bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt propositionen kommerstatsrådet senare att föreslå att de områden som omfattas av särbestämmelsernasom gäller för glesbygd men inte längre kommer att göra det med den nyastödområdesindelningen kommer att få tillämpa de nuvarande bestämmelsernaäven under /91. Utskottet har när det gäller frågan om fortsatttilläggsbidrag för glesbygdscirklar i det nuvarande området efter budgetåret1990/91 erfarit att denna fråga är föremål för förnyat övervägande inomregeringskansliet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna A53 (c), A106 (mp), Alll (c) och Al 12 (c) i tillämpliga delar. m.fl. (m) föreslår i motion A64 attVadstena folkhögskola får rätten att såväl utbilda som examinera kantorer.Motionärerna anför att det finns en väl utvecklad kyrkomusiklinje i anslutningtill och att skolan bör ges examensrätt i samband medomläggningen av Itantorsutbildningen. Skolan förfogar över både kompetentalärare, goda undervisningslokaler och instrument. Ett motsvarande motionsyrkande av samma motionärer harnyligen behandlats av utbildningsutskottet i dess betänkande UbU17 (s. 25),vilket har bifallits av under detta (rskr. 176).Arbetsmarknadsutskottet finner med hänvisning till vad utbildningsutskottetanfört inte anledning för att göra något uttalande omkantorsutbildningen vid . Yrkandet bör således avslås avriksdagen. I propositionen framhålls den rcjponalpolitiska betydelsenav högskolan. Högskolans organisation utgör som det formulerades av utbildningsutskottetår ett nätverk av riksrekryterande universitet, feckhögskolor samtmedelstora och mindre högskolor, som skall samverka och komplettera varandra.Organisationen har nått sin fulla utbyggnadgenom tillkomsten av högskolan i 1989/90:AU13 och inrättandet av en högskola i . I propositionen erinras om den pågående utbyggnaden inomhögskoleområdet, bl.a. beslut om en ny kortare ingen- .jörsutbildning, förstärkning av basorganisationen vid högskolorna iFalunBorlänge och , försök med en ny modell för samverkan mellanuniversiteten och högskolorna, utveckling av och förstärkning av resursernaför distansundervisning, en särskild förstärkning av utbildningsresurserna viduniversitetet i med 30 milj. kr. fr.o.m. /91 avsedd bl.a.för fortbildning och decentraliserad utbildning samt enligt åretsbudgetproposition vissa förstärkningar vad gäller högskolan iKarlskronaRonneby m.m. 1 propositionen konstateras att en omfattandeutbyggnad pågår vid flera av de högskoleenheter som ligger i anslutning tillde prioriterade områdena. Förslagen i årets budgetproposition på detta område hargodkänts av (bet. UbU19 och UbU24, rskr. 231 resp. 229). Moderata samlingspartiet och framför olika krav påhögskoleutbildningen med hänsyn till regionala aspekter. Moderata samlingspartiet anför i motion A83 synpunkter påden högre utbildningens kvalitet. Trots krav på utökning vid de mindrehögskolorna måste ta sitt ansvar och tydligt fastställa vilken rollhögskolorna skall spela. Ett litet land som har inte möjligheter större spridning av högre utbildning och forskning utan men för kvaliteten,anför motionärerna. I partimotion A118 framförs kritik motregeringens bristande handlingskraft och insatser på utbildningsområdet.Centern framhåller att de små högskolornas fördelar måste tas till vara. Dehar betydelse för kunskapsspridning i samarbete med näringslivet i de regionerdär de verkar. Ett sätt att underlätta för företagen att få kvalificeradpersonal är att öka vidareutbildningen av tekniker, ingenjörer och ekonomer.Enligt bör en vidareutbildning på mellannivå, baserad på gymnasier ochregionala högskolor, skapas. Vidare anser att utbudet av ämnen vidflertalet av de mindre högskolorna måste breddas. I enlighet med REK87:s förslagbör 150 milj.kr. avsättas till små och medelstora högskolor inom resursområdetoch 50 milj.kr. till de små högskolorna utanför resursområdet. Med en sådaninriktning blir de små högskolorna en av "motorerna" i en merbalanserad regional utveckling. I motion Alll framhålls vikten av en breddadoch utbyggd verksamhet vid de regionala högskolorna. Detta bör även gällasådana län som ej ligger inom de prioriterade områdena. Utskottet vill för det första framhålla att en högkvalitet på utbild ningen vid de mindre och medelstora högskolorna är en förutsättning för att de skall kunna medverka till utvecklingen i den region där de verkar. Något särskilt uttalande från sida i denna fråga är enligt utskottets mening inte påkallat, varför utskottet avstyrker mo tion A83 (m) i denna del. Den omfattande utbyggnaden inom högskoleområdet också i 1989/90:AU13 anslutningtill prioriterade områden kan enligt utskottets uppfattning knappast vittnaom brist på handlingskraft. Beträöande vidareutbildning på mellannivå har somovan nämnts en ny ingenjörsutbildning inrättats (prop. 1988/89:90, bet. UbU30,rskr. Utbildningen skall byggas upp successivt som försöksverksamhet ochvara fullt genomförd /94. I utbildningsutskottets betänkandeUbU19 från innevarande behandlas dimensioneringen och lokaliseringenav den nya ingenjörsutbildningen utförligt. För en detaljerad redovisninghänvisas till detta betänkande. Som framgår både av propositionen och motion Al18 kan en sådan utbildning svara mot direkta regionalpolitiska behov. I frågaom ekonomutbildning på mellannivå vill utskottet upplysa om attutbildningsutskottet behandlat ett sådant yrkande i sitt av godkändabetänkande UbU20 (s. 18) under innevarande (rskr. Breddning och utbyggnad av de mindre och medelstorahögskoleenheterna bör enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning beredas iden ordinarie budgetprocessen. Det är i detta sammanhang behovet av medel lillutbyggnad av de mindre och medelstora högskolorna vägs mot andra angelägnautbildningsbehov vid övriga högskoleenheter. I viss mån har dock statliga medelför högskoleutbildning anslagits även från länsanslaget. För vissalän kan förslaget i propositionen om ett särskilt anslag förinfrastrukturåtgärder även komma högskoleutbildningen till del.Utskottet vill vidare erinra om att följtutbildningsutskottets förslag att LIF-anslaget (anslag till lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser) bör utökas med 13 milj. kr. utövervad regeringen föreslagit (bet. UbU24, rskr. Beloppet bör fördelas med 1milj. vardera till 13 regionala högskolor, nämligen högskolorna i EskilstunaVästerås,, , , , ,, , , , TrollhättanUddevalla,SundsvallHärnösand och . Mot bakgrund av det anförda anser inteutskottet att den i motion Al 18 begärda medelsanvisningen kan förordas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Alll (c) och Al 18 (c) i här behandlade delar. I sjumotioner behandlas frågor i samband med dbtansundervisning. Moderata samlingspartiet framhåller i motion A83 attutbildning på distans som all annan utbildning måste bedrivas påvetenskaplig grund. Distansundervisning får inte begränsas till att bli ennyttoinrik-tad utbildning för det lokala näringslivets behov enligtmotionärerna. Ansvaret för distansundervisningen bör tydligare klargöras och enbättre samordning ske av befintlig distansundervisning. 1 motion Alll betonas att vuxenutbildningen ochhögsko lornas distansundervisning bör byg,ga på gedigna analyser av de lokala kunskapsbehoven innan undervisningen sätter i gång. Kvaliteten i distansundervisningen måste ligga på samma nivå som undervisning i traditionella former. Erfarenheterna från i pekar 125 på attdetta är möjligt. Fördelningen av ekonomiska resurser måste 1989/90:AU 13 dock tahänsyn till att distansundervisningen är mera kostnadskrävande. kommunisterna anför i sin motion A107 attdistansundervisning är viktig för att rekrytera nya grupper med långa avståndtill någon högskoleort till högre utbildning. Vpk föreslår att 10 milj. kr.anslås till högskolans distansundervisning och till lokala studiecentra /91. 1 motion A76 av och (båda fp)och i motion Al 13 av () begärs ett tillkännagivande omriktlinjer för en utbyggnad av distansundervisningen på högskolenivå. Imotionerna föreslås att i tillsammans med en högskoleenhetmed teknisk fakultet, t.ex. i , ges huvudansvaret förplanering och genomförande av en utbyggd distansundervisning. De bådaansvariga enheterna bör tillföras resurser för nödvändiga förstärkningar avbasorganisationen. En sådan rikstäckande distansundervisning bör utvecklasstegvis under . m.fl. (c, m, fp, mp) föreslår i motion A31en försöksverksamhet med distansstudier för kvinnor i glesbygd. Enligt motionärernakan det vara svårare för kvinnor än för män att bekosta studier på annan ort.Därför föreslås en tvåårig distansundervisning med förläggning till högskolan iGävleSandviken att genomföras i samarbete med andra högskolor, kommunalvuxenutbildning och folkhögskolor. I motion A46 av m.fl. (s) framförs ettlikartat krav på försöksutbildning vid högskolorna i skogslänen.Distansundervisning i samarbete med folkhögskolor, vuxenutbildningoch högskolor kan vara en lösning som gagnar kvinnorna i skogslänen. För sin del vill utskottet understryka betydelsen av attöka den högre utbildningens tillgänglighet i olika delar av landet. Utöver engeografiskt väl utbyggd högskoleutbildning kan distansundervisning vara ettmedel för att högskolans insatser för fort- och vidareutbildning skall kunnaspridas till olika regioner. Som motionärerna har framfört bördistansundervisning vara en lösning som särskilt gagnar kvinnorna. Utskottetser därför positivt på det uppdrag som enligt regeringsbeslut i januari 1990getts till universitets- och högskoleämbetet, och statensindustriverk. Uppdraget avser att följa upp och utvärdera verksamheter inomutbildningsdepartementets område som kommit till stånd med hjälp av medel isamband med särskilda regionalpolitiska satsningar i delar av Bergslagen,norra inland och . En av delutredningarna inomuppdragets ram avser distansundervisningen. För denna del har följande direktivangetts. har erhållit medelför att utveckla högskoleutbildningpå distans i framför allt ekonomiska ämnen och språk.Verken bör genom kontakt med olika kommunföreträdare och näringslivsföreträdareundersöka vilken betydelse man anser att denna distansutbildning har och vilka önskemål man har på en framtida Motbakgrund av vad utskottet ovan anfört och vad som även anförts 1989/90:AU13 avmotionärerna utgår utskottet från att den nämnda utredningen också innefattaröverväganden angående distansundervisningens förutsättningar på nationellnivå. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt i detta sammanhang att ocksåbelysa kvalitetsaspekterna i distansundervisningen liksom behovet avmetodutveckling och kostnadsaspekter. Med hänvisning till det anförda anserutskottet att de behandlade motionerna inte påkallar någon åtgärd.De avstyrks följaktligen i aktuella delar. Utskottet övergår härefter till att behandla sex motionermed yrkanden om högskoleutbildning vid olik.a orter. I motion A51 av m.fl. (s) anförs atthögskolan i bör få möjligliet att inrätta en allmän linje medgrundläggande rättsutbildning. Vidare begär motionärerna att högskolan iJönköping för att förstärka sin kompetens och utrustning skall få del avdet infrastrukturanslag som föreslås i propositionen. ()föreslår i motion Al 15 att en arkitektutbildning inrättas i . MonaSaint Cyr m.fl. (m) framhåller i motion A64 behovet av ökat LIF-anslag tilluniversitetet i för att bygga ut det filosofiska verksamhetsområdet.Kjell och (båda c) begär i motion A53 en ökad tilldelningav regionalpolitiska medel för decentraliserad utbildning och anordnande avfristående kurser vid högskolan i . () framhåller imotion A92 läns beroende av en förstärkt högskola. Slutligen sägs imotion A443 av m.fl. (Ip) att den regionalpolitiskautredningens förslag att sätta högskolan i i negativsärställning inte kan accepteras och inte får läggas till grund för ettregeringens förslag till . Utskottet anser att ställningstaganden till inrättande avolika utbildningslinjer samt anslag till lokala och individuella linjer samtfristående kurser (LIF-anslaget) bör ske i den ordinarie budgetprocessen.Förslag om nyetablering av arkitektutbildning i (i eller )har denna vår avslagits av (bet. UbU19 s. 10, rskr. Eneventuell utökning av arkitektutbildningen måste av resursskäl ske genomomdispositioner vid de högskoleenheter som anordnar utbildningen enligtutbildningsutskottet. Även yrkanden om ett utökat LIF-anslag till universiteteti har behandlats av (bet. UbU24, rskr. Slutligen vill utskottet erinra om möjligheten attutnyttja länsanslaget inom utbildningssektorn liksom även detregionalpolitiska anslag för infrastrukturåtgärder, som föreslås ipropositionen (se avsnittet Infrastrukturåtgärder). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet härbehandlade yrkanden. Samverkansfrågor 1989/90:AU13 Inom de prioriterade regionerna är behovet av samordningoch samverkan stort, anförs det i propositionen. Industriministern är bereddatt överväga att använda medel från det särskilda regionalpolitiska anslag förinfrastrukturåtgärder som föreslås i propositionen på ett sätt som kompletterarmedel inom utbildningssektorn. Med utgångspunkt i län tar (båda c) i motion A95 upp möjligheterna tillsamfinansiering och samverkan mellan olika parter bl.a. i fråga om förstärkningav kompetensen vid länets högskola och utrustning för utbildning i samverkanmellan flera utbildningsanordnare. Enligt motionärerna bör dessa insatserbeaktas vid fördelning av regionalpolitiska medel för infrastrukturåtgärder. Med hänvisning till att industriministern på ovan nämntsätt överväger användningen av regionalpolitiska medel inom utbildningssektornsamt att också länsanslagen kan utnyttjas inom denna sektor anser utskottet attmotionsyrkandet inte påkallar någon åtgärd. Motion A95 avstyrkssåledes i denna del. Forskning vid mindre högskolor Högre utbildning och forskning är betydelsefull för deregioner där högskolorna är belägna, bl.a. genom ökad tillgång till välutbildadarbetskraft, stöd till kompetensutveckling till det lokala näringslivet,uppdragsverksamhet till detta m.m. I propositionen föreslås att 35 milj.kr. avregionalpolitiska medel avsätts för att tillfålligt förstärka forsknings- ochutvecklingsverksamheten vid de mindre och medelstora högskolorna främst ieller i anslutning till de prioriterade regionerna. Medlen bör avsättas från anslaget för infrastrukturåtgärder. Tyngdpunktenbör ligga på det tekniska området. Följande högskoleenheter i anslutning tillde prioriterade regionerna bör få del av dessa medel: , SundsvallHärnösand,FalunBorlänge, , , och EskilstunaVästerås.Därutöver bör vissa medel anvisas till högskolorna i sydöstra : ,och KarlskronaRonneby. Verksamheten bör i huvudsak genomföras så attSTU har ett sammanhållande ansvar för nätverksbygge, projektframtagning,tekniskt-industriella bedömningar m.m. Det fortsatta beredningsarbetet bör enligtindustriministern i proposition 76 inriktas mot att utifrån successivautvärderingar och höga vetenskapliga krav finna former ivilka forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna kan utvecklas.Bedömningen skall innefatta det behov av forskning som kan föreligga iregionalpolitiskt prioriterade regioner. Vidare informeras om den avlämnadeproposition 90 om forskning. Tyngdpunkten i regeringens förslag till förstärkning ar till forskningen vid universitet och högskolor ligger i stor utsträck ning vid högskoleenheter utanför , vilket bör få gynnsamma 128 effekter för den regionala utvecklingen i berörda regioner. ochmedelstora högskolorna föreslås i forskningspropositionen få kraf- 1989/90:AU13 tigtförstärkta resurser för forskningsstödjande åtgärder med sammanlagt 30 milj.kr.under den aktuella treårsperioden. I moderata samlingspartiets motion A83 föreslås följanderiktlinjer för forskning vid mindre högskolor. Kvalitetsbegreppet understryks.Eftersom forskning kräver vitala forskningsinstitutioner kan dessa inte vara försmå. Vid de mindre högskolorna bör forskningen bedrivas på individuell basis,och några forskningsinriktade institutioner bör inte byggas upp. För att gemest nytta i ett nationellt perspektiv bör STU ha frihet att inom ramen för de35 milj.kr. lägga ut forskningsverksamhet inte bara vid de små högskolornautan även vid högskolor med etablerad forskningsverksamhet. anför i motion A97 att man delar regeringensuppfattning att det av regionalpolitiska skäl fordras särskild satsning på deutpekade högskolorna. menar dock att en större satsning ärmotiverad och att ytterligare 15 milj.kr. utöver regeringens förslag böravsättas för detta område. Det bör ankomma på högskolorna själva att prioriterade insatser som är mest angelägna. Med hänsyn till den framtidakompetensutvecklingen bör en större andel av lärarna vid de mindre ochmedelstora högskolorna vara forskarutbildade. Utskottet vill i likhet med proposition 76 ochmotionärerna peka på betydelsen av höga vetenskapliga kvalitetskrav oavsett vari landet forskningen bedrivs. En forskning som fyller höga kvalitetskrav kanförutsättas ha en positiv betydelse för den ekonomiska, sociala och kulturellautecklingen i berörda regioner. Utskottet anser att propositionens förslag om entillfållig förstärkning av forskningen vid högskolorna i anslutning till deregionalpolitiskt prioriterade regionerna är positivt och bör godkännas.Utskottet ställer sig också bakom propositionens förslag att lägga tyngdpunktenvid teknisk forskning mot den bakgrunden att kraven på teknisk kompetenssannolikt kommer att öka inom de flesta näringsgrenar. Med det anförda avstyrksmotionerna A83 (m) och A97 (fp) i berörda delar. I ett antal motioner behandlas frågor om forskning vid vbsregion eller högskoleenhet. Enligt och (båda c) imotion A95 bör inte högskolan i komma i ett sämre läge än högskolorna på andra håll i sydöstra . () i motion Al 17 anför att det är positivt och angeläget att prioritera högskolan i när forskningsmedlen skall fördelas. I motion A63 av m.fl. (s) framhålls behovet av ökat stöd för forskning och utveckling vid högskolorna i Trollhät tanUddevalla, , och . Samtliga mindre och medelstora högskolor måste få en likvärdig satsning i fråga om forsk ning och utveckling, menar motionärerna. m.fl. (s) anför i motion A45 att även högskolan i bör få del av de 35 milj.kr. för tillfållig förstärkning av forskning- och utvecklingsverksamheten. 'Vndré och (båda c) 129 begär i motion A85 att högskolan i tilldelas 5 milj.kr. 9 1989/90. Också i denna motion anförs att samtliga mindre och 1989/90:AU13 medelstorahögskolor bör få en likvärdig satsning i fråga om forskning. (s) i motion A51 liksom och (båda fp) i motion A74 anser att högskolan i bör ingå bland dehögskolor som skall få extra stöd för forskning. I motion Al 12 av . (c) begärs att en betydande del av de tillfålliga forskningsmedlen skallkomma de högskolor till godo som deltar i Bergslagsområdets kompetensuppbyggnad. Regeringens proposition 90 om forskning är för närvarandeunder utskottsbehandling i . kommer att taställning till de förslag som läggs fram angående forskning vid mindre ochmedelstora högskolor. I forskningspropositionen föreslås att de i ovanståendemotioner nämnda högskolorna tillika med övriga mindre och medelstora högskolorskall få kraftigt förstärkta resurser sammanlagt 30 milj. kr. förforskningsstödjande åtgärder, bl.a. avsett för forskarutbildning av lärare. Enutgångspunkt enligt forskningspropositionen är att forskningsverksamhetenskall utföras där de vetenskapliga kvalitetskraven bäst kan uppfyllas. Medhänvisning till vad som ovan anförts är utskottet inte berett att förorda någonannan fördelning av den tillfålliga förstärkningen av forskningsmedel än den ipropositionen föreslagna. Motsvarande uppfattning kommer till uttryck i motionAl 17, som sålunda inte påkallar någon åtgärd. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna A45 (s), A51 (s), A63 (s), A74 (fp), A85 (c), A95 (c). Al 12(c) och Al 17 (c) i aktuelfa delar. 1 propositionen anförs att de kollektivaforskningsinstituten utgör viktiga länkar mellan högskoleforskning ochutvecklingsarbete inom industrin. Verksamheten bör gradvis byggas upp till ennivå som kommer att bestämmas av industrins intresse för medverkan och avtillgången på kvalificerad personal. Regionalpolitiska medel bör inledningsviskunna anvisas från anslaget för särskilda infrastrukturåtgärder. Enhandlingslinje kan vara att låta några befintliga kollektiva forskningsinstitutfå möjlighet att bilda filialer, t.ex. i de prioriterade regionerna. Statentorde få ta ett något större ekonomiskt ansvar för varjeetablering än de som är målsättningen för de befintliga instituten. 1 motion Alll av m.fl. (c) ansluter sigmotionärerna till den regionalpolitiska kommitténs uppfattning om decentraliseringoch förstärkning av resurserna för de kollektiva forskningsinstituten. Enligtmotionärerna bör en utredning tillkallas med syfte att ge underlag förförhandlingar mellan staten och de privata stiftarna i syfte att verksamhetmotsvarande minst statens andel av institutens budget förläggs till orter medmindre högskolor eller där andra särskilda förutsättningar föreligger. Kollektivforskningsinstitutenbehandlas utförligt i näringsutskottets 1 3n yttrande, NU9y, till vilket utskottet hänvisar för endetaljerad redovis- ning.Näringsutskottet anser för sin del att möjligheterna att ytterligare1989/90:AU13 kollektiv forskning skall kunna lokaliseras till andra orter ändär sådan forskning nu förekommer bör beaktas. En utredningsverksamhet som irealiteten skulle syfta till en kostnadskrävande omlokalisering av befintligaforskningsinstitut kan näringsutskottet däremot inte förorda. Utskottet har idenna fråga samma uppfattning som näringsutskottet och avstyrker därför motionAlll i denna del. /Vrbetskraftsfrågorna kan väntas få en allt störrebetydelse för den regionala utvecklingen enligt propositionen. Behovet av kompetensutveckling bör uppmärksammas. Jämställdhetspolitikenkan bidra till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingensuppgift att underlätta företagens rekrytering är särskilt betydelsefull isysselsättningssvaga regioner. För de arbetslösa som trots aktiva regional- ocharbetsmarknadspolitiska insatser inte har kunnat placeras på den lokalaarbetsmarknaden finns olika rörlighetsunderlättande åtgärder. Flyttningsbidrag lämnas bl.a. i form av starthjälp tills.k. nyckelpersoner i syfte att rekrytera kvalificerad arbetskraft som intefinns på orten. Medflyttandebidrag kan lämnas till arbetsgivare i skogslänenoch de kommuner utanför skogslänen som ingår i stödområde C. I propositionenföreslås att den tid under vilken bidraget kan lämnas förlängs från ett . /Vnpassning kommer senare att föreslås med hänsyn till den nyastödområdesavgränsningen. Kostnaden för denna förbättring ryms inom ramen förårets budgetproposition. Enligt förordningen (1987:407) om flyttningsbidrag m.m.lämnas medflyttandebidrag av den totala lönekostnaden under högst tolvmånader. Bidrag får lämnas till en arbetsgivare som anställer en familjemedlemvilken inte kan få arbete utan att bidrag lämnas. Utskottet har ingenting attinvända mot den i propositionen förordade förlängningen av tid för vilken bidragkan lämnas och godkänner därmed vad som anförts i propositionen i denna del. I motion A283 av m.fl. (c) behandlasmedflyttande-bidraget. Enligt motionen bör bidragsprocenten till arbetsgivarenhöjas till av den totala lönekostnaden för den anställde under det förstaåret och utgå till arbetsgivare inom stödområdet. Denna förändring bedöms inteinnebära något ökat anslagsbehov utöver det av regeringen föreslagna beloppet. Med hänsyn till att bidragstiden således fördubblas anserutskottet att den i motionen begärda förbättringen av bidragsprocenten inte ärpåkallad. Utskottet vill tillägga att regeringens förslag i fråga om medel tillflyttningsbidragen har godkänts av (bet. AUll, rskr. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion A283 i motsvarande del. Kulturpolitik 1989/90: AU 13