bet · GD01FiU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Vad gäller den ekonomiska utvecklingen i avstår motionärerna från att när mare kommentera den med motiveringen att denna så uppenbart och enligt regeringens egna bedömningar bygger på ett ofullständigt under lag vad beträffar den ekonomiska politiken. I motionen understryks att den grundläggande svagheten i svensk ekonomi är den dåliga utveck lingskraften. Den resulterar i alla de synliga problem som regeringen beskriver i finansplanen. Det enda sättet att bryta cirkeln är att lägga fast en långsiktig strategi för en tillväxtskapande politik. bl.a. att det är angelägetatt de åtgärder som vidtas i stabiliseringspoliti- ken är isamklang med den långsiktiga strategin. Det begränsar hand- 1989/90:FiU20 lingsfriheteni det korta perspektivet. De praktiska möjligheterna att kortsiktigt dämpaefterfrågan med åtgärder som är i linje med de långsiktiga målen är mindre änmöjligheterna att med kort varsel späda på den. Om beslutadeutgiftsnedskärningar i något läge skulle visa sig leda till en alltförrestriktiv finanspolitik är ingenting lättare än att lägga om politiken så attden inhemska efterfrågan stimuleras. Detta kan ske med kort varsel, t.ex. genomatt skatten sänks, vilket överensstämmer med vad som är långsiktigt ochönskvärt. Motionärernas förslag till uppläggning av den ekonomiskapolitiken tar i första hand sikte på följande frågor. Mot de åtgärder som regeringenföreslår i utbudsstimulerande syfte har i princip inga invändningar. Man framhåller att de utbudsstimulerande åtgärderna är viktiga också i ett stabiliseringspolitiskt perspektiv. Ett huvudproblem är för närva rande bristen på arbetskraft. Överhettningen på arbetsmarknaden kan emellertid motverkas och kostnadsutvecklingen hållas tillbaka genom att arbetsutbudet och sparandet ökar. I motionen betonas att när det gäller utbudsstimulerande åtgärder är skattereformen viktigast. Därtill pekar regeringen på ökad satsning på rehabilitering av sjuka och arbetsskadade och andra viktiga åtgärder som exempelvis åtgärder för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för flyktingar och invandra re. De konkreta förslagen är enligt motionärerna emellertid fa, och de motverkas dessutom av regeringens förslag om förlängning av föräldra försäkringen och semestern. anser att den föreslagna politi ken måste kompletteras på flera olika sätt. I en särskild motion avvisas förslaget om förlängd semester. Därtill vill motionärerna i detta sam manhang framföra bl.a. följande synpunkter. -Arbetet att reformerasjukförsäkringen måste sättas i gång . I en särskild motion föreslåsatt en arbetsgivarperiod skall införas, dvs. ett system där arbetsgivarna undert.ex. en 14-dagarspe-riod helt tar över ansvaret för sjukförsäkringen. -Även arbetsskadeförsäkringen måstereformeras. Vid sidan av sjukförsäkringen är det framför allt utgifterna fördenna som har ökat . Prjixisen vid bedömningen avarbetsskadeansökningarna måste bli mer restriktiv. Först då kanrehabiliteringsinsatser ge önskvärda resultat. - Barnomsorgen måste byggas ut merkraftfullt än vad som sker. Ett sätt att stimulera utbyggnaden är att ändrastatsbidragsreglerna (lex Pysslingen) så att det blir fritt fram för enskildasom vill driva daghem. -Åtgärder krävs för att underlättaför invandrare att S arbete. En åtgärd som bör genomföras är att geasylsökande möjligheter att arbeta under beredskapsliknande former . Pris- och kostnadsutvecklingen. Föreställningen att detskulle vara möjligt att genom överenskommelser med de centrala arbetsmarknads organisationerna dämpa lönekostnadsutvecklingen enligt finanspla- 25 nen den viktigaste åtgärden för att minska inflationen bygger enligt motionärernasmening på en felaktig verklighetsbild av vad som styr 1989/90:FiU20lönebildningen. Det är inte parterna i sig som driver upp lönekostnaderna,utan det allmänna läget i ekonomin och på arbetsmarknaden. Parterna har ipraktiken inga möjligheter att förhindra stora löneökningar på en överhettadarbetsmarknad. Enligt motionärernas mening kan en framgångsrik ekonomiskpolitik inte bygga på överenskommelser med arbetsmarknadens parter utan denmåste bygga på en kombination av utbudsstimulanser och en stram finanspolitik. Det främsta instrumentet för att föra en restriktiv ekonomiskpolitik är statens budget. Det ofullständiga budgetförslag som nupresenterats är enligt motionärernas uppfattning alltför svagt. Detta är ocksåregeringens egen bedömning. Regeringen borde ha lagt fram en stramare budgetsom borde ha åstadkommits genom omprövningar av olika utgiftsprogram. Det mestnaturliga, mot bakgrund av att den ekonomiska utvecklingen enligt regeringenhar nått en kritisk punkt, hade emellertid varit att skjuta upp vissa reformer,som exempelvis andra etappen i den utbyggda föräldraförsäkringen ochförlängningen av semestern. Därutöver är det motiverat med åtgärder för attdämpa utgiftsökningen i socialförsäkringssystemet. har redan tidigare föreslagit att bör undersökamöjligheterna till anknytning till det europeiska monetära samarbetet, EMS.Valutaregleringens slopande gör det naturligt att överväga frågan om Sverigesvalutapolitiska regim. Målet är och måste vara en fast växelkurs. Sparandet.Sparandet måste öka och det är från liberala utgångspunkter angeläget att deti första hand är hushållssparandet som ökar. I en särskild motion föreslårfolkpartiet åtgärder för att öka hushållens långsiktiga målsparande. Kommunernas ekonomioch den offentliga sektorn. Det finns med all säkerhet en potential förytterligare effektiviseringar i kommunerna, men det är svårare nu än för tioår sedan. Statens bidrag till kommuner och landsting bör t.ex. inteminskas ytterligare. Det gäller inte minst för storstadskommunerna som befinnersig i en besvärlig ekonomisk situation. Det bidrag som staten utbetalar tillkommuner och landsting som kompensation för den borttagna beskattningsrättenbeträffande juridiska personer är till stor del, , ett bidrag tillstorstadskommunerna. har tidigare föreslagit att detta bidrag skallavvecklas. I rådande läge anser emellertid motionärerna att det inte ärlämpligt att aktualisera detta förslag. Motionärerna delar vidare regeringensbedömning att det är angeläget att kommunalskatten inte höjs. Regeringen haraviserat att en parlamentarisk utredning skall tillkallas för att se överstatens bidrag till kommunerna. Medan arbetet i denna utredning pågår förordasi motionen ett temporärt kommunalt skattestopp. Den politiskt mestkontroversiella frågan gäller emellertid synen på enskilda alternativ inom densociala tjänstesektorn. I en särskild motion. Valuta för skattepengarna, gesen presen- 26 tation av olika åtgärder för attöka utrymmet för enskilda alternativ. Budgetalternativetpräglas av följande huvudlinjer. Med hänsyn till det ekonomiska läget krävs enstramare budget än vad regeringen föreslår. I motionen föreslås enfördelnings-politiskt motiverad omprioritering av statsutgifterna till förmånför de utsatta grupper som kan kallas det glömda och för fattigamänniskor i . En väsentligt kraftigare satsning på miljövård änregeringens måste komma till stånd. Därutöver föreslås en rad insatser för attförbättra förutsättningarna för kulturell och ideell verksamhet. En kortfattadredovisning av förslag till förändringar i statsutgifterna(helårseffekt) ges i följande sammanställning. * Okade utgifter (milj. Det glömda 1 000 Studentersmöjligheter att arbeta 75 * Besparingar (milj. Nej till 2:a steget i föräldraförsäkringen 2 000 Höjd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen 2 000 Socialförsäkringssystemet , I 000 Ränteeffekt vid försäljning av statliga företag 500 Merparten av aktuella skattefrågor kommeratt behandlfis inom ramenför skattereformen. I detta sammanhang föreslås: - höjningav alkohol- och tobaksskatterna, -avskaffande av avdragsrätten förfackligt medlemskap och motsvarande förändring för företagen, -avskaffande av den tillfälligas.k. arbetsmiljöavgiften redan från , -avskaffande av den tillfåUigasärskilda fastighetsskatten i vissa delar av ABC-län redan från den 1 juli1990, -avskaffandeav förmögenhetsskatten på arbetande kapital, -sänkningav skogsvårdsavgiften från 0,8 till , -avskaffande avomsättningsskatterna på aktier och andra värdepapper samt -avskaffandeav löntagarfondsskatterna. Regeringens budgetförslag är ofullständigt, menmotionärerna gör bedömningen att effekterna på efterfrågan av här redovisat skatteförslag i relation till regeringens i stort sett är noll, eller svagt positiva. Det samlade förslaget i fråga om statens utgifter och intäkter leder till en 27 med ca 4 miljarder kronorstramare budget. Därtill kommer, framhål- 1989/90:FiU20 ler motionärerna, densamhällsekonomiska balansen givetvis att förbättras som följd av de föreslagnautbudsstimulerande åtgärderna. Imotion Fi213 (c) anförs att den internationella högkonjunkturen har gått in iett lugnare skede. För den svenska ekonomin gäller att den ackumuleradeeffekten av försvagad konkurrenskraft nu slår igenom. Följden blirförsämringar av såväl handels- som bytesbalansen. Det konjunkturanpassadeåtstramningspaket som medverkade Sr, menarmotionärerna, en gynnsamt återhållande effekt på ekonomin, framför allt denprivata konsumtionen, motsvarande ca . Dettaåtgärdspaket bör nu följas upp med en ekonomisk politik med följandeinriktning: - En stram finanspolitik ochstatsbudget. Det totala skattetrycket måste hållas nere. Enkonjunkturavmattning kan också medföra tendenser till ökad offentlig utgiftsandel.Detta måste undvikas. - Nuläget medger, såvida man intekan bryta de nuvarande tendenserna till kraftigt stigande pris- ochlönekostnader, inte nya reformåtaganden från statens sida. Kostnadskrävandereformförslag kan behöva skjutas . Utvecklingen av regeringensöverläggningar med arbetsmarknadens parter bör avvaktas för att bedöma vilkastatsfinansiella åtaganden som är möjliga. -Insatser måste göras för att öka arbetsutbudet ochkomma till rätta med strukturella problem i ekonomin. -Skattereformen bör fullföljas med beaktande av enfördelningspoli-tisk rättviseprofil och med mindre inflatoriska ochkompensationsdrivande sidoeffekter. Detta är en förutsättning för attskattereformens stabilitet skall medverka till en nedväxling av kostnadsutvecklingen.Den kommunala skatteutjämningen måste kraftigt förbättras. -Staten bör ingripa mot den kraftigautgiftsexpansionen inom socialförsäkringssystemet. Förändringar får dock inteinnebära en fördelnings- eller socialpolitisk ambitionssänkning. I motionenföreslås en omedelbar försöksverksamhet med 14 dagars arbetsgivarperioder isjukförsäkringen i två län. Detta förutsätter att arbetsgivaren kompenserasvia sänkta arbetsgivaravgifter. Slår detta väl ut bör arbetsgivarperioderskyndsamt kunna införas över hela landet. -Omsättningsskatten påvärdepapper bör avskaffas. -Arbetslinjen bör gälla isocialförsäkringssystemet. Bl.a. bör en del av arbetslöshetsförsäkringensöverskott användas till offensiva åtgärder för att öka arbetskraftsutbudet i dedelar av landet som ej är överhettade. -En rad statliga företag bör säljas ut.Löntagarfonderna bör avskafeis och deras tillgångar skiftas ut. Dessa förslagbehandlas utförligt i partimotioner tillsammans med och moderata samlingspartiet. -Det frivilliga hushållssparandet måste öka. Dettagäller särskilt det långsiktiga sparandet. förordar ett skyndsamt införande av personliga investeringskonton. -Penningpolitikenmåste vara fortsatt stram. Detta framför 1989/90:FiU20 allt isyfte att hindra spekulation mot den svenska kronan och för att , balanseravalutaflödena. En stram penningpolitik har dock ogynnsamma effekter påinvesteringar och fördelningspolitik. Målet måste därför vara en sänkt räntaoch att finanspolitiken bär en större del av bördan förstabiliseringspolitiken. -En rad åtgärder bör genomföras föratt ytterligare förbättra ekonomins funktionssätt och öka möjligheterna att nåmålet om en hållbar utveckling med ekologisk balans och hushållning med naturresurser.Dessa åtgärder bör bl.a. syfta till a) Energi- ochresurssparande. b) Satsning påstyrande punktskatter på energi. c) Ökad användningav miljöavgifter. d) Enmiljöavgift på klor bör införas. Intäkterna från denna skall användas för miljöförbättrande åtgärder. e) Införandeoch användning av ett nationalinkomstbegrepp som tar hänsyn till miljö och naturresurser samt naturresursräkenskaper i nationalräkenskaperna. -Den kommunala ekonomin. I motionenframhålls att regeringen efter förnyade krav från nu har aviserattillsättandet av en utredning kring den kommunala skatteutjämningen. Motionärernaanger följande utgångspunkter för ett effektivare kommunaltskatteutjämningssystem. a) Samtligakommuner bör ingå i och omfattas av skatteutjämnings systemet. b) Merparten av despecialdestinerade bidragen bör överföras till skatteutjämningssystemet. c) Systemet skallenbart bygga på faktorer som kommunerna inte kan påverka, såsom skattekraft,åldersstruktur och geografiska förhållanden. Utredningen bör med tanke på genomförandet avskattereformen skyndsamt framlägga förslag som beaktar dessa utgångspunkter ocheffekter. I motionen sammanfattas budgetalternativ påföljande sätt. De prioriterade områdena är miljön, rättvis fördelning,likvärdiga levnadsvillkor i hela landet, utbildning och utveckling samt grundtryggheti vård och omsorg. -Budgetalternativet är ca starkare änregeringens budget räknat på /91. -Det totalaskattetrycket sänks med ca räknat på Följande områden anges som särskilt angelägna: 600 milj. kr. Tas in via miljöavgifter. extra utöver regeringens förslag. -Gruppbostäder försenildementa. - Fler förskollärare, ökadmiljöutbildning, satsning på högskolorna. Pensionstillskott till undantagandepensionärer ome delbart. -Arbete i stället förbidrag. -200 nya polistjänsterutöver regeringens förslag. Besparingarföreslås genom bl.a. ändrat huvudmannaskap för folkbokföringen, nedläggning avspardelegationen och viss återhållsamhet inom arbetsmarknads- ochbostadsdepartementens verksamhetsområden. Motionärernaframhåller att budgetalternativ är närmare 5,4 miljarder kronorstarkare än regeringens budget räknat på /91. Detta ses som ettresultat av en noggrann utgiftsprövning, genom viss omföring mellansocialförsäkringssystemet och statsbudgeten och genom att man inte tillstyrkerföräldraförsäkringens utbyggnad. Ökade intäktskrav på statlig verksamhet,ränteeffekten vid utförsäljning av statliga företag och ett nej till ändrathuvudmannaskap för folkbokföringen är också exempel på åtgärder som stärkerbudgeten. Imotion Fi2l2 (vpk) anförs att den socialdemokratiska regeringens åttonde budgetefter regeringsskiftet följer samma mönster som i de sju tidigarebudgetarna. Någon omfördelning till de lågavlönade finns inte, tvärtomfortsätter den politik som gynnar kapital, rika och spekulanter. Dessutomstärks inte den sociala gemensamma sektorn. Reformerna är begränsade ochdessutom, i uttalanden av finansministern, villkorade, med att delönearbetande skall hålla tillbaka lönekraven. De brister, obalanser och denöverhettning som finns i vissa delar av ekonomin skyller regeringen i huvudsakpå de arbetandes löneökningar. Den ekonomiska politiken måste nu få eninriktning som syftar till att skapa bättre balans i svensk ekonomi balansmellan arbete och kapital, mellan hög- och lågavlönad, mellan privat ochoffentlig verksamhet samt ekologisk balans. Motionärernas förslag till en omläggning av inriktningen av den ekonomiska politikensammanfattas i följande riktlinjer: -Social tillväxt för rättvisa, jämlikhetoch trygghet. - Rättvisfördelningspolitik skall genomsyra alla politikens områden. -Rätten till ett meningsfullt arbete förverkligas genom demokratiska rättigheter i arbetslivet. -Samlade åtgärder mot den ekologiska krisen och enresurs- och miljöbesparande energipolitik. -Försvar av den nationella suveräniteten medriktade framtidsinvesteringar. Denkonkreta innebörden av dessa riktlinjer kan beskrivas genom en redovisning avbl.a. - Löner, priser, vinster och inflation.Motionärerna motsätter sig statli ga beslut som förhindrar de lönearbetande att tillkämpa sig rättmäti- .- ga löneökningar. Tvångsmedling i avtalsrörelserna, ökade strejkböter etc.avvisas i motionen. Inflationsbekämpningen är viktig, men det 1989/90:FiU20 krävs enannan inriktning, som har sin udd riktad mot höga vinster, monopol ochspekulation. Ett första steg är att införa en straf&katt för företag ochverksamheter som gör oskäliga prishöjningar. En sådan skatt har en återhållandeeffekt på prisutvecklingen såväl på export- som hemmamarknad. -Rätt till meningsfulltarbete. , i avvaktan på en ny politik på området, bordedet vara möjligt att få av de förtidspensionerade ochlångtidssjukskrivna att med lönebidrag återgå till arbetslivet i någon form.Därmed omvandlas socialförsäkringspengarna från passiva åtgärder till aktivaarbetsinsatser. Det är vidare brist på arbetskraft inom vård, omsorg ochindustri. Den sektor som växt kraftigt är den privatatjänstesektorn. I motionen föreslås därför att arbetskraft styrs från dennasektor till vård, omsorg och industri genom en höjning av arbetsgivaravgiftenpå den privata tjänstesektorn i de överhettade områdena. Förutsättningarna föratt en sådan politik skall lyckas är att de arbetandes löner inom vård, omsorgoch industri tillåts öka. - Fördelningspolitikenoch skatteomläggningen. Den av den socialdemokratiska regeringen ochfolkpartiet påbörjade skatteomläggningen kan ifrågasättas utifrån dessfördelningspolitiska resultat. kommunisterna kommer till vårensskattepolitiska proposition om det andra steget i skatteomläggningen attföreslå sänkt skatt på arbetsinkomster främst för de lågavlönade. Därvid krävsatt en sådan finansiering av skattebortfallet kompenseras på ettfördelnings-politiskt rättvist sätt. - Framtidsinvesteringar ekologisk näringspolitik. I motionen ställs krav på en ny industri- ochnäringspolitik. I en sådan föreslås AP-fonderna och löntagarfonderna ha encentral roll. Med dessa fonder som grund kan regeringen skapa enindustripolitik som beskär privatkapitalets äventyrliga politik och garanterarframtidsinvesteringar i utifrån regional- och samhällsekonomiska utgångspunkter.En ny industri- och näringspolitik måste styras utifrån ekologiska betingelser.En satsning på infrastrukturbyggnad i de regionalpolitiskt utsatta områdena ärstrategiskt viktig. Partiet har föreslagit en miljardsatsning pådetta område och återkommer med förslag när den regionalpolitiskapropositionen presenteras . - Brytmaktkoncentrationen demokratisera. En demokratisering av ekonomin ärgrundläggande för att motverka storfinansens maktkoncentration och dessavgörande inflytande över samhällets utveckling. Demokratisk kontroll av bankeroch finansinstitut är nödvändig i en sådan politik. -Transnationalisering ochvalutareglering. Transnationaliseringen måste motverkas och kapitalrörelsernaöver gränserna kontrolleras. Valutaregleringen måste återinföras och lagenskall tillämpas i sin helhet. Därutöver måste de anställdas fackligaorganisationer ges vetorätt mot utländska uppköp av företag och mot att svenska 1989/90:FiU20 företaggör uppköp av företag, investerar i företag eller eljest flyttar verksamhetutomlands. -Satsning på kommunernas socialt viktiga delar. En av effekterna avskatteomläggningen är att det breddade skatteunderlaget ger inemot 10 miljarderkronor mer till kommunernas ekonomi , och de förändringar som sker i årberäknas ge . Regeringen aviserar att man skall dra indessa pengar till staten. Motionärerna säger nej till en sådan indragning ochvill i stället låta detta ökade skatteunderlag bli en grundplåt i en utvecklingav de socialt viktiga delarna av den offentliga verksamheten. I motionenföreslås också att tillförs det sociala området föratt åstadkomma förbättringar inom vård och omsorg, att perkalenderår (2,5 miljarder /91) överförs till kommunerna för attförbättra deras ekonomi och klara de aktuella uppgifterna. De ca 5 miljarderkronor som skatteförvaltningen har att fordra från svenska företag, efter denskattekontroll som gjorts för , bör tillställas kommuner och landstingsom en engångsöverföring för en sanering av deras ekonomi. I kommunisternas budgetförslag anges enutgiftsnivå som ligger över regeringens förslag,som skatteintäkterna beräknas bli 30,7 miljarder högre än vad somanges i statsbudgeten. Det bör därvid observeras att motionärerna räknar med enhögre inflation och ett kraftigare lönepåslag än vad som antas ibudgetpropositionen. Följande tabell sammanfattar budgetförslaget. * ökadeutgifter (milj. Utbyggnad av barnomsorgen 1 300 Personalrekryteringsåtgärder inom vård och omsorg 3 000 Överföring till korrtnunerna 7 500 Försvar - 2 885 MiIjövårdsinsatser i och 1 000 * ökadeinkomster (milj. Högre löne- och prisantag Detta överskottskall inte ses som ett uttryck för en vilja att föra en stramare politik änregeringen, utan är i stället ett resultat av en beräkning grundad på merrealistiska löne- och prisantaganden än de regeringen utgått från. De medel sompå detta sätt reserveras kommer att tas i anspråk till kompletterandeutgiftsförslag i samband med vårens "propositionsflod". Regeringenhar föranmält propositioner på bl.a. följande områden: regionalpolitik, trafik,näringspolitik, jordbruk och skatteomläggningen som inte minst har betydelseför bostadssektorn. 1 motionFi208 (mp) anförs att vi har levt över våra tillgångar såvälekonomiskt som ekologiskt. Detta framkommer tydligast på den ekonomiska sidangenom de omfattande bytesbalansunderskott som vi har. På den ekologiska sidanser vi denna skuldsättning tydligt när vi förstör delar av det biologiskalivets förutsättningar genom att försura jord, vatten och luft, kvävavattendragens produktionsförmåga med stora kväveläckage osv. Den dubblauppgiften att sanera ekonomin och komma till rätta med de ekologiska problemenkommer enligt motionärerna att ställa oss inför målkonflikter som kan innebäraatt viljan att betala de ekologiska skulderna temporärt minskar styrkan iarbetet med att sanera de ekonomiska skulderna. Med tanke på de svåra obalanseroch den samlade skuldsättning som enligt motionärerna råder i den svenskaekonomin och i de ekologiska systemen bör inom den ekonomiska politikenföljande mål prioriteras: -Den materiella förbrukningen måste minskas inomsådana områden som tär på knappa råvaruresurser och förstör miljön.-Energiförbrukningen måste minskas och styras över till inhemsk förnyelsebar,miljövänlig energi. -Miljöbelastningen måste minskas inom produktion,kommunikationer och andra miljöstörande områden. - Förebyggande vård måstefrämjas, vilket minskar ohälsa. -De sociala och ekonomiska klyftorna isamhället och världen måste minska. 3 1989/90. -Inflationstrycketmåste sänkas och takten i löneökningarna dämpas. För att nå ovannämnda mål anger följandemedel som huvudinslagi budget- och ekonomisk politik : -Storsatsning på miljöinriktadeinvesteringar. En huvuduppgift under det kommande decenniet kommer att vara attbygga om samhället i en mer miljövänlig och resurssparande riktning. Dettakommer att kräva mycket stora investeringar inom framför allt trafikområdet,energiområdet, avfallshanteringen och nya miljövänliga produktionsprocesser. -Dyrare energi och utsläpp. Höjdaskatter och avgifter på energi, råvaror och utsläpp skall utnyttjas som viktigastyrmedel för att initiera och genomföra ovannämnda investeringsprogram. -TillSlligt höjt skattetryck. Detföreslagna investeringsprogrammet kommer att leda till en höjd skattekvot tillden del det finansieras via höjda energiskatter. förordar attskattekvoten höjs något under de år en stor kraftsamling måste ske förombyggnaden av samhället i miljövänlig riktning. De ökade skatteinkomsternamåste helt användas till miljöinriktade investeringar. På ansermotionärerna att skattetrycket bör minska. Andra åtagandenutöver dem som berör miljöinvesteringar måste helt finansieras genombesparingar på andra områden. Medel till en ökad förebyggande vård kan i förstahand erhållas genom besparingar på transfererinystemen. Det gäller främst bostadssubventionernamen också inom vissa socialförsäkringssystem.