bet · GD01SfU5 · 1989-12-31 00:00:00 — Ersättningför övernattning ges med de belopp som vårdtagaren har betalat, dock högst 55kr. Om vårdtaga-ren inte har kunnat få rum på patienthotell ellermotsvarande och därför har fått betala mer än . för logi, ges ersättningmed skäligt belopp överstigande . hänför sig i motion 1988/89:Sf28l till 1975års sjukreseförordning och begär förändringar i denna innebärandeförbättringar för familjer som samordnar sina sjukresor och för dem som behöverövernatta i samband med sjukvård. Utskottet behandlade en likalydan-de motion 1betänkandet SfU 1987/88:22 och framhöll då att önskemålen i motionen fickanses tillgodosedda genom den nu gällande förordningen om ersättning vidsjukresa. Motionen bör därför inte heller nu föranleda någon åtgärd. I motion 1988/89:Sf208 av begärs etttillkännagivande om ändrade regler för ersättning vid sjukresa med flyg. Motionärenanser att stora besparingar står att vinna om avståndsgränsen mellanflygplatsen och vårdinrättningen kunde justeras nedåt till t.ex. 2025 mil.Många patienter skulle då slippa långa resor med taxi/privatbil som ställer sigdyrare än en flygresa. Ersättning för taxi eller flyg lämnas endast om annatbilligare allmänt fårdmedel inte har kunnat användas på grund av personens tillstånd, resans längd eller andra omständigheter. Resa med flyg ersätts dock alltid om avståndet mellan den ort varifrån flygresan kunnat ske och mottagningen eller vårdinrättningen överstigit . Om resan under andra förhållanden företagits med flyg kan ersättning lämnas ~, med skäligt belopp. Det finns därför enligt utskottets uppfattning utrymme för försäkringskassorna att tillämpa förordningen så, att 1989/90:SfU5 sådanaeffekter för försäkringen och för de försäkrade som motionären påtalat börkunna undvikas. Någon särskild åtgärd med anledning av motionen anser utskottetinte påkallad. Utskottet behandlar i detta betänkande också en motionfrån den allmänna motionstiden om kommunalt bostadsbidrag (KBT) till personersom skadats av neurosedyn. Kommunalt bostadstillägg utges enligt lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. KBT är eninkomstprövad pensionsförmån. Grundvalen för beräkning av storleken av enpensionärs KBT är pensionärens inkomster och hans bostadskostnad. KBT utges meddet belopp och enligt grunder som den enskilda kommunen bestämmer, dock lägstmed belopp som beräknat svarar mot den del av den månatligabostadskostnad som enligt föreskrifter som regeringen meddelar skall täckas avtillägget för att statsbidrag skall lämnas. Reglerna för inkomstprövningen ärfastlagda i lag och innebär att bostadstillägget minskas med en tredjedel avden pensionsberättigades årsinkomst som överstiger . för den som är giftoch . för annan pensionär. Som inkomst räknas t.ex. allmäntjänstepension (ATP), tjänstepension, vissa arbetsinkomster samt avkastning avkapital och fastighet enligt särskilda regler. I lagen anges vidare intäktersom inte skall räknas in i inkomstunderlaget. Till dessa intäkter hör bl.a.allmänt barnbidrag, folkpension och ATP till den del den föranlett minskning avpensionstillskott. Därutöver anges i föreskrifter (RFFS1979:5) om inkomstberäkning m.m. vissa intäkter, bl.a. studiehjälp ochstudiemedel, som inte skall ingå i inkomstunderlaget. I två motioner, 1988/89:Sf234 av och1988/89:Sf236 av , tas upp en fråga som rör neurosedynskadades ersättningfrån neurosedynskadefonden och inkomstberäkningen vid bedömning av enförsäkrads rätt till KBT. Motionärerna erinrar om att det den 5 november 1969träffades ett förlikningsavtal mellan AB och representanter förneurosedynskadade barn om viss årlig ersättning till de drabbade barnen och attersättningen från till neurosedynskadade vid taxering till statlig ellerkommunal inkomstskatt genom lag om skattefrihet för ersättning tillneurosedynskadade icke skall utgöra skattepliktig ersättning för mottagaren.Motionärerna anser att när lagen om skattefrihet för ersättning tillneurosedynskadade tillkom avsikten naturligtvis var att så mycket som möjligtunderlätta för de skadedrabbade. Ersättningen bör därför enligt motionärernasmening inte heller bedömas som pension eller annan inkomst vid inkomstberäkningenför KBT, och de begär ett tillkännagivande i enlighet härmed. Utskottet har i frågan inhämtat yttranden frånriksförsäkringsverket och , som i sin tur inhämtat yttranden från -, Riksförsäkringsverketanför i sitt yttrande att det, om de nuvarande 1989/90:SfU5 reglernaskulle ändras så att neurosedynskadades ersättning inte längre skall räknas sominkomst, skulle innebära att en tillämpad enhetlig princip frångås.Verket avstyrker, med hänsyn till att KBT-reglerna är kompliceradeoch detaljrika, bifall till motionerna. Verket anser att, om reglerna ändras,ändringen bör omfatta också den krigsskadeersättning som utbetalas av andraländer till dem som varit internerade i koncentrationsläger under andravärldskriget. instämmer i de synpunkter somframförts i motionerna och tillstyrker bifall till motionerna. Förbundet påminnerdock om att det även finns andra typer av ersättningar som kan likställas medideell ersättning och att det därför är viktigt att det görs en klar gränsmellan vilka ersättningar som skall tas med och som inte skall tas med vid inkomstberäkningen. Utskottet, som behandlade den i motionerna upptagna frågani sitt av godkända betänkande SfU 1987/88:18, konstaterade då att detav förarbetena till lagen (1971:118) om skattefrihet för ersättning tillneurosedynskadade framgår att ersättningen kan utgöra såväl ideellt skadeståndsom livränta och kostnadsersättning (se prop. 1971:66) samt att liknandeersättningar utgår även i andra sammanhang till försäkrade. Utskottet var medhänsyn därtill inte berett att förorda något undantag för den aktuella gruppenoch avstyrkte bifall till den föreliggande motionen. Utskottet har inhämtat att frågan om betydelsen avneurosedynska-deersättning för en försäkrads rätt till KBT varitföremål för bedömning i ett mål vid försäkringsrätten för (mål nr1706/87). Försäkringsrätten beslöt nämligen att inte'göraändring i vederbörande försäkringskassas beslut, vari kassan funnit att detinte förelåg något skäl för att undanta ersättning från neurosedynskadefondenfrån inkomstunderlaget vid beräkning av KBT. Domen har ännu inte vunnit lagakraft. Med hänsyn härtill anser utskottet att inte börgöra något uttalande i frågan. Utskottet avstyrker följaktligen bifall tillmotionerna 1988/89:5f234 och 1988/89:Sf236. 1. att lägger regeringens skrivelse 1988/89:153 till handlingarna, 2. beträfiandeersättningssystem och finansiering av sjukvården att avslår motionerna 1988/89:Sf237 yrkande 6, 1989/90:514 yrkandena I och 2, 1988/89:5f216, 1988/89:Sf277 yrkandena 5 och 6 och 1989/90:50 yrkande 1, 1(m) res. 2 (fp) 3. beträffande ökade resurser från sjukförsäkringen m.m. 1989/90:SfU5 att avslår motionerna 1989/90:Sf4 yrkandena 3 och 4, 1988/89;Sf277 yrkande 1, 1989/90:50 yrkandena 4 och 6, 1988/89:5004 och 1989/90:5f2 yrkande 3, 3(ml res. 4 (fp) res. 5 (C) 4. beträffande enklare obduktioner m.m. att avslår motion 1989/90:Sf2 yrkande 2, 6(c) 5. beträffandeersättning för alternativa behandlingsformer att avslår motion1988/89:5074, 6. beträflandepatientavgifter i offentlig vård att avslår motion 1989/90:Sfl, 7(vpk) I. beträffande etabieringsbegränsningar för läkare ochsjukgym naster attriksdagen avslår motionerna 1989/90:514 yrkande 5, 1988/89:51237 yrkande 2,1989/90:SO yrkande 2, 1988/89:Sf277 yrkande 2, 1988/89.S076 yrkande 2 och 1988/89.51257,. S(m. fp) attriksdagen avslår motionerna 1988/89:51237 yrkande 1 och 1988/89:Sf277 yrkande3, 10(fp) 9. beträffande stimulanser för etablering i glesbygd attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf237 yrkande 3 och 1989/90:50 yrkande 3, 12(fp) 10. beträffande undersökning med magnetkamera att avslår motion l988/89:Sf258, 13(m) beträffande ortopedisk-medicinsk behandling att avslår motion 1988/89:5043, 14(mp) 12. beträffande remisstvång för sjukgymnastisk behandling att avslår motion 1988/89:5f266 yrkande 2, 15(m) 13. beträffande psykoterapeutisk behandling m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:5f237 yrkande 7, 1989/90.Sf4 yrkande 6,1988/89:5076 yrkande 1, 1988/89:Sf262, 1988/89:5033 yrkande 1, 1989/90:50yrkande 5, 1988/89:5032, 1988/89:Sf243, 1988/89:5048, 1988/89:Sf289,1988/89:Sf222, 1988/89:Sf296 och 1988/89:5041, 16(m) 17(fp) res.1.3 (vpk) 14. beträfiande psykoanalytisk utbildning /90:SfU5 att avslår motion 1988/89:5033 yrkande 2, 20(fp. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:5009 yrkande 10, 1988/89:Sf255, 21(m. fp) attriksdagen avslår motion 1988/89;Sf264, 22(vpk. 17. beträffande ersättning för glasögonatt avslår motion 1988/89:Sf209, 18. beträffande kostnadsfria läkemedel attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:5f266 yrkande 3, 1988/89:Sf254,1988/89:5016, 1988/89:Sf244, 1988/89:Sf224 yrkande 1, 1988/89:51228,1988/89:Sf287, 1988/89.S011, 1988/89:5f277 yrkande 4, 1988/89:5031 och 1988/89:5050som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angåendeutredning och om kostnadsfria läkemedel, 23(s) 19. beträffandemineraltillskott m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:5075 yrkande 4, 1988/89:5024 yrkande 2 och1988/89:Sf245, 24(m. fp) 20. beträffandekostnader för sjukresor attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf281 och 1988/89:5f208, attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf234 och 1988/89:51236. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (), LenaÖhrsvik (s), (), (), (),(), (), Margö (vpk), RagnhildPohanka (mp), (), () och (). Reservationer i989/90:SfU5 Ersättningssystem och finansiering av sjukvården (mom. 2) , och (allam) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "yrkande 1." bortha följande lydelse: Utskottet måste nu konstatera att de förhoppningar somutskottsmajoriteten knöt till det s.k. Dagmarsystemet i samband med att detinfördes knappast på någon punkt har infriats. Fördelningen över landet avreella sjukvårdsresurser har inte blivit jämnare, snarare tvärtom. Det frialäkarvalet är alltjämt förbehållet patienter i storstadsområden och några fåekonomiskt välbeställda som har möjlighet att söka vård och behandling helt påegen bekostnad utanför den försäkrings- och landstingsfinansieradevårdorganisationen. Det är enligt utskottets mening nödvändigt att snarastmöjligt övergå till ett ersättningssystem som kan ge de av alla önskadepositiva effekter som det s.k. Dagmarsystemet visat sig snarare motverka änfrämja. En allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring bör utredas ochutformas enligt de riktlinjer som angivits i motionerna 1988/89:Sf237,l988/89:5f216 och 1989/90:Sf4. En sådan sjukvårdsförsäkring kan finansierastörre delen av sjukvården och därvid ersätta landstingsskatten. Avgiften tillförsäkringen kan liksom landstingsskatten tas ut i förhållande till denförsäkrades inkomst. Försäkringspengarna skall följa patienten och ge dennemöjlighet att fritt välja sjukvård i såväl offentlig som privat regi.Etableringshindren för privata läkare och sjukgymnaster skall tas bort, ochäven andra vårdgivare såsom sjuksköterskor, legitimerade psykologer ochpsykoterapeuter skall kunna anslutas till försäkringen. Patienterna skallockså fritt kunna välja sjukhem eller långvårdsklinik ävensom specialiseradsjukvård vid sjukhus och kliniker. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffande ersättningssystem och finansiering avsjukvården att med bifall till motionerna 1988/89:Sf237 yrkande 6,1989/90:5f4 yrkandena 1 och 2 och 1988/89.5f216 och med avslag på motionerna1988/89:Sf277 yrkandena 5 och 6 och 1989/90:50 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Ersättningssystem och finansiering av sjukvården (mom. 2) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet vidhåller." och slutar med "yrkande 1." bort haföljande lydelse: 2 Enligt utskottetsmening är det nödvändigt att i enlighet med vad 1989/90;SfU5 somframhållits i motion Sf277 tillföra sjukvården ökade resurser i takt medtillväxten för att klara såväl nya behov och nya sjukdomar som för attförbättra möjligheterna att behålla och rekrytera ny personal. Det är ocksåangeläget att förenkla systemet för finansiering av sjukvården eftersom dettautgör ett brokigt och komplicerat lapptäcke. Systemet bör göras merenhetligt och utformas så att ett effektivt resursutnyttjande befrämjas. Dennafråga bör bli föremål för en statlig utredning. Utgångspunkten fördenna utredning bör liksom vara att sjukvården huvudsakligenfinansieras enligt ett slags försäkringsprincip, dvs. att alla med skattereller försäkringsavgifter betalar sjukvården eller att sjukvård gratis ellertill en låg kostnad ges till den som behöver vård. Den enskilde vårdtagarenskall på lika villkor kunna välja offentliga eller privata vårdgivare, som äranslutna till finansieringssystemet. Såsom framhållits i motion SO skall fördelningenmellan offentlig och privat sjukvård styras av patienternas val och inte avpolitiska beslut. Vårdcentraler måste kunna drivas i både offentlig och privatregi. En tänkbar modell i bägge fallen bör utgöras av en fast årlig ersättningför varje patient som registrerats vid vårdcentralen. Samma ersättningssystembör då tillämpas för privatpraktiserande läkare, och det måste utredas eftervilka kriterier denna ersättning skall utgå. Detanförda bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffande ersättningssystem och finansiering avsjukvården att med bifall till motionerna 1988/89:Sf277 yrkandena 5och 6 och 1989/90:50 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1988/89:51237yrkande 6, 1989/90:Sf4 yrkandena 1 och 2 samt 1988/89:5f216 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Ökade resurser från sjukförsäkringen m.m. (mom. 3) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Enligt den" och på s. 14 slutar med "ärpåkallad." bort ha följande lydelse: Utskottet har i reservation 1 förordat att en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring skall införas. I avvaktan härpå bör i enlighetmed vad som anförts i motion l989/90:5f4 en vårdgaranti införas. Innebörden avdenna bör vara att svårt sjuka patienter som inte kan få vård inom rimlig tidinom det egna skall ha rätt att få vård på bekostnad,privat, vid ett annat landsting eller, om så är lämpligt eller nödvändigt,utomlands. Landstingsgränserna bör avskaffas så att patienterna fritt kanvälja läkare och sjukhus. 33 3 1989/90. Utskottet anser också i likhet med motionärerna i motionerna 1989/90:SfU5 1988/89:51277och 1989/90:50 att en försöksverksamhet med överföring av resurser frånsjukpenningförsäkringen till sjukvården bör ske i syfte att ge en snabbarebehandling och korta sjukskrivningstiderna. deb att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande ökade resurser fränsjukförsäkringen m.m. att med bifall till motionerna 1989/90:514 yrkandena3 och 4, 1988/89:5f277 yrkande 1 och 1989/90:50 yrkande 6 samt med avslag påmotionerna 1989/90:50 yrkande 4, 1988/89:5004 och |989/90:5f2 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ökade resurser från sjukförsäkringen m.m. (mom. 3) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Enligt den" och på s. 14 slutar med "ärpåkallad." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är en effektivare resursanvändningviktig inte bara inom sjukvården utan också i avvägningen mellan olikasektorer. Mycket tyder på att en överföring av resurser frånsjukpenningförsäkringen till sjukvården skulle kunna förkorta sjukskrivningstiderna.En försöksverksamhet med en sådan överföring av resurser bör därför omedelbartkomma till stånd. Särskilda åtgärder behövs också för att kapa köerna inomhälso- och sjukvården. har tidigare föreslagit en ökad satsningmed 200 milj. kr. för att förkorta operationsköerna inom vissa områden, mendetta förslag har avvisats av . De 50 milj. kr. som nu enligtöverenskommelsen skall ges för att öka kapaciteten inom vården är ett steg irätt riktning, om än i mycket blygsam omfattning. Vad utskottet anfört bör riksdagenmed anledning av motionerna l988/89:Sf277 yrkande 1 och 1989/90:50 yrkandena 4och 6 som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande ökade resurser frånsjukförsäkringen m.m. att med bifall till motionerna l988/89:Sf277yrkande 1 och 1989/90:50 yrkandena 4 och 6 och med avslag på motionerna1989/90:Sf4 yrkandena 3 och 4, 1988/89:5004 och 1989/90:Sf2 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ökade resurser från sjukförsäkringen m.m. (mom. 3) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Enligt den" och på s. 14 slutar med "är påkallad. "bort ha följande lydelse: ' Utskottetanser att en gemensam kraftsamling behövs för att komma 1989/90:SfU5 till rättamed de långa vårdköerna och att det inte enbart räcker med att ge den särskildaersättningen i enlighet med överenskommelsen. De satsningar som anges i bilaga2 till överenskommelsen är helt otillräckliga och utskottet finner detallvarligt om detta är de enda åtgärder som regeringen har för avsikt attgenomföra i syfte att förkorta vårdköerna. Mot bakgrund av att regeringen drarin stora resurser för huvudmännen är det inte acceptabelt att de"nålpengar" som ges tillbaka skall anses kunna lösa behoven.Utskottet anser det självklart att likvärdiga förhållanden i fråga omsjukvården skall gälla för hela landet, och regeringen måste redovisa sinariktlinjer för hur åtgärderna skall följas upp och därvid beakta deregionalpolitiska aspekterna för att komma till rätta med vårdköerna. Utskottetanser också att om sjukvården skall fungera rationellt måste sjukförsäkringsresurseni ökad utsträckning användas som en offensiv resurs i rehabiliteringen. dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 3. beträffandeökade resurser från sjukförsäkringen m.m. attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:5004 och 1989/90:Sf2 yrkande 3 ochmed avslag på motionerna l988/89:Sf277 yrkande 1, 1989/90:50 yrkandena 4 och 6och 1989/90:5f4 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 6, Enklare obduktioner m.m. (mom. 4) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Överenskommelsen i" och slutar med "någonåtgärd." bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion 5f2att, om landstingen skall ta över ansvaret för de enklare obduktionerna, detomedelbart behövs en noggrann genomgång av vilka resurser som finns för dennaverksamhet. Det är vidare viktigt att rättsmedicinen garanteras en fri ochoberoende ställning vid ett förändrat huvudmannaskap. dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4. beträffandeenklare obduktioner m.m. attriksdagen med bifall till motion 1989/90:512 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Patientavgifter i offentlig vård (mom. 6) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet anser" och slutar med "motion1989/90:511." bort ha följande lydelse: sjukronan infördes har patientavgifterna ökat -'5 kraftigtutan att följa den allmänna prisutvecklingen. reformenknutits till förändringar i konsumentpriser hade patientavgif- 1989/90:SfU5 ten vidläkarvård varit . i stället för . Utskottet finner det sannoliktatt smärtgränsen för när människor avstår från att söka värd redan nu är nåddför vissa grupper. För att inte fler skall dra sig för att söka läkare anserutskottet att patientavgifterna skall indexregleras. dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 6. beträffandepatientavgifter i offentlig vård attriksdagen med bifall till motion 1989/90:5fl som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Etabieringsbegränsningar för läkare och sjukgymnaster (mom. 7) (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "har" och slutar med "tillmotionerna." bort ha följande lydelse: De med Dagmarsystemet sammanhängandeetableringsbegränsningarna för privata vårdgivare inom sjukvården medför atttillgången på sjukvård med försäkringsmedel begränsas och att väntetiderna föratt få sjukvård ökar. Etableringsbegränsningarna medför också att sjukvårdensutveckling och förnyelse hämmas och att valfriheten för patienten minskarmärkbart. Härigenom blir det svårare att uppnå målsättningen i hälso- ochsjukvårdslagen. Utskottet tillstyrker därför bifall till de förevarandemotionerna och anser att som sin mening bör ge regeringen till kännaatt etableringsbegränsningarna för privata vårdgivare skall tas bort snarast.Något särskilt uttalande med anledning av motion S076 om ökade möjlighetertill smärtbehandling hos privata vårdgivare behövs därmed inte eftersom dessamöjligheter kommer att öka med en fri etableringsrätt. deb att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; 7. beträffande etabieringsbegränsningar för läkareoch sjukgym naster attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Sf4 yrkande 5, 1988/89:Sf237yrkande 2, 1989/90:SO yrkande 2, 1988/89:5f277 yrkande 2 och I988/89:S076yrkande 2 och med avslag på motion 1988/89:5f257 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Taxenivån (mom. 8) , och (allam) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjarmed "Såsom förutskickats" och slutar med "yrkande 3." bortha följande lydelse: Trots betydande kostnadsökningar för lokaler och personal har -ö sjukförsäkringensersättningstaxor till anslutna läkare och sjukgymna- ster höjtsalltför litet. Taxesättningen har allvarligt släpat efter kost- 1989/90:SfU5 nadsutvecklingenoch taxorna bör därför enligt utskottets uppfattning generellt höjas. deb att moment 8 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffande taxenivån att medbifall till motion 1988/89:Sf237 yrkande 1 och med anledning av motion 1988/89:5f277 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Taxenivån (mom. 8) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjarmed "Såsom förutskickats" och slutar med "yrkande 3." bortha följande lydelse: Många privatpraktiserande sjukgymnaster har storaekonomiska problem. 1 många fall beror detta på att behandlingstaxorna längehar varit för låga. Så är enligt utskottets mening fallet även efter höjningenden . Utskottet anser därför att regeringen åter bör se överbehandlingstaxorna för de privatpraktiserande sjukgymnasterna. deb att moment 8 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffande taxenivån att medbifall till motion 1988/89:Sf277 yrkande 3 och med anledning av motion 1988/89:Sf237 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Stimulanser för etablering i glesbygd (mom. 9) , och (allam) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjarmed "Med hänsyn" och slutar med "yrkande 3." bort haföljande lydelse: Även om , såsom angivits, hos regeringenbegärt en redovisning och analys beträffande den geografiska ochverksamhets-mässiga fördelningen av läkarna, vill utskottet peka på vissaåtgärder rörande taxesättningen som bör vidtas för att förbättratillgången på läkare framför allt i glesbygd. Vid nyetablering av privatläkar-praktik i glesbygd bör en högre taxa medges eftersom de fasta kostnaderna är särskilt höga . Läkartaxan i glesbygd bör även permanent ligga på en högre nivå än vadsom gäller för landet i övrigt, eftersom en sådan taxedifferentiering kommeratt innebära att nyetablering i välförsörjda områden inte ter sig likalockande. Vidare bör det bli möjligt att lämna lokaliseringsbidrag videtablering av läkarpraktik i områden där glesbygdsstöd kan utgå.Specialistkompetenta läkare i glesbygd måste också få bättre möjligheter tillfort- och efterutbildning.