparter om förmåner till arbetstagare som berörs av omorganisationer inomförsvarsmakten. Utskottet räknar med att tillämpningen av detta avtal ochvidtagandet av andra i propositionen redovisade åtgärder kommer att underlättalösandet av uppkomna personalproblem såväl när det gäller anställd som värnpliktigpersonal. Utskottet utgår också från att regering och berörda myndigheter nogaföljer utvecklingen och vidtar de ytterligare åtgärder som kan visa sig behövasför att klara de personalförsörjnings- och awecklingsproblem som är förknippademed den föreslagna omstruktureringen. Utskottet vill också peka på försvaretspersonalnämnds viktiga roll i sammanhanget. Utskottet har ingen erinran mot vadföredragande statsrådet har anfört om personalkonsekvenser. Utskottet tar i detta sammanhang upp motion Fö26 (s) tillbehand ling. I motionen framhålls som angeläget att det vidtas åtgärder som motverkar att nedläggningen av I 17 medför att värnpliktiga i västra får förlängda väntetider när det gäller fullgörandet av grundut- 26 bildningen(det s.k. kvarståendeläget). Utskottetvill inledningsvis erinra om att det i det föregående har 1989/90:FÖU3 föreslagitatt som sin mening bl.a. bör uttala att försvarskommittén skallöverväga olika åtgärder som kan bidra till en reducering av den icke önskvärdadelen av kvarståendeläget för värnpliktiga. Utskottet vill vidare erinra omatt, såsom också har framgått av redogörelsen i det föregående,försöksverksamheten med förkortad grundutbildning kommer att medföra att ettökat antal värnpliktiga kan utbildas. Mot denna bakgrund anserutskottet att inte bör göra något uttalande om åtgärder av det slagsom föreslås i motion FÖ26 (s). Motionen bör inte bifallas av . Vissa Utbildningsfrågor inom marinen och flygvapnet Under denna rubrik behandlar utskottet regeringens förslagom ändringar i värnpliktslagen samt vad föredragande statsrådet i propositionen(s. 3840) har anfört om marinens utbildningssystem, marinensutbildningskapacitet och flygvapnets utbildning avterritorialförsvars-värnpliktiga m.m. Vidare behandlas motion 1989/90:FÖ15,yrkande 4 (fp). På grundval av förslag från överbefålhavaren förordarförsvarsministern att utbildningstiderna ändras för vissa kategoriervärnpliktiga inom marinen och flygvapnet. Ett genomförande av förslagen kräverändringar i 27 § 1 mom. värnpliktslagen. Utskottet har inte något att invändamot vad försvarsministern har anfört i denna del och tillstyrker att riksdagenantar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:403) om ändring ivärnpliktslagen (1941:967). Lagförslaget fogas till detta betänkande som bilaga1. Försvarsministern föreslår också att viss utbildning avvärnpliktiga för territorialförsvarsförband skall överföras från armén tillmarinen och flygvapnet. Överföringen gäller för marinen minst 500 värnpliktigaper år. Härigenom utnyttjas marinens utbildningskapacitet bättre. Förflygvapnet gäller det utbildning av värnpliktiga vid värnförband ur armén vidflygbaser och stridsledningsanläggningar. Enligt försvarsministern börflygvapnets myndigheter ta över ansvaret för utbildningen av dessaterritorialförsvarsvärnpliktiga för att säkerställa att de får samträning ochmiljökunskap. Utskottet ser positivt på den angivna överföringen avvärnpliktsutbildning från armén till marinen och flygvapnet. Förändringen börlämnas utan erinran av . I motion FÖ15 yrkas att skalluttala sig för att marinen och flygvapnet efter hand också bör ta över detorganisatoriska ansvaret för territorialförsvarsförband vid dessaförsvarsgrenars anläggningar. tivskall myndigheterna förutsätta ett sådant övertagande. Utskottet I989/90:FÖU3 anser attdenna inriktning bör fullföljas. Åtgärden kräver inte något ställningstagandeav . Vissa förmåner till värnpliktiga Utskottet behandlar under denna rubrik det förslag tilllag om ändring i lagen (1989:402) om försök med förkortad grundutbildning avvärnpliktiga som regeringen har föreslagit att anta. Försvarsministern erinrar om att värnpliktiga som fårfamiljepenning eller bostadsbidrag under grundutbildning enligt 16 §familjebidragslagen (1978:520) åtnjuter dessa bidrag ytterligare 30 dagarefter utryckningen om tjänstgöringen har pågått minst . Försvarsministern anser att motsvarande bestämmelser börgälla värnpliktiga som omfattas av försöken med förkortad grundutbildning. Hanförordar därför att denna kategori värnpliktiga vid utryckningen får förlängtfamiljebidrag om tjänstgöringen har pågått minst . Utskottet anser det vara naturligt att även värnpliktigasom omfattas av försöken med förkortad utbildning under vissa förutsättningarfår uppbära familjebidrag och bostadsbidrag efter utryckningen. Därförbör, såsom föreslås i propositionen, lagen om försök med förkortad utbildningändras så att 16 § familjebidragslagen med viss anpassning blir tillämplig ävenpå värnpliktig som deltar i dessa försök. bör sålunda anta det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring av lagen (1989:402) omförsök med förkortad grundutbildning. Lagförslaget är fogat till dettabetänkande som bilaga 2. I detta avsnitt behandlar utskottet vad föredragandestatsrådet i propositionen (s. 3044) har anfört om totalförsvaretsplaneringssystem. Något motionsyrkande finns inte i denna del. försvarskommitté har haft i uppgift att tidigt isitt arbete granska totalförsvarets planeringssystem. Den skulle särskiltbelysa de mekanismer som medförde att underlaget till försvarsbeslutvar så bristfålligt, främst för det militära försvaret. borde kommittén utifrånsin analys lämna förslag till förändringar i 1989/90:FÖU3 planeringssystemetsutformning och även föreslå andra åtgärder för att öka säkerheten ochstabiliteten i planeringen. Försvarskommitténsgranskning av planeringssystemet redovisas i dess första delbetänkande (SOU1989:46). Endast förhållanden som har direkt betydelse för planering ochstyrning på statsmakternas nivå har behandlats.