bet · GD01UbU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet anser att det är nödvändigt att få ett bättreunderlag för sina bedömningar av vad som kan anses vara rimliga resurstillskottför utrustning, inredning m.m. inför nästa treårsperiod. Regeringen bör därföröverväga hur stora resurser för utrustning, inredning och mindre lokalförbätlringarsom bör tillföras dels anslagen till grundutbildning och forskning, delskostnadsramarna till UHÄ:s, FRN:s resp. disposition.Självfallet bör också möjligheter till omfördelningar mellan olika anslagprövas. Vad utskottet anfört om underlagför framtida resursförstärkningar för utrustning m.m. bör riks- 1989/90:UbU25 dagen med anledning av motionerna 1989/90:Ubl43 yrkande 15 och1989/90;Ub723 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. I avvaktan på ett bättre underlag anser utskottet attvissa ytterligare resurser bör anvisas /91 för atttillgodose grundutbildningens behov av utrustning, då stora svårigheterföreligger att få donationer för sådana ändamål. Utskottet anser att med anledning av motionerna1989/90: Ubl25 yrkande 29, 1989/90:Ub617 yrkande 2, 1989/90:Ub724 yrkande 20,1989/90:Ub758 yrkande 28, 1989/90:Ub803 yrkande 24 och 1989/90:Ub825 yrkande 43bör anvisa 25 milj.kr. under ett nytt anslag till utrustning, benämntUtrustning till grundutbildning, för /91. Detta anslag börfördelas sektorsvis på högskoleenheter av UHÄ. Vidare bör UHÄ årsbudgetproposition lämna förslag till fördelning av motsvarande belopp påaktuella anslag till grundläggande högskoleutbildning. Det särskilda anslagettill utrustning kommer således endast att finnas under /91. Formellt råder jämställdhet mellan kvinnor och män i vårtsamhälle. Reellt skiljer sig kvinnors och mäns levnadsvillkor i väsentligaavseenden. Skillnaderna är till icke ringa del historiskt betingade. I den förra forskningspropositionen (1986/87:80) anfördeföredragande statsrådet atl jämställdhetsperspektivel i forskningen rör intemindre än tre olika behov. Principiellt bör de betraktas åtskilda, men de kaninte i praktiken tillgodoses oberoende av varandra. För det första är det av grundläggande vetenskapligtintresse att teckna en tydligare bild av skillnaderna mellan manligt ochkvinnligt i fråga om språk, kultur, politik liksom i fråga om sjukdomarsutbredning och orsaker. Detta senare har bl.a. uppmärksammats av medicinskaforskningsrådet. För det andra finns det behov av att från en rent sektoriell,arbetsmarknadspolitisk synpunkt genom forskning söka utvärdera olika tänkbarastrategier för att åstadkomma en jämnare fördelning mellan kvinnor ochmän på skilda yrkesområden. För det tredje och slutligen finns det som jaginledningsvis anförde anledning att se med stort allvar på det förhållandetatt kvinnor är så starkt underrepresenterade just inom forskning och högre utbildning. Mot bakgrund härav är det enligt min mening av störstavikt, all det vid universiteten skapas och vidmakthålls miljöer, som ärpositiva till jämställdhetsforskning, forskning rörande kvinnligt och manligtinom olika ämnen samt till en starkare ställning för kvinnor inom forskningensom yrke. Jämställdhetmellan kvinnor och män i forskarsamhället 1989/90:UbU25 Det dröjde förhållandevis länge, innan kvinnor på allvarbörjade göra sig gällande inom forskning och forskarutbildning. Ända fram tillpå 1950-talel var andelen kvinnor i denna del av samhället praktiskt tagetförsumbar. Även om skillnaderna är stora mellan olikafakultelsområden är kvinnorna fortfarande i minoritet inom forskning ochforskarutbildning. Utvecklingen mot jämställdhet har dröjt. I propositionenredovisas atl inom forskarutbildningen har andelen kvinnor först under1980-talel börjat öka kraftigt och uppgår nu till av de nyantagna. Även härär dock variationerna stora mellan fakultetsområdena, från inom tekniskfakultet till inom den farmaceutiska. Totalt svarar kvinnorna förungeSr en fjärdedel av antalet avlagda doktorsexamina. Av propositionen framgår vidare all kvinnornas andel inomforskarutbildning och forskning relativt väl avspeglar deras andel inom dengrundläggande högskoleutbildningen. Inom teknisk fakultet är andelen kvinnligadoktorander till och med högre än andelen kvinnliga civilingenjörer. Ettundantag är dock det samhällsvetenskapliga fakultetsområdet. Här sjunkerkvinnornas andel dramatiskt mellan den grundläggande utbildningen ochforskarutbildningen. De skillnader som finns mellan kvinnor och män inomforskningen uppkommer enligt propositionen (s. 200) inte primärt inomforskarutbildnings- och forskningsorganisationen utan avspeglar förhållandenapå lägre utbildningsnivåer. .Åtgärder för att öka antalet kvinnliga forskare tas upp ifyra motioner. Enligt motion 1989/990:Ub50 (s) yrkande 1 kan åtgärderna bestå iatt kvinnliga forskare får verka som handledare för kvinnliga doktorander,ingå i betygsnämnder och utses till opponenter för kvinnors avhandlingar m.m. 1motion l989/90:UbS6 (s) påpekas att rekryteringen till forskarutbildningföljer ett mycket traditionellt mönster där kvinnor och studerande frånhögskolor som saknar fasta forskningsresurser i liten utsträckning går vidaretill forskarutbildning. Motionärerna anser att förslag av strategisk betydelseför att rekrytera kvinnor till forskarutbildning saknas i propositionen. Imotion 1989/90:Ubl40 (c) yrkande 25 understryks vikten av att kvinnor får stödoch förebilder inom högskolan. Motionärerna vill att medel anslås för atlinitiera ell projekt med detta syfte. Enligt motion l989/90:Ubl49 (fp) yrkande1 bör högskolornas styrelser ställa krav på att varje institution skallrapportera i verksamhetsplanen och årsberättelsen hur jämställdheten utvecklas.Motionärerna anser att UHÄ bör ta initiativ till att styrelserna skall ställasådana krav. Utskottetvill med anledning av dessa yrkanden anföra följande. Regeringen har både i den förra forskningspropositionenoch i proposition 1987/88:105 om jämställdhetspolitiken inför 90-talet starkt strukit under vikten av att öka andelen kvinnor i forskarutbildning och forskning inom högskolan. Som ett särskilt problem har regering- 104 en pekatpå atl rekrytering både till forskarutbildning och till kompe- tensgjvandevikarialstjänster ofta har skett genom s.k. handplockning, 1989/90:UbU25 UHÄ har på regeringens uppdrag meddelat föreskrifterför tillsättning av vikariat inom lärartjänslorganisationen (UHÄ-FS1986:83). En korrekt fillämpning av gällande bestämmelser är enligtregeringen av strategisk betydelse. något atterinra mot vad regeringen har anfört i dessa avseenden. Utskottet anser att del nu ankommer på de lokala organenoch befattningshavarna att utforma sina rekryteringsåtgärder både till forskarutbildningoch till lärartjänster inom högskolan på sådant sätt att kvinnor stimuleras attsöka och blir rättvist bedömda vid urval mellan sökande. Som utskottet anfört idel föregående är det anmärkningsvärt atl ytterst litet synes hagjorts för all rekrytera studerande vid de mindre och medelstora högskolornatill forskarutbildning. Eftersom kvinnor ofta är mer lokalt bundna än män ärdet sannolikt att fler kvinnor kan rekryteras till forskarutbildning omrekryleringsinsatserna tar sikte även på mindre och medelstora högskolor ochvårdhögskolor. Högskolestyrelserna har ansvaret för att aktivt främjajämställdhet i arbetslivet inom sitt område och för atl utbildningsverksamhetenbedrivs enligt de riktlinjer som statsmakterna har meddelat och där en ökadrekrytering av kvinnor till forskarutbildning är ett klart uttalat mål. Deåtgärder som nämns i de aktuella motionerna är goda exempel som kan tjäna somförebilder. De konkreta formerna för högskoleenheternas arbete i dettaavseende bör dock inte regleras av . Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1989/90:Ub50 yrkande 1, 1989/90:Ub56, 1989/90:Ubl40 yrkande 25 samt1989/90:Ubl49 yrkande 1. Forskningsrådens sammansättning är otillfredsställandeenligt motion 1989/90:Ubl49 (fp) yrkande 4. Råden består huvudsakligen avmanliga ledamöter. Inom ramen för de kriterier som bör styra dessa tillsättningarbör enligt motionärerna ambitionen att åstadkomma en jämnare könsfördelningmarkeras. Utskottet erinrar om förordningen om jämställdhet istatlig verksamhet (SFS 1984:803). När eU fakultetskollegium förbereder val avelektorer till ett forskningsråd skall kollegiet verka för att göra detmöjligt att välja mellan personer av båda könen, om det kan ske inom ramen försakliga urvalsgrunder. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1989/90:Ubl49 yrkande 4. Ökat stöd till kvinno- och jämställdhetsforskning En målmedveten satsning har under de senaste årtiondenaskett på reformer inom olika samhällsområden som gynnat en utveckling motjämställdhet mellan kvinnor och män. Forskning om kvinnor och män ur ettkvinno- och jämställdhetsperspekliv och forskning om relationer mellan könen äromistlig i arbetet för att nå jämställdhetsmålen. Den ger kunskap omojämlikheter mellan könen som fortfa- randefinns kvar och analyserar orsakerna till de ojämlika villkoren. 1989/90. Därmed kanden också ge underlag för åtgärder som kan undanröja kvarstående hinder. I de forskningspropositioner som har lagts fram under1980-talet har jämställdhetsforskning hört till de områden som prioriterats.Vid i inrättades en professur i kvinnohistoria.Genom forskningsproposition tillkom fem forskartjänster ijämställdhetsforskning vid humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet.Ytterligare en sådan tjänst inrättades senare där. finnsvidare vid rådet en gästprofessur för framstående kvinnlig forskare (professur). I proposition 1989/90:90 framläggs förslag om ökat stödtill kvinno-och jämställdhetsforskningen dels genom resursförstärkning tillfora för kvinnliga forskare och kvinnoforskning, dels genom inrättande av treprofessurer i kvinno- och jämställdhelsforskning varav två inomsamhällsvetenskaplig och en inom medicinsk fakultet. föreslårregeringen att delegationen för jämställdhetsforskning (JÄMFO) läggs ner ochalt forskningsrådsnämnden (FRN) tilldelas medel för ett informationsprogram förjämställdhetsforskning. Frågan om resurser till fora för kvinnliga forskarebehandlar utskottet under anslaget E 12. Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål. I motion 1989/90:Ub50 (s) yrkande 3 sägs att ettförtydligande behövs av begreppen jämställdhetsforskning och kvinnoforskning,eftersom jämställdhetsforskning internationellt är ett okänt begrepp. Motionärernaanser alt det måste vara regeringens och ansvar alt klargöra vad deolika forskningsdisciplinerna innefattar. Detta bör inte överlåtas påforskarna. I motion 1989/90:Ubl39 (vpk) yrkande 16 framhåller motionärerna atlkvinnoforskningen är nödvändig för all spegla hela samhällsutvecklingen och föratt ge en helhetssyn på forskningen. Den tillför forskningen något som intetidigare behandlats, bidrar till att rätta till missuppfattningar och visar påatt en annan infallsvinkel på ell problem ger andra förklaringar. I motion1989/90:Ubll9 (fp, s, m, c, vpk, mp) yrkande 3 pekas på behovet av forskning omkvinnliga forskares och forskarstuderandes villkor, en forskning som enligtmotionärerna med fördel kan bedrivas inom de s.k. fora för kvinnliga forskareoch kvinnoforskning. Med anledning av dessa motionsyrkanden vill utskottetanföra följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning omkvinnoforskningens betydelse och om behovet av forskning om kvinnliga forskaresoch forskarstuderandes situation. Sådan forskning förekommer inom UHÄ:sprogram Uppföljning och policystudier. Utskottet anser inte att börgå in på detaljerade definitioner av olika forskningsområden. Utskottet, somalltså inte anser att bör göra de uttalanden som föreslås imotionerna 1989/90:Ub50 yrkande 3, 1989/90:UbU9 yrkande 3 och 1989/90:Ubl39yrkande 16, föreslår aU I motion1989/90:Ub49 (c) diskuteras regeringens förslag att lägga ner 1989/90:UbU25 JÄMFO. Motionärerna anser att regeringen borde utvärdera JÄMFO:sverksamhet (yrkande 1) och utreda vilken organisationsform som bäst gagnarkvinnoforskningen (yrkande 2). Intill dess borde JÄMFO bibehållas (yrkande 3). Regeringen föreslår att FRN vid JÄMFO:s nedläggning skallges medel för ett informationsprogram för jämställdhebforskning. Överflyttandetav det centrala ansvaret för kvinno- och jämställdhetsforskningen fill FRNinnebär enligt motion 1989/90:Ubll9 (fp, s, m, c, vpk, mp) yrkande 2 ett steg irätt riktning. Det ter sig dock otillräckligt att detta ansvar enbart skallomfatta information. Motionärerna ser däri en uppenbar risk för en tillbakagångoch svårigheter med nytillväxt för kvinno- och jämställdhetsforskningen. 1motion 1989/90:Ubl39 (vpk) yrkande 23 föreslås att skall uppdra åtregeringen att under FRN inrätta ett sekretariat som har det övergripandeansvaret för kvinnoforskningen. Utskottet anser att kvinno- och jämställdhetsforskning ärett tvärvetenskapligt forskningsområde som lämpar sig väl för FRN att ta ettsärskilt ansvar för. FRN bör dock inte enbart ägna sig åt information om dennaforskning ulan också initiera och stödja sådan, såsom JÄMFO har gjort.Ytterligare medel bör för detta ändamål tillföras FRN när JÄMFO enligtregeringens förslag läggs ner . Utskottet anser att FRN förkvinno- och jämställdhelsforskning bör tillföras för /92 delsde forskningsmedel som fördelats av efter beredningi JÄMFO (ca 1,5 milj.kr. ), dels ett tillskott på 2 milj.kr. och för budgetåret1992/93 ytterligare 2 milj.kr. Vad utskottet här anfört bör medanledning av motionerna l989/90:Ub49 yrkandena 1, 2 och 3, 1989/90:Ubll9yrkande 2 samt 1989/90:Ubl39 yrkande 23 som sin mening ge regeringen tillkänna. Ytterligare doktorand-, forskar- och professorstjänster ikvinnoforskning föreslås i tre motioner. De tjänster som efter beslut av statsmakterna harinrättats inom området kvinno- och jämställdhetsforskning har avsett humanistiskoch samhällsvetenskaplig forskning. I propositionen föreslås nu även enprofessur i medicinsk kvinnoforskning. En professur i kvinnoforskning medinriktning på teknik föreslås i motionerna 1989/90:Ubll9 yrkande 4 och1989/90:Ub680 (fp). Motionärerna pekar på den alltför ringa andelen kvinnorinom den tekniska forskningen och forskarutbildningen. Enligt motionärernafinns kompetenta sökande till en professur i kvinnoforskning med inriktningmot teknik. Forskartjänster i kvinnoforskning vid de övriga forskningsråden (utöverHSFR) föreslås i motionerna 1989/90:Ubl39 (vpk) yrkande 19 och 1989/90:Ubll9yrkande 4. I sistnämnda motion föreslås också doktorandtjänster knutna tillforskartjänsterna. Utskottet anser att FRN bör ges i uppdrag att utreda hurkvinno forskning med inriktning på naturvetenskap och teknik bör stödjas. här anfört bör med anledning av motionerna 1989/90:UbU25 l989/90:Ubll9yrkande 4, 1989/90:Ubl39 yrkande 19 och 1989/90: Ub680 som sin mening geregeringen till känna. I motion 1989/90:Ubl39 (vpk) yrkande 21 hävdas atl detbehövs resurser för läromedebutveckling för att kvinnoforskningen skall kunnaingå som en självklar del av grundutbildningarna. Utskottet anser det angeläget att den forskning medkvinnoperspektiv som finns görs känd för de studerande i högskolansgrundutbildning. Av anvisade särskilda medel förläromedelsutveckling förekommer inte på högskoleområdet, ulan den litteratursom används i utbildningen kommer fram på andra sätt. Med hänvisning härtillföreslår utskottet all avslår motion 1989/90:Ubl39 yrkande 21. Resursfrågor i övrigt för kvinnoforskningen inom högskolanberörs i fyra motioner. Enligt motion 1989/90:Ub50 (s) yrkande 2 bör det nu bliaktuellt atl anta en aktionsplan för ett ökat stöd och en långsiktig inriktningvad gäller kvinno- och jämställdhetsforskning, liksom redan skett i . Imotionerna 1989/90:Ubll9 yrkande 5 och 1989/90:Ubl39 yrkande 17 sägs attkvinnoforskningens resurser bör ökasbetydligt mer än vad regeringen föreslagit i proposition 1989/90:90. Enligtsistnämnda motion yrkande 18 är det viktigt att även omprioritera redananslagna resurser så att kvinnoperspektivet får en plats i all forskning. Imotion 1989/90:Ubl40 (c) yrkande 6 föreslås att skall anvisa 3milj.kr. utöver regeringens förslag till initierande av tvärvetenskapligaprojekt, då detta kan vara ett sätt att rekrytera fler kvinnor tillforskningen. Utskottet hänvisar till sinaförslag i det föregående om 4 milj.kr. till FRN och om uppdrag till FRN atlutreda hur kvinnoforskning med inriktning på naturvetenskap och teknik börstödjas saml i del följande (avsnitt 24) om ökat stöd (2 milj.kr) till fora förkvinnliga forskare och kvinnoforskning. Därigenom kan motionerna 1989/90:Ubll9yrkande 5, 1989/90:Ubl39 yrkande 17 och 1989/90:Ubl40 yrkande 6 anses ihuvudsak tillgodosedda, varför de avstyrks. De ompriorileringar som avses imotion 1989/90:Ubl39 yrkande 18 kan enligt utskottets uppfattning i förstahand bli aktuella på lokal nivå och hos forskningsråden och bör inte bliföremål för beslut av . Utskottet föreslår atl avslårmotionerna 1989/90:Ub50 yrkande 2 och 1989/90: Ubl39 yrkande 18. I motion 1989/90:Ubl23 (fp) yrkande 14 begärs förslag tilleU nytt styr-och anslagssystem för universitet och högskolor i vad gällergrundläggande högskoleutbildning samt forskning och forskarutbildning. Enligtmotionärerna bör anvisa medel till varje högskoleenhet sektorsvis,gemensamt för grundutbildning och forskning. 1989/90:Ubl25(m) yrkande 25 begärs åtgärder för atl stärka autono- 1989/90:UbU25 minhos universitet och högskolor genom att ge den egna verksamheten en starkekonomisk bas. Under föregående ställde sig bakomproposition 1988/89:65 om formerna för högskolepolitiken (bet. UbU9, rskr.148). Varje statlig högskoleenhet skall fr.o.m. /94 tilldelasell samlat anslag för grundläggande högskoleutbildning samt ell anslag förlokalkostnader. Vidare skall de enheter som har fakultetsorganisation erhållaett anslag för forskning och forskarutbildning. Regeringens förslag innebarbl.a. att ett nytt budgettänkande skall införas inom högskolan när det gällersåväl den grundläggande högskoleutbildningen som forskning ochforskarutbildning. I propositionen framhölls att det nya budgellänkandet bl.a.innebär en övergång till en fördjupad verksamhetsprövning ,treårsbudget, och införande av en ny typ av anslag, s.k. ramanslag, som medgeren friare disposition av anslagsmedlen över mer än ett budgetår. För högskolansdel skall övergången till det nya budgetsystemet ske /94 för attmöjliggöra en samtidig riksdagsbehandling av dels den grundläggandehögskoleutbildningen, dels forskning och forskarutbildning. Efter att hainhämtat underlag från de lokala enheterna skall UHÄ avge en fördjupadanslagsframställning för sitt ansvarsområde första gången den I september 1992.Innebörden av den nyssnämnda propositionen var också all det treårigaperspektivet skulle tillämpas för den grundläggande högskoleutbildningen redanfr.o.m. Enligt utskottets mening bör riksdagsbeslut omstyr- och anslagssystem för högskolan ligga fast. Utskottet, som belräfendeställningstaganden i olika delfrågor hänvisar till sitt av godkändabetänkande /89:UbU9, föreslår att avslår ifrågavarandemotionsyrkanden. 1 motion 1989/90:Ubl40 (c) yrkande 7 konstateras altSverige är ett litet land och alt vi inte kan vara självförsörjande inomforskningen. De satsningar vi gör måste vara noga övervägda så atl vi får debästa tänkbara resultat av våra satsade medel. Motionärerna efterlyser bättremöjligheter till kvalitetskontroll och utvärdering av forskning som bedrivsmed fakultetsmedel. Utskottet vill för sin del framhålla att det ligger iallas intresse att forskningsresurserna i vårt land används på rätt sätt. Ipropositionen konstateras att den svenska grundforskningen internationellt setthåller en hög kvalitativ nivå. Det visar såväl utvärderingar som kvantitativastudier av hur olika forskningsresultat citeras. Starkt bidragande till denhöga kvaliteten på svensk forskning är att i princip alla statliga medel, somanvisas för forskning, skall fördelas och användas efter vetenskapligkvalitetsprövning. Vetenskapligt högt kompetenta organ har ansvaret för detta,såväl inom högskolan som inom forskningsrådsorganisationen. Av propositionenframgår vidare att de olika forskningsorganen skall ta fram ett eget underlagför en ändamålsenlig och effektiv resursanvändning. Utskottet, som hänvisar till vad som i övrigt anförts omuppföljning 1989/90:UbU25 och utvärdering i propositionen (s. 89 f.),föreslår atl avslår motion 1989/90:Ubl40 yrkande 7. Ett annat slag av uppföljning tas upp i motion1989/90:Ub85 (fp, m, c, mp), nämligen de verkliga kostnaderna för de statligahögskoleenheterna vid förlust av tjänstebrevsrätten. Enligt motionärerna stårdet redan nu klart alt de medel som beräknats som ersättning inte kommer atttäcka de faktiska kostnaderna. Detta har, heter det i motionen, vitsordats avpostens statistikavdelning när det gäller t.ex. i föreslår att UHÄ får regeringens uppdrag att efter lokalaundersökningar redovisa en mer realistisk bild av ifi-ågava-rande kostnader ände tidigare gjorda skattningarna. Frågan om ersättning till universitet och högskolor förden förlorade tjänstebrevsrätten anmäldes redan i budgetpropositionen (bil. 211) men tas upp på nytt i forskningspropositionen (s. 235236), Utskottethar inte något att invända mot att de statliga högskoleenheterna gör enredovisning av sina kostnader med anledning av den förloradetjänstebrevsrätten. UHÄ bör få regeringens uppdrag atl pröva vad som bör varaskälig kompensation för enheternas eventuella merkostnader. Regeringen börsedan förelägga de förslag som UHÄ:s prövning kan föranleda. Utskottet föreslår att med anledning av motion1989/90: Ub85 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen uppföljning av kostnaderna för förlorad tjänstebrevsrätt vid de statligahögskoleenheterna. Utskottet vill i detta sammanhang för de följandebudgetåren erinra om att begärt en öppen redovisning av prb- ochlöneomräkningen för högskolan och forskningsråden samt att denna redovisningskall göras för varje anslagspost (UbU 1987/88:20, s. 8-9, rskr. 1987/88:206;bet. l989/90:UbU18, s. 12, rskr. 228; bet. 1989/90:KU30 s. 30 och s. 243, rskr.258). När det gäller allmänna riktlinjer i övrigt förforskningspolitiken 1992/93 föreslår utskottetavslutningsvis att godkänner vad som anförts i proposition1989/90:90 under avsnitten 210 i den mån inte annat framgår av riksdagensbeslut på grundval av avsnitten 11 12, 1415 och 1823 i propositionen. Regeringen begär bemyndigande att ändraämnesinnehåll för tjänster som professor i enlighet med förslag i propositionen(s. 238). 1 motion 1989/90:Ub69 (fp) hemställs att professuren i engelska,särskilt modern engelska, skall återbesättas med oförändrad benämning i ställetför atl enligt regeringens förslag återbesättas i engelska utan närmarebestämning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motion 1989/90:UbU25 1989/90: Ub69. I motionerna 1989/90:Ub44 (m, fp, c, vpk, mp),1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 7 och 1989/90:Ub588 (s, m, c, vpk, mp) begärsinrättande av en tjänst som professor i teckenspråk. Tjänsten föreslås förlagdtill i , där undervisning och forskning i teckenspråkvuxit fram inom under 1980-talel har bidragittill en förändring av teckenspråkets ställning bl.a. inom skolan. Utskottet delar motionärernas och UHÄ:s bedömning att enprofessur i teckenspråk bör inrättas och föreslår alt med bifalltill motionerna 1989/90:Ub44, 1989/90:Ubl41 yrkande 7 och 1989/90: Ub588bemyndigar regeringen att inrätta en tjänst som professor i teckenspråk vid universiteteti . I motion 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 19 begärs att enprofessur i humanekologi skall inrättas vid i i anslutningtill satsningen på ett ekologjhus där. Utskottet anser att ämnet humanekologi är av sådanbetydelse att det bör vara företrätt vid mer än ett universitet. Viduniversitetet i finns redan en men ingenav regeringen inrättad professur. Utskottet anser därför att två tjänster somprofessor i humanekologi bör Inrättas , en vid iLund och en vid i . Detta bör med anledning avmotion 1989/90:Ubl41 yrkande 19 som sin mening ge regeringen till känna. I motion 1989/90:Ub67 (fp) yrkande 1 hemställs om enprofessur i multietnbk forskning vid i .