bet · GD01KrU14 · 1989-12-31 00:00:00 — Till rådets uppgif ter hör även att verka för en samordning av statliga insatser för ungdomar samt att bedriva utrednings- och informationsverksamhet som rör ungdomars villkor. 1 sin anslagsframställning för /91 framhåller rådet att kommer att dras in i ett vidgat europeiskt samarbete på en rad områden som berör barn och ungdomar. Vidare påpekar rådet att uppskattningsvis ca 20 pro cent av alla ungdomar i kommer att ha 10 invandrarbakgrund och att antalet ungdomar i åldern kom- mer attminska kraftigt fram t.o.m. . Enligt rådets bedömning 1989/90:KrU14kommer denna utveckling att på ett genomgripande sätt påverka föreningslivet.Ungdomsrådet har därför för avsikt att genomföra en rad studier som berörungdomars delaktighet i samhället. Studierna omfattar sju olika områden, bl.a.det mångkulturella och internationa-liserade samhället och dess konsekvenser förungdomar och föreningslivet, förändringar i relationerna mellan generationernaoch förändringarna i "fostrarrollerna" i samhället ochföreningslivet samt utvärderingar av bidragens tillämpning och"effekter". I två motioner tas regeringens förslag till medelsanvisningupp. I motion Kr419 (vpk) föreslås en ökning av rådets anslagmed . utöver regeringens förslag. Höjningen är avsedd att användasför information om maktforskningens resultat riktad till ungdomar och dem somarbetar med ungdomar. 1 den motivering till förslaget som lämnas i motion SoS41anför motionärerna att det finns tecken på att attityderna gentemot makten,politiskt arbete och engagemang förändras bland ungdomar. En tendens är enligtmotionen att misstron mot det som brukar kallas etablissemanget växer och attdetta är särskilt påtagligt bland ungdomar. Motionärerna hänvisar till att deti dag pågår flera utredningar om det svenska samhällets politiska ochekonomiska struktur. Resultatet av dessa utredningar kan, sägs det, visa påbrister i vår demokrati samt beskriva utvecklingstendenser. De anser att det ärangeläget att resultatet av dessa utredningar får en vidare spridning. I motion Kr409 (fp) föreslås att anslaget skall minskasmed två milj. kr. Motionärerna erinrar om den resursförstärkning som rådet harfått för innevarande budgetår för bl.a. utrednings- och informationsverksamhetom ungdomars villkor. De anför att denna utredningsverksamhet inte är såangelägen att den motiverar fortsatt statligt stöd. Vidare hävdas i motionenatt ett i propositionen framlagt förslag om att Riksidrottsförbundskall handha den del av det hittillsvarande bidraget till lokalungdomsverksamhet som fördelats till idrottsföreningars ungdomsverksamhetinnebär att ungdomsrådets verksamhet kommer att minska. Medanledning av motionerna vill utskottet framhålla följande. En viktig uppgift för ungdomsrådet är som utskottetredovisat i det föregående att sprida kunskaper och erfarenheter om för ungdomsgruppenviktiga frågor och om existerande samverkansmöjligheter. Utskottet anser siginte böra göra någon inbördes prioritering mellan de informationsuppgifter somsålunda ankommer på ungdomsrådet. Det får ankomma på ungdomsrådet att inomramarna för de resurser som beräknas i budgetpropositionen fullgörauppgifterna. Av rådets totalt 10,5 fasta tjänster är 1 för handläggareoch 1 för en assistent vilkas innehavare skall svara för utredningsarbete.Bidragsfrågor handläggs av 2 handläggare varav en externfinansierad och 1assistent. Enligt vad utskottet inhämtat kommer en omläggning av det lokalastödet i enlighet med förslaget i propositionen inte att i någon nämnvärdomfattning påverka rådets arbete, eftersom denna del av 1989/90:KrU14 bidragsgivningenredan nu i huvudsak administreras av . Mot här angivenbakgrund finns det enligt utskottets mening inte skäl att göra de genomgripandeförändringar i rådets nuvarande verksamhet som förordas i motion Kr409. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetalltså regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionerna Kr409och Kr4l9 yrkande 1. Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet (H2) Statsbidrag till ungdomsorganisationerna utgår dels tillcentrala ungdomsorganisationer, dels till lokala ungdomsorganisationer ochlämnas från två skilda anslag uppförda på statsbudgeten. Syftet med detstatliga stödet till organisationerna är att dels främja en demokratisk fostrangenom barns och ungdomars engagemang i föreningar, dels medverka tillmeningsfull fritid. Av det stöd som lämnas till lokal ungdomsverksamhet detlokala aktivitetsstödet har hitintills utgått tillidrottsföreningarnas verksamhet. I propositionen föreslås en omläggning av bidragen tillungdomsverksamhet som innebär att idrottens del av det lokalaaktivitetsstödet, vilket lämnas från ett anslag (H 3) under trettondehuvudtiteln (), skall föras över till anslaget till idrottenunder elfte huvudtiteln (). Ungdomsministern anför attavsikten är att på detta sätt bättre kunna renodla de båda stöden till lokalungdomsverksamhet samt samordna dessa med de centrala stöden tillungdomsorganisationerna resp. idrottsorganisationerna. På detta sätt blir detenklare för respektive organisation att utveckla sin egen särart. Vidareföreslås att de nuvarande stödformerna till central och lokal ungdomsverksamhetskall föras samman. I propositionen föreslås att ett anslag om . skalllämnas till central och lokal ungdomsverksamhet. Enligt hittillsvarande bidragssystem har för det lokalaaktivitetsstödet storleken på bidraget för varje bidragsberättigad sammankomstangetts i budgetpropositionen. Som en följd av att de båda bidragen föreslåsföras samman varigenom organisationerna bl.a. får större möjligheter attrikta sina insatser och bestämma friare hur medlen skall användas finns ipropositionen inte någon motsvarande uppgift för nästa budgetår. Enligt nu gällande regler för fördelningen av det lokalaaktivitetsstödet utgår . för varje bidragsberättigad sammankomst. Enligtden senaste redovisningen från ungdomsrådet av det antal aktiviteter somungdomsorganisationer genomfört uppgick dessa till ca 1,4 miljoner för budgetåret1988/89. Denna redovisning har legat till grund för beräkningen avmedelsbehovet under anslaget. har fått i uppdrag att föreslå nyaregler för fördelningen av bidragen till ungdomsverksamheten. Enligt riktlinjernaför uppdraget bör ett reformerat system vara utformat så att det skall geökad möjlighet för nya ungdomsrörelser och organisationer 1989/90:KrU14 medgenerationsövergripande verksamhet att få stöd samt att organisationerna stimulerasatt öka sin lokala aktivitet. Vidare bör bidragssystemet vara lätt atttillämpa och enkelt att administrera. 1 utredningsuppdraget ingår också attgöra en bedömning av vilken frihet organisationerna bör ha att själva bestämmahur medlen skall användas. Den föreslagna uppräkningen av anslaget medger enligtdet nuvarande bidragssystemet och med oförändrat antal sammankomster attbidraget per sammankomst kan räknas upp med en krona från nuvarande . I motion Kr415 (c) föreslås att anslaget skall höjas med19,9 milj. kr. utöver regeringens förslag. Syftet med förslaget är att detlokala aktivitetsstödet skall kunna höjas från . Motionärerna bakom motion Kr415 har även föreslagit enmotsvarande höjning av det lokala aktivitetsstödet inom idrottsanslaget. Iandra motioner som tar upp olika idrottsfrågor föreslås en höjning av detlokala aktivitetsstödet till idrotten till . Dessa motionsyrkanden behandlar utskottet i sitt betänkande1989/90:KrU15. Barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet är av storbetydelse i vårt samhälle och det är enligt utskottets mening angeläget attverksamheten får en real förstärkning. Utskottet anser därför att anslaget bör höjas med ettbelopp som med utgångspunkt i ett oförändrat antal sammankomster motsvararett bidrag av . per sammankomst enligt de nuvarande bidragsreglerna.Detta belopp kan beräknas till 5,6 milj. kr. Anslaget bör således bestämmastill . Utskottets ställningstagande innebär att förslaget i motionKr415 i viss mån blir tillgodosett. I motion Kr522 (c) föreslås att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utbudet av kultur ochfritidsaktiviteter. 1 den motivering till förslaget som lämnas i motion A815pekar motionärerna på att de fritidsaktiviteter som utövEis av flickor fårsämre stöd än de som utövas av pojkar. Detta gäller såväl stödet frånkommunerna som från de ideella föreningarna. Motionärerna framhåller också attmöjligheterna att bedriva olika kulturella aktiviteter ofta är sämre än föridrottsutövning. Flickors intresse för sång, musik och konst får därför, enligtmotionärerna, inte alltid berättigat utrymme i de fritidsaktiviteter somerbjuds. Motionärerna menar att flickor och pojkar måste ha samma möjligheteratt utöva olika typer av fritidsaktiviteter oavsett intresse. De anser attansvaret för att genomföra ett varierat fritidsutbud framför allt vilar påkommunerna. Motionärernas synpunkter på angelägenheten av attåstadkomma lika villkor för pojkars och flickors fritidsaktiviteter överensstämmer i allt väsentligt med den inställning som kommer till uttryck i skrivelsen om ungdomsfrågor. Det framhålls där att jämställdhetsåtgärder inom idrottsföreningar och andra ungdomsorganisationer har stor betydelse. Inte minst är satsningarpå flickidrott och jämställd idrott angelägna. 1989/90:KrU14 Det påpekasockså att jämställdheten mellan flickor och pojkar stimuleras genom olikaprojektmedel. Enligtvad utskottet inhämtat har ett omfattande projekt om flickors fritid nyligeninletts. Projektet som genomförs av fem kommuner, kommunförbundet och enfolkhiögskola skall ta fram och sammanfatta kunskap om flickors fritidsvanoroch behov av fritidsaktiviteter. Frågorsom rör ungdomar och kultur uppmärksammas också i skrivelsen. Ungdomsministernkonstaterar att kulturvanor grundläggs i tidig ålder. Om bam och ungdomar fårgoda möjligheter att ägna sig åt eget skapande och åt att uppleva litteratur,musik, dans, teater och konst under sin uppväxt ökar också derasförutsättningar att som vuxna delta i kulturlivet. Vidare anförs följande. Desammantagna samhällsinsatserna för barn- och ungdomskulturen är omfattande. Ikommunerna behöver dock en bättre samordning ske för att maximalt kunnautveckla barn- och ungdomskulturen. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp somkommer att presentera ett program för barn- och ungdomskultur . Syftetär att underlätta kontakterna mellan lokala och <:entrala nivåer och att ien lättillgänglig form sprida information om hur man kan utnyttja tillgängligaresurser för att utveckla musik, teater, dans, konst, litteratur, film ochvideo för bam och ungdom. Vidareerinras om att en viktig utgångspunkt vid utformningen av förslagen inomkulturområdet i årets budgetproposition är att betona de samhällsstöddainstitutionern,as ansvar för barn och ungdom. Regeringen avser att tainitiativ till att en dialog med kulturinstitutionerna kommer till stånd idenna fråga. Som också anges i skrivelsen föreslår regeringen ibudgetpropositionen ökade insatser för barn- och ungdomskulturen, bl.a. påteaterområdet. Utskottetkonstaterar att de frågor som motionärerna tar upp är föremål för uppmärksamheti olika sammanhang. Utskottet anser att det inte behövs någon åtgärdmed anledning av motionen. Äveni motion Kr419 (vpk) aktualiseras frågor rörande flickors fritidsverksamhet.Motionärerna påpekar att en idrottsgren som ridning - där flickor dominerar -får förhållandevis mindre stöd från samhället än sådana idrotter som fotbolloch ishockey som främst utövas av pojkar. Ridning är ingen lyx elleröverklassport, säger motionärerna och erinrar om att ridsporten med 800 000aktivitetstimmar näst fotbollen är den största ungdomsidrotten. Motionärernamenar att den stora skillnaden i fråga om subventioneringen av pojkars ochflickors fritidsverksamhet beror bl.a. på att kommunerna vanligen står förkostnader för drift och underhåll av t.ex. ishallar medan ridhusen finansierasav de ridande själva. Motionärerna vill att skall göra ett uttalandeom behovet av stöd till flickors fritidsverksamhet. Detär uppenbart att traditionella könsroller har stor betydelse även när det gäller fritidsaktiviteter. Som utskottet redovisat i det föregående planeras och genomförs olika åtgärder för att främja jämställdhet bland ungdomar. I sammanhanget kan nämnas att under den senaste tvåårs- 14 har lämnats till olika ungdomsprojekt som Med hänsyn härtill anser utskottet att motio- 1989/90:KrU14 nen i häraktuell del (yrkande 2) inte bör föranleda någon Förslaget i motion Kr420 (fjp) syftar till att riksdagenskall ansluta sig till motionärernas åsikter om åtgärder för att hjälpaungdomar i storstad. Motionärerna anser att ungdomar som växer upp i enstorstad som har många fördelar, bl.a. möjligheter att välja i ettrikt fritids- och kulturutbud. Men, säger de, livet i storstaden har ocksåmånga negativa sidor och ungdomar riskerar - om de har otur - att hamna i gängsom begår brott. Motionärerna menar därför att det är viktigt att stödjaidrottsföreningar och andra frivilligorganisationer som ger ungdomar möjlighettill en meningsfull fritid. I regeringens skrivelse framhålls att barn- ochungdomsorganisationerna får en allt större betydelse. Det är, sägerungdomsministern, viktigt att stödja fritidsledare och ideella ledare i derasengagemang för barn- och ungdomsarbete. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt folkhögskolekommittén (U 1988:09) bl.a. har i uppdrag att se överföreningslivets möjligheter till framtida ledarförsörjning. Vidare kan nämnas att storstadsutredningen (SB 1988:01)har i uppdrag att göra en bred belysning av levnadsvillkoren i storstäderna irelation till levnadsvillkoren i landet i övrigt. Utredningen skall ocksåföreslå åtgärder som förbättrar storstaden som livsmiljö. Utredningen har idelbetänkandet (SOU 1989:67) Levnadsvillkor i storstadsregioner tagjt uppfrågor om boendevillkor och befolkningsutveckling i , ochMalmö. Utskottet vill här också erinra om att utskottet i detföregående föreslagit en höjning av anslaget till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet. Med hänvisning till den lämnade redovisningen anserutskottet att motionen inte bör föranleda någon åtgärd. Stöd till internationellt ungdomssamarbete (H 3) 1 propositionen föreslås att anslaget höjs med dryg enmilj. Från anslaget lämnas bidrag till Landsrådetför ungdomsorganisationer för den internationella verksamhet som rådetbedriver samt till internationellt ungdomssamarbete. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. I skrivelsen om ungdomsfrågor framhålls att det ärangeläget att ungdomar kan delta i ett internationellt ungdomsutbyte. 1 denredovisning för det internationella ungdomssamarbetet som lämnsts erinras om attdet inom finns ett väl utvecklat samarbete mellan de nordiskaungdomsorganisationerna och att en nordisk ungdomskommitté arbetar undernordiska ministerrådet. Vidare påpekas att det inom ram finns delsett ung domscenter i , dels en europeisk ungdomsfond. Inom EG;s ram finns flera utvecklade program för studerande- och forskarutbyte som direkt berör ungdomar. Ett särskilt ungdomsutbytesprogram, 15 Youth forEuropé, är igång . ungdomsministerkonferensensom kommer att äga rum i i 1989/90:KrU14 september1990 skall främst ungdomars möjligheter till ökad internationell rörlighetdiskuteras. En speciell satsning för ungdomar angående Europafrågorna ungdomsoffensiv för kommer att genomföras . I skrivelsen redovisas också att en stiftelse skall bildasför att främja internationellt ungdomsutbyte bl.a. genom att ettinternationellt ungdomsrabattkort införs. Kortet skall berättiga till bl.a.rabatter på främst kulturevenemang och resor. har denna stiftelse förinternationellt ungdomsutbyte bildats. I stiftelsen ingår staten. Landsrådetför ungdomsorganisationer och . I ungdomskommitténs uppdrag ingår bl.a. att belysa detnuvarande och det förväntade ungdomsutbytet mellan och andra länder.Kommittén skall också göra en kartläggning av de olika former för ungdomsutbyteoch bidrag därtill som finns . I uppdraget ingår även att överväga vilkensamordning som krävs för att befintliga resurser skall kunna utnyttjas bättre.Förslag i dessa frågor kommer att presenteras . Förslag som syftar till att underlätta för ungdomar attresa läggs fram i tvä motioner. 1 motion Kr418 (s) föreslås att skallgöra ett uttalande om behovet av ökade möjligheter för barn- och ungdomsgruppertill besöksutbyte med andra länder. I den motivering till förslaget som lämnasi motion So645 anför motionärerna att samhället bör understödja och uppmuntraatt barn får kunskap om levnadsvillkoren för barn i andra länder. Det ärdärför angeläget att ge ekonomiskt stöd till besöksutbyte t.ex. mellan skolorsamt barn- och ungdomsorganisationer i olika länder. Förslaget i motion Kr414 (mp) syftar till att regeringenskall redovisa vilka åtgärder som bör vidtas för att underlätta för ungdomaratt resa fritt bl.a. genom s.k. tågluffning i såväl som världen iövrigt. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att ungdomar får möjligheter att lära känna andra länder och kulturer.Det är därför angeläget att ungdomar kan delta i ett internationelltungdomsutbyte. Beträffande förslaget i motion Kr418, som syftar till attunderlätta besöksutbyte med skolor och ungdomsorganisationer i andra länder,vill utskottet erinra om att folkrörelserna och andra ideella organisationerkan få bidrag till projekt från anslaget . Information, studier ochforskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m. under utrikesdepartementetshuvudtitel. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att det påolika nivåer vidtas åtgärder för att underlätta ungdomars resande. Med hänsyntill åtgärderna anser utskottet att motionerna Kr4l8 och Kr414 inte påkallarnågon åtgärd. (H 5) l989/90:KrUl4 Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1. beträffande åtgärder för att öka ungdomarsvalfrihet att avslår motion 1989/90;Krl, 1(m) 2. beträffande vbsa konkreta åtgärder för ungdomar att avslår motion 1989/90;Kr3, 2(c) 3. beträffande åtgärder för att förbättraungdomars livsvillkor att avslår motion 1989/90;Kr4, 3(mp) 4. beträffande regbtrering av brott begångna avbarn att avslår motion 1989/90:Kr2 yrkande 1, 4(m, fp, c) 5. beträffandeordningsbot för snatteri attriksdagen avslår motion 1989/90:Kr2 yrkande 2, 5(m, fp, c, mp) 6. beträffande skrivebe 1989190:69 omungdomsfrågor attriksdagen beslutar att vad i skrivelsen anförs inte skall föranleda någotriksdagens uttalande utöver vad som innefattas i hemställan under momenten 1 5, 7. beträfendeetik, moral och normer att avslår motion 1989/90:Kr405, 6(m) 8. beträffande medebanvbningen till Statensungdomsråd attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 samt med avslag på motionerna1989/90:Kr409 och 1989/90;Kr4l9 yrkande 1 till /91 anvisar ett förslagsanslag på , 7(m, fp) 8(vpk) 9. beträffande medebanvbningen till Bidrag tillcentral och lokal ungdomsverksamhet m.m. attriksdagen med anledning av proposition 1989/90:100 och motion 1989/90;Kr415till Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. för budgetåret1990/91 anvisar ett reservationsanslag på , 9(c) 10. beträffande utbudet av kultur ochfritidsaktiviteter att avslår motion 1989/90;Kr522, 10(m) - motiv, res. II (c) 11. beträffande flickors fritidsaktiviteter att avslår motion 1989/90;Kr419 yrkande 2, 12(vpk) 12. beträffande ungdomar i storstad 17 att avslår motion 1989/90:Kr420, 13. beträffandemedebanvbning till Stöd till internationellt ung- 1989/90:KrU14 domssamarbete att till Stödtill internationellt ungdomssamarbete för /91 anvisar ettreservationsanslag på , 14. beträfendeungdomars resemöjligheter att avslårmotionerna 1989/90;Kr414 och 1989/90:Kr418, 13 (mp) 15. beträffandemedebanvbning till att till Lotterinämndenför /91 anvisar ett förslagsanslag på . Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), StinaGustavsson (c), (vpk), (), IngegerdSahlström (s), () och (). Åtgärder för att öka ungdomars valfrihet (mom. 1) IngridSundberg, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Beträffandemotionärernas" och på s. 8 slutar med "motion Krl" bort haföljande lydelse: Regeringensskrivelse är som motionärerna påpekar mycket märklig. Den fullföljer in i minsta detalj den centralstyrnings- och planhushåll ningsfilosofi som bär socialistiski förtecken. Den redovisar samhällsp laner och samhällsbidrag och förordar kollektiva lösningar på enskilda ungdomars problem. När den skall redovisa möjligheten att bli sin egen är det inte fri företagsamhet eller egenentreprenad som föreslås utan kollektiva lösningar inom ramen för "lokala kooperativa utveck lingscentra". När det i den till skrivelsen fogade bilagan Rakt på sak guide till regeringens ungdomspolitik talas om politiskt förtryck är det inte socialismens diktaturer i som den kritiserar utan bara . Motionärerna ifrågasätter starkt en sådan vinklad opinions- , o bildning och efterlyserseriösa förslag. uppfattning och anser att skall ge regeringen till känna 1989/90:KrU14 behovet avkonkreta åtgärder för att förbättra ungdomars möjlighet att utvecklas i positivriktning. debatt moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffandeåtgärder för att öka ungdomars valfrihet att med anledningav motion 1989/90:Krl som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Vissa konkreta åtgärder för ungdomar (mom. 2) JanHyttring och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "motion Kr3" bort ha följandelydelse: Motionärernas kritik av regeringens skrivelse är enligt utskottetsmening befogad. Skrivelsen är allmänt hållen och det lämnas endast några fåkonkreta besked om vad regeringen avser att göra för ungdomar framöver. Imotion Kr3 redovisas kortfattat de motionsförslag rörande konkreta insatser påolika områden för att lösa ungdomsproblem som lagts fram av centerpartiet.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget att regeringengenom ett tillkännagivande från sida får ta del av dennasammanfattande redovisning. debatt moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffandevbsa konkreta åtgärder för ungdomar att medanledning av motion l989/90:Kr3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Åtgärder för att förbättra ungdomars livsvillkor (mom. 3) debatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Även då"och slutar med "motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att utgångspunkten för ungdomspolitiken börvara att vuxna och ungdomar skall så långt möjligt leva tillsammans och atten uppsplittring i olika ålderskategorier bör undvikas. De har lagt framsynpunkter och förslag till åtgärder på ett flertal samhällsområden. Dessaförslag är enligt utskottets mening väl motiverade och bör beaktas i detfortsatta arbetet inom . debatt moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffandeåtgärder för att förbättra ungdomars livsvillkor att med anledning av motion 1989/90;Kr4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Registreringav brott begångna av barn (mom. 4) i989/90:KrUl4 (), (), (), (), (), () och GöranÅstrand (m) anser deb att den mening av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "finner" och slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse; Mot här angiven bakgrund anser kulturutskottet i likhetmed vad som anförs i en reservation (nr 5) till justitieutskottets betänkandeatt det finns anledning understryka vikten av att det förs statistik rörandebrott begångna av unga . Vad utskottet anfört bör ges regeringentill känna. deb att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffande regbtrering av brottbegångna av barn att med anledning av motion 1989/90:Kr2 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ordningsbot för snatteri (mom. 5) (), (), (), (), (), (), KajNilsson (mp) och () anser