bet · GD01JoU17 · 1989-12-31 00:00:00 — dena i de öppna havsområdena och faktorer som påverkar dessa Utskottet förutsätter i detta sammanhang att 1989/90:JoU17 samverkanredan i ett tidigt skede kommer till stånd mellan det blivande Östersjölaboratorietoch . Det är enligt utskottets mening ävenangeläget att bedriva forskning om de åtgärder som erfordras i bl.a.reningsverk och jordbruket för att minska kvävetransporten till haven. Isammanhanget vill utskottet betona vikten av pågående försök om våtmarker somkvävefålla. Även forskning om organiska miljögifter och deras effekter börprioriteras och de försök som har inletts med odling av djuphavsfiskuppmärksammas. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion Jo27yrkande 1 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. beträffandeinriktningen av havsmiljöforskningen attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Jo27 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Gemensam huvudman för havsforskning m.m. (mom. 47) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjarmed "Utskottet saknar" och slutar med "havsforskningen.Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Den svenska havsforskningen sträcker sig över storageografiska områden. Grundläggande forskning och miljöövervakning bedrivs vidmarina centra knutna till universiteten. Härutöver bedrivs havsforskning vidhavsfiskelaboratoriet i som tillhör fiskeristyrelsensverksamhetsområde. Förutsättningarna mellan de olika områdena varierar, varförforskningsresultaten kan vara svåra att jämföra. Som framhålls i motion Jo26behöver forskningen på området samordnas och det internationella samarbetetförstärkas. En samordning av forskningsverksamheten skulle enligt utskottetsmening medföra stora vinster, såväl kostnadsmässigt som ur arbetssynpunkt.Utskottet ansluter sig därför till motionens yrkande 7 och anser att frågan omgemensam huvudman för den forskning som bedrivs om processer i de öppna haven,miljöförändringar, fiskbestånd och djurliv bör bli föremål för utredning. anfört med anledning av motion Jo26 yrkande 7 bör ges regeringentill känna. deb att utskottets hemställan under 47 bort ha följandelydelse: 47. beträffandegemensam huvudman för havsforskning m.m. attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Jo26 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Klimatforskning(mom. 48) l989/90:JoUi7 och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjarmed "Enligt propositionen" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets mening av utomordentlig vikt attåtgärder vidtas för att förhindra klimatförändringar. Förutom övriga åtgärderär givetvis forskningen av grundläggande betydelse. Som framhålls i motionJo27 bör den forskning prioriteras som avser växthusgaser, effekter avförändringar i strålningsklimatet för träd och vattenorganismer samt effekterav ett förändrat klimat för skogsbruket, naturvården och vattenkemin. Medhänsyn till problemens art är givetvis det internationellaforskningssamarbetet av särskild vikt. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo27 yrkande 2 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 48 bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Jo27 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Internationellt forskningsprogram om dikväveoxid (mom. 49) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjarmed "I anslutning till" och på s. 47 slutar med "denna del"bort ha följande lydelse: Till de kemiska ämnen som bryter ned ozonskiktet hör förutom bl.a. CFC-föreningar även dikväveoxid eller lustgas. Den störstadelen av lustgasen härrör sig från naturliga processer i marken, t.ex.jordbruksmark, och enligt vad utskottet erfarit bidrar troligen starktkvävegödslad mark till ökad lustgasbildning. Biltrafiken utgör även i dettaavseende en betydande utsläppskälla. Minskad användning av kvävegödsel ijordbruket liksom minskad bilism skulle således kunna bidra till en reduceradbildning av lustgas. Kunskaperna om såväl bildningen av lustgas som gasens effekterpå ozonskiktet är emellertid bristfålliga. I likhet med motionärerna i motionJo882 anser utskottet att bör ta initiativ till ett internationelltforskningsprogram för att höja kunskapsnivån på området. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motionens yrkande 17 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 49 bort ha följandelydelse: 49. beträffande internationelltforskningsprogram om dikväve oxid attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Jo882 yrkande 17 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 71 Forskningsstationvid (mom. 51) l989/90:JoUi7 (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjarmed "Frågor om" och slutar med "motion JoI6" bort haföljande lydelse: Som anförs i motion Jo 16 är den ekologiska forskningen omvattendrag ett forskningsområde i stark expansion. Behov föreligger dels avrestaurering av redan förstörda vattendrag, dels av kunskaper om effekterna imindre påverkade vattendrag av förändrad markanvändning. Enligt utskottetsmening har i ännu inte vidtagits några riktade åtgärder för att stärkaden ekologiska forskningen kring större vattendrag. Forskningen på området harunder senare år snarare minskat. Det framstår därför som nödvändigt attförstärka forskningen för att åtminstone befintlig kompetens skall kunnabevaras. Eftersom havsföroreningarna till stor del har sitt ursprung ivattendragen, behöver den förstärkning som kommit havsforskningen tilldel kompletteras med ökade resurser till forskning om vattendragen. I enlighetmed motionen anser utskottet att som ett första led i en förstärktälvinriktad forskning en forskningsstation bör etableras vid Vindelälvensvattensystem. Vad utskottet anfört med anledning av motionen bör ges regeringentill känna. deb att utskottets hemställan under51 bort ha följande lydelse: 51. beträffande forskningsstation vid Vindelälvenatt med anledning av motion 1989/90:Jol6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Forskningsstation vid (mom. 52) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjarmed "Med det" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse: Som framhålls i motion Jo25 är vatten en viktignaturresurs och rinnande vatten har stor betydelse när det gäller problemen med vattenförsörjning och energianvändning. Havsföroreningar uppstår till stor del vid avrinning från mark och i vattendrag. Vattendragen utgör dessutom en viktigt biotop för vattenlevande organismer och strandzo nerna kring vattendragen har stor betydelse för landfaunan. Forskning en om vattendrag genomgår fn. en stark internationell expansion. I likhet med anser utskottet att insatserna för den ekologiska forskningen om vattendrag bör öka under den kommande treårsperio den. Regeringen bör ingående undersöka möjligheterna att inrätta en forskningsstation för den älvinriktade forskningen. Som anförs i mo tionen bör stationen lämpligen lokaliseras till i närheten av Storlaisan och förvaltas av . Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion Jo25 yrkande 3 bör ges regeringen till känna. Med det anförda finner utskottet syftet med motion Ub97 tillgodosett. deb attutskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse: 1989/90:JoU17 52. beträffande forskningsstation vid attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Ub97 och 1989/90:Jo25 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Naturvårdsbiologisk forskning m.m. (mom. 55) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjarmed "Utskottet, som" och slutar med "Motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt vad utskottet erfarit bedrivs i dagnaturvårdsbiologisk forskning relaterad till biologisk mångfald och genetiskvariation främst som grundläggande populationsbiologisk forskning med stöd frånforskningsråd och . Frågeställningarna är generella ochberör ekologiska och genetiska problem förknippade med biotopfragmentering,minskande populationsstorlekar och ökande isolering mellan delpopulationer.Beroende på den aktuella frågeställningen kan landorganismer såväl somvattenlevande växter och djur vara lämpliga studieobjekt. 1 likhet medfolkpartiet anser utskottet att denna forskning skall prioriteras högre än vadsom sker . Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo25 yrkande 1 börges regeringen till känna. Som anförs i motion Jo25 är buller ett försummatmiljöproblem som påverkar många människors hälsa och välbefinnande. Betydandebrister i kunskaperna på området kan konstateras bl.a. vad gäller lågfrekventbuller. Mot denna bakgrund finner utskottet det otillfredsställande attbullerproblemen berörs endast i allmänna ordalag i propositionen och utan attregeringen ger uttryck för en bestämd ambition härvidlag. Den ökadeprioritering av forskningen om bullerproblemen som enligt utskottets meningbör komma till stånd, bör få konsekvenser både för berörda sektorsorgan och förövrig forskningsverksamhet på området. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo25 yrkande 4 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under55 bort ha följande lydelse: 55. beträffande naturvårdsbiologbk forskning m.m.att med anledning av motion 1989/90:Jo25 yrkandena 1 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Markundersökningar (mom. 57) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks" bort haföljande lydelse: y Genom återkommande markinventeringar disponerar ett 1989/90:JoU17 uniktmaterial för framtida undersökningar av radioaktivitet och förekomst avmiljögifter i marken inom skilda regioner och . De kommandeförhandlingarna om gränsöverskridande luftföroreningar i inom ramen förECE kommer att ha sin utgångspunkt bl.a. i kritiska belastningsgränser i olikaländer. Vid fastställandet av internationella belastningsgränser för bl.a.kväve, svavel och tungmetaller kommer det svenska materialet från gjorda inventeringaratt vara ovärderligt. Enligt vad utskottet erfarit kommer nästa markinventeringatt äga rum . Det är därför av vikt att planeringen avmedelstilldelning för detta viktiga projekt påbörjas . Med detanförda ansluter sig utskottet till motion Jo26 yrkande 4. Vad utskottet anförtmed anledning av motionsyrkandet bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under57 bort ha följande lydelse: 57. beträffande markundersökningar att riksdagenmed anledning av motion 1989/90:Jo26 yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Stöd till INSTRA (mom. 60) (), (), (),(), (), () och Sven-OlofPetersson (c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjarmed "Utskottet har" och på s. 49 slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening måste miljöforskningen gesen mycket hög prioritet. Strategiska miljöbeslut måste fattas inom samhälletsalla sektorer, inte bara i utan även i andra länder. Många grupper,såsom massmedia, miljöorganisationer, myndigheter, företag, forskare ochpolitiska partier är aktiva inom miljösektorn. Som betonas i motionernaJol2 och Jo802 är det emellertid angeläget att det skapas fler oberoende organ,som så långt möjligt obundet och opartiskt och med en helhetssyn som äveninkluderar etik och internationella kontakter, erbjuder underlag förbeslutsfattandet. Vad som erfordras är med andra ord ett organ där företrädareför flera specialområden kan bearbeta olika miljöfrågor. Denna funktion, som kan ges formen av ettforskningsinstitut, måste enligt utskottets mening präglas av opartiskhet,obundenhet, vetenskaplig bedömning av risker och hot mot miljö och människa,helhetssyn, etik och internationell rekrytering. Enligt vad utskottet erfarit har ett institut med dennainriktning bildats. Institutets namn är () och är till formen en stiftelse. För att INSTRA långsiktigt skall kunna verka på ovan angivet sätt bör institutets fond ha en storlek på minst 100 milj. kr. Som anförs i motionerna bör ett _, grundanslagpa 20 milj. kr. än i begränsad omfattning skall kunna påbörja sin verksamhet. Riksdagenbör vidare uppmana företag att använda medel bundna i investeringsfonderna förbidrag till fonden. Samtliga medel bör tilldelas INSTRA under förutsättningatt institutet uppfyller ovan angivna krav. Enligt utskottets bedömning kommerINSTRA att fylla en viktig funktion både i och internationellt genomatt tillföra och sammanställa kunskap om kommande risker och hot. Det är därförenligt utskottets mening av stor vikt att såväl samhällets företrädare somnäringslivet bidrar till uppbyggandet av en fond för verksamheten i enlighetmed vad utskottet anfört. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jol2,Jo26 yrkande 2 och Jo802 bör ges regeringen till känna. Regeringen böråterkomma till med förslag om anvisande av medel till ett grundanslagtill INSTRA i enlighet med vad utskottet anfört. deb att utskottets hemställan under60 bort ha följande lydelse: 60. beträflande stöd till INSTRA att med anledning av motionerna 1989/90:Jol2, 1989/90:Jo26 yrkande 2 och1989/90:Jo802 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Forskning om rörflen (mom. 21) , och (alla m)anför: Forskningen om odling och användning av rörflen måste fåsådana ekonomiska resurser att forskarna vid i kan genomförade försök, som enligt uppnådda resultat har visat sig lovande. Förberedande studier och den produktionsmodell som harutvecklats vid Röbäcksdalen visar på rörflens stora potential som industri-ochenergigröda. Utförda beräkningar visar också att stora areella resurser i norraSverige kan friställas för fiberproduktion. Tillgång till en ny gröda skulle väsentligt kunna ökajordbrukets lönsamhet och livskraft som en öppen och varierad landskapsbildkan göras möjlig. Även i de södra delarna av skulle rörflen kunnautgöra ett intressant alternativ, då växten kan skördas ochdärigenom ge jordbrukslandskapet en öppnare och mer naturlig prägel än som blirfallet vid odling av vissa andra energigrödor, t.ex. salix. Det är därför med tillfredsställelse vi kan konstatera attRöbäcksdalen från lantbruksstyrelsen, länsstyrelserna i ,och och LRF har erhållit ca 1,7 milj. kr. föratt bedriva förstudier på området. Vi kommer att med intresse följautvecklingen. 2.Forskning om lövskog m.m. (mom. 27) i989/90:JoUl7 och (båda c) anför: Det är angeläget att forskningen om den sydsvenskalövskogen och i synnerhet om ädellövskogen ökar i omfattning. Flera skäl talarför en sådan utveckling. Bl.a. har efterfrågan på lövträdsvirke ökat de senasteåren och ståndortsan passad odling av t.ex. ek kan vara ett såväl lönsamt sommiljövänligt komplement till det traditionella skogsbruket. Vid en omställningav den svenska jordbruksproduktionen är det viktigt att de arealer someventuellt kan komma i fråga för skogsplantering inte planteras med enbartbarrskog. Inte minst av hänsyn till landskapsbilden är det av vikt attlövskogen ges hög prioritet. med dess breda spektrum av olikalövskogstyper har i detta avseende flera fördelar som borde utnyttjas. Detsexåriga forskningsprojekt som den skogsvetenskapliga fakulteten vid SLU isamråd med företrädare för sydsvensk skogsnäring har beslutat inleda, kan idetta sammanhang ses som ett första steg i arbetet med att skapa bättre villkorför lövskog och blandskog. Vi förutsätter att detta arbete kommer att ge detresultat som motionärerna i motion Jo605 ser som angeläget. gotab 96783, 1990 76