bet · GD01TU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Till statsverket ej återbetald del avtidigare underförräntning på det statliga kapitalet beräknas uppgå till 429 milj. kr. För innevarande treårsperiod, 1989/901991/92, harriksdagen (prop. 1988/89:100,bilaga 8, bet. 254) godkänt följande ekonomiska mål. -Avkastning på statskapitaletenligt fastställd avkastningsränta skall inbetalas till staten. - Underförräntningen påstatskapitalet skall vara återbetald sensist vid utgången av treårsperioden. -Avgiftshöjningar skall i linjemed statens åtagande enligt det s.k. SILA-protokollet understiga den allmännaprisnivån. -Soliditeten, dvs. relationenmellan verkskapitalet och de totala tillgångarna, bör inte understiga . Med det s.k. SILA-protokollet avses följande. Efteröverläggningar mellan företrädare för staten och om 1989/90:TU25 samarbetetinom den reguljära luftfarten träffade parterna en i ett protokollnedtecknad överenskommelse om principerna för det fortsatta samarbetet. Enligtdetta protokoll (prop. 1983/84:147 bil. 2) är parterna bl.a. överens om att,när LFV har nått balans mellan intäkter och kostnader enligt en plan förresultatutjämning över åren, skall verka för att LFVstaxehöjningar sker i långsammare takt och i genomsnitt understiger den allmännaprisutvecklingen. I budgetpropositionen föreslås att skallgodkänna de resultat-, pris-, soliditets- och servicemål för LFVs verksamhetsom departementschefen förordar för perioden /911992/93. Utskottet redovisarnedan de mål som sålunda förordas samt motionsförslag med anknytning till deföreslagna målen. LFV har föreslagit oförändrad ordning beträffandebetalning av avkastning på statskapitalet. Beträffande återbetalning avunderförräntningen på statskapitalet har LFV föreslagit att 170 milj. kr. skallåterbetalas under /91 och 259 milj. kr. under budgetåret1991/92. Departementschefen förordar att LFV till staten skall inbetalaavkastning på statskaptialet enligt fastställd avkastningsränta samtåterbetala underförräntningen på statskapitalet med 260 milj. kr. under budgetåret1990/91 och med 169 milj. kr. under /92. I motion T704 (m) yrkande 13 föreslås attunderförräntningen skall återbetalas såsom LFV har föreslagit för att LFV skallfå möjlighet att göra större avsättningar för framtida investeringar. Departementschefen motiverar den av honom föreslagnaordningen för återbetalning av underförräntningen "med hänsyn bl.a. tillde förväntade effekterna av skatteomläggningen ". Då dennaskatteomläggning enligt den till skatteutskottet hänvisade proposition1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m. bl.a. avses innebära attundantaget från mervärdesbeskattning upphör för transporter som utgörpersonbefordran och att miljöskatten på inrikes flygtrafik skall innefatta enkotdioxidskatt på flygbränsle, har utskottet förståelse för att det medbeaktande av flygets totala utgifter till det allmänna kan vara lämpligt atten relativt stor återbetalning av underförräntningen sker föreskatteomläggningen än efter denna. Utskottet tillstyrker således propositionsförslaget omordningen för återbetalning av underförräntningen på statskapitalet ochavstyrker motionsförslaget. 4.4.3Prismål 1989/90:TU25 Departementschefen förordar att i avvaktan på pågåendediskussioner om en eliminering av begränsningar enligt SILA-protokollet luftfartstaxorna tills vidare till följd av protokollet begränsas till attligga något under den allmänna prisökningen. I anslutning till behandlingen avdepartementschefens förslag behandlar utskottet motionsförslag om översyn avSILA-protokollet, om styrning av flygtrafiken genom differentiering avluftfartsavgifterna samt om avgifterna för den årliga luftvärdighetskontrollenav privatflygplan. 1 motion T704 (m) yrkande 16 begärs översyn omgående avSILA-protokollet. Som har framgått av det föregående pågår diskussioner omen eliminering av prisbegränsningar enligt SILA-protokollet, vilket börtillgodose motionärernas önskemål. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Styrning av flygtrafiken genom differentiering avluftfartsavgifterna I motion T704 (m) yrkande 10 föreslås att somsin mening skall ge regeringen till känna att flygtrafikströmmarna bör styrastidsmässigt och geografiskt genom differentiering av luftfartsavgifterna föratt flygplatserna skall utnyttjas bättre. Differentiering med hänsyn till orter gäller redan.Landningsavgifterna är t.ex. högre på än på andra LFV-flygplatser. I en inom LFV utarbetad skrift om prissättning för attlösa "flaskhalsproblem" (s.k. peak-pricing) anförs bl.a. följande. Peakproblemen löses oftast på administrativ väg, dvs.genom förhandlingar med berörda kunder, via köer m.m. Ett alternativt sätt attlösa peakproblemen är att utnyttja prissystemet. Genom att sätta etttillräckligt högt pris för att utnyttja "peaken" (ett pris som alltsåkan överstiga produktionskostnaden) kommer endast de kunder att utnyttja"peaken" som har det starkaste behovet, medan andra kunder flyttartill andra, billigare tidpunkter. Därigenom uppnås alltså en jämnareefterfrågan på kapacitetsutbudet. Även om peak-pricing har att antal attraktivaegenskaper jämfört med administrativa regleringar, kösystem m.m. finns detockså problem förknippade med denna typ av prissättning. Av denna anledningrekommenderas inte generellt att peak-pricing skall utnyttjas, men möjlighetenbör i varje enskilt fall prövas. Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen torde det intefinnas något behov av att uppmärksamma LFV på möjligheten att differentieraluftfartsavgifterna för att styra flygtrafiken. Motionsförslaget bör såledesinte föranleda något initiativ av utan kan avslås. Avgifternaför den årliga luftvärdighetskontrollen av privat- 1989/90:TU25 vid LFV, som har att utöva tillsynenöver säkerheten i den civila luftfarten, svarar för kontrollen avluftvärdigheten hos luftfartyg. Efter en första kontroll av luftvärdighetenövervakas denna . 1 motion T704 (m) yrkande 17 begärs att avgiften förluftvärdighetsbevis i samband med besiktning av privatflygplan skall vararelaterad till den verkliga kostnaden. Senast i betänkande 1988/89:TU18 (s. 21) avstyrkteutskottet ett likartat motionsyrkande. Utskottet pekade på att man inom LFVhar eftersträvat kostnadstäckning för hela Qygsäkerhetstjänsten, varvid såvälövertäckning som undertäckning har förekommit bland de olika typerna avtjänster, samt att en översyn av luftfartsinspektionens taxor hade lett till enny taxa gällande fr.o.m. . Redogörelse lämnades för avgiftenför luftvärdighetskontrollen av ett vanligt lätt privatflygplan. Utskottetframhöll att man i översynsrapporten hade konstaterat att en totalkostnadsanpassning av taxorna inte var möjlig utan dramatiska konsekvenser fördet lätta privatflyget. Företrädare för den tyngre luftfarten hade emellertidpåtagit sig att stödja den lätta luftfarten m.m. genom att acceptera"transfereringar" i rimlig omfattning. Sammanfattningsvis hade,anförde utskottet, den nya taxan lett till lägre kostnader för det lättaprivatflyget, skolor och utbildningsverksamhet. Taxeändringen bör kunna tillgodose syftet medmotionsyrkandet, varför det inte bör föranleda något initiativ av riksdagen.Det avstyrks således. Departementschefen förordar att målet för LFVs soliditetskall vara oförändrat, dvs. 1 motion T704 (m) yrkande 12 föreslås att soliditetskravetskall sänkas till så att LFV kan öka sin upplåning för investeringar. Utskottet vill understryka betydelsen av långsiktighet ochrörelsefrihet för LFV i ekonomiskt handlande och tillstyrker därfördepartementschefens förslag om oförändrat krav på soliditet. 4.4.5 Servicemål, m.m. I budgetpropositionens bilaga 8 redovisas på s. 107108 avLFV föreslagna servicemål för verkets olika tjänster /91-1992/93. Departementschefen godtar de av LFV föreslagna servicemålen. Med anledning av ett motionsyrkande om flygsäkerhets tjänsten som redovisas nedan kommer endast förslagen beträffande mål för denna tjänst att här redovisas närmare. 3 1989/90. Servicemålför flygsäkerhetstjänsten m.m. 1989/90:TU25 För uppgiften att utöva tillsyn över flygsäkerheten förden civila luftfarten har LFV, som nämnts ovan, en särskild enhet, luftfartsinspektionen,som leds av en direktör. Direktören vid luftfartsinspektionen ansvarar ochbeslutar enligt instruktionen för LFV i (1) sådana frågor om fastställande avsäkerhetsnormer för den civila luftfarten och dess markanordningar som ankommerpå LFV samt frågor om tillsyn över efterlevnaden av dessa normer, (2) frågor omövervakning av den civila luftfarten och dess markanordningars tillförlitlighetfrån flygsäkerhetssynpunkt, (3) sådana frågor om undersökning avluftfartsolyckor som ankommer på LFV (dvs. i princip sådana olyckor som intehar medfört att någon har avlidit eller har blivit allvarligt skadad). Normer och rekommendationer avseende olika förhållandeninom luftfarten tillkommer genom internationellt samarbete. Av den internationellacivila luftfartsorganisationen () utSrdade normer och rekommendationer harintagits som annex till den s.k. Chicagokonventionen. Enligt LFV skall huvudmålet för flygsäkerhetstjänsten varaatt säkerhetsarbetet skall bedrivas med ökad kraft och intensitet, ochflygsäkerhetsstandarden skall lägst vara i nivå med den som finns i övrigavälutvecklade luftfartsnationer. Detta huvudmål delas upp i en rad delmål såsomatt - flygsäkerhetstjänsten skallutvecklas genom nära samverkan med bl.a. den internationella civila luftfartsorganisationen () och de ledande luftfartsnationerna, 'flygsäkerhetstjänsten skallgrundas på analysverksamhet syftande till att identifiera brister och bristområden, -de riskfaktorer som är förknippademed en fortsatt stark expansion inom den civila luftfarten skall särskildbeaktas. Expansionen får inte förenas med eller grundas på kompromisser iflygsäkerhetshänseende. -LFV skall kräva att de utövandeverksamheterna tar sitt ansvar för att själva utveckla och effektivisera egnasystem för styrning och uppföljning av säkerheten (egenkontroll), - LFVs egna driftfunktioner flygplatser och flygtrafiktjänst skall minst uppfylla de säkerhetskrav som luftfartsinspektionen fastställer. Med anledning av att hadetillställt utskottet en kopia av en till chefen för kommunikationsdepartementetöverlämnad promemoria av föreningen med kritik påflygsäkerhetstjänsten beredde utskottet företrädare för ,luftfartsinspektionen samt pilotföreningen tillSlle att informera företrädareför utskottet om flygsäkerhetsfrågor. På begäran av utskottet inkom därefterdirektören vid luftfartsinspektionen med en promemoria vari inspektionenssynpunkter utvecklades. I motionT710 (vpk) yrkande 2 begärs mot bakgrund av Oskarshamnshaveriet att enparlamentarisk kommission skall tillkallas för att göra en översynav flygsäkerheten och lägga fram förslag på hur en långt- 1989/90:TU25 gåendeoch förbättrad flygsäkerhet skall kunna garanteras under 1990-talet.Kommissionen bör enligt motionärerna ha till huvuduppgifter att (1) granska ochredovisa säkerhetsbrister i den svenska flygtrafiken motbakgrund av den civila flygtrafikens kraftiga ökning samt (2) undersöka hur enavreglering och ökad konkurrens inom luftfarten påverkar säkerheten. Internationellt inom och i annat sammanhang pågårarbete med att förnya normer och rekommendationer beträffande flygsäkerheten itakt med den tekniska utvecklingen m.m. Av hänsyn till att flygtrafiken ocharbetsområdet för flygets personal i stor utsträckning är gränsöverskridandemåste det vara en bättre ordning då normerna och rekommendationerna ärenhetliga mellan olika länder än då att ett land har ett system och ett annatland ett annat. Mellan länderna olika regler för i princip samma situationero.d. kan leda till att den mänskliga faktorn gör fel som kan förorsaka olyckor. Av det sagda följer att flygsäkerheteten som börutvecklas genom nära samarbete med och de ledande luftfartsnationerna, somLFV också framhåller. Någon anledning att tillkalla en särskild parlamentariskkommission för arbetet med normer m.m. för flygsäkerheten under 1990-taletfinns mot denna bakgrund inte. Motionsyrkandet avstyrks sålunda. 4.4.6 Målen för LFVs verksamhet perioden /91-1992/93 iövrigt Utskottet har i det föregående redovisat sittställningstagande till vad som förordas i budgetpropositionen om resultatmål,såvitt avser återbetalning av underförräntning på statskapitalet, ochsoliditetsmål. När det gäller målen för LFVs verksamhet i övrigt, dvs.resultatmålet i ej behandlad del, prismålet och servicemålet, har utskottetinte något att erinra mot vad som förordas i budgetpropositionen. 4.5 LFVs investeringar /91 1992/93 4.5.1 Förslag i budgetpropositionen, m.m. LFV föreslår i treårsplanen ett investeringsprogram omtotalt i löpande priser. I planen ingår bl.a. investeringi en tredje landningsbana på . En ny inrikesterminal på beräknasbli fårdig . Departementschefen tillstyrker i princip LFVs förslag tillinvesteringsplan. I propositionen föreslås att skall godkänna vaddepartementschefen har anfört om LFVs investeringar /91 1992/93 samt bemyndiga regeringen att besluta om avvikelser därifrån. Förslag berörande investeringplanen framförs i fyramotioner. I anslutning till behandlingen av frågor om LFVsinvesteringar be- 35 handlar utskottet också tre motionsförslag om statligtengagemang för en nyflygplats i som ersättning för i /90:TU25 samt sexmotionsförslag, i vilka begärs att staten skall engagera sig aktivt för att detskall finnas ett komplement till . 4.5.2 Anläggande av en tredje landningsbana på I motion T251 (mp) i del av yrkande 8 och i motion T717(mp) yrkande 2 föreslås helt avslag på regeringens hemställan beträffande LFVsinvesteringar. I detta delavsnitt av betänkandet behandlas dock yrkandenaendast i vad de inbegriper förslag om att en tredje landningsbana inte skallkomma till stånd på . Direkta yrkanden om att en tredje landningsbanainte skall anläggas framförs också i motion T251 (mp) i del av yrkande 4 och imotion T717 (mp) i yrkande 1. Motionsyrkandena motiveras med att flyget avhänsyn till miljön inte skall ges möjlighet att expandera. I motion T42 (vpk) yrkas i del av yrkande 10 att riksdagenskall besluta att inga satsningar på utbyggnad av storflygplatser skall få ske.Motionsförslaget behandlas här i vad det innefattar förslag om att en tredjelandningsbana inte skall komma till stånd på . I motion T704 (m) yrkande 9 begärs däremot att anläggandeav en tredje landningsbana på skall ges högsta prioritet och påbörjasomgående av hänsyn till flygets expansion. Departementschefen framhåller att bl.a. en tredjelandningsbana på är angelägen för att tillgodose flygsäkerheten ochmiljökraven samt för att möta ett ökat behov av kapacitet som följd av enönskad avreglering av den inrikes flygmarknaden. Utskottet ansluter sig till vad departementschefenframhåller och avstyrker därmed här aktuella förslag i motionerna T42 (vpk),T251 (mp) och T717 (mp). Med hänsyn till det anförda är någon riksdagenssärskilda åtgärd inte påkallad med anledning av yrkandet i motion T704 (m). är en militär flygplats på vilken LFVhar en flygstation. På flygplatsen förekommer både militär och civil luftfart. Flygstationen har till LFV anmält behov avatt (1) landningsbanan byggs om så att den inte lutar i längdriktningen, (2) entaxibana för passagerarflygplan anläggs (genom användning av schaktmassor frånarbete med att jämna ut landningsbanan) samt (3) markkonturen jämnas dels iinflygningssektorn vid (ena änden av) landningsbanan, dels på s.k. stråk påömse sidor av landningsbanan. I en skrivelse till regeringen , varilänsstyrelsen i Jämt lands län redovisade förslag på utvecklingsinsatser i med särskild inriktning på kommunerna utanför , hade de önska de åtgärderna på kostnadsberäknats till 86 milj. kr. Bl.a. skrivelse har legat till grund för avsnittet Särskilda regionalpolitiska insatser i i den till arbets marknadsutskottet hänvisade propositionen 1989/90:76 om regionalpo- 36 litik för 90-talet. Det synesemellertid inte vara avsett att de önskade åtgärderna på I989/90:TU25 flygplatsenskall finansieras med medel från ett i propositionen föreslaget nytt anslagSärskilda regionalpolitiska insatser i . I motion T230 (s) i del av yrkande 5 begärs att riksdagenskall uttala sig för att de önskade åtgärderna på skallvidtas. De Önskade investeringarna kan beräknas kosta mer än 86milj. LFV framhöll sålunda i yttrande över skrivelsen av iJämtlands län bl.a. att kostnaderna för de föreslagna investeringarna varuttryckta i en prisnivå som gällde . Enligt underhandsuppgift från LFV har man inte kunnaträkna med ersättning från flygbolag till de önskade investeringarna påÖstersunds flygplats. Inte heller har man kunnat prioritera de önskade investeringarnaså att de har medtagits i verkets investeringsprogam. Utskottet är inte berett att ställa sig bakommotionsförslaget. Det avstyrks sålunda. 4.5.4 LFVs investeringar i övrigt Som nämnts ovan föreslås i motionerna T251 (mp) yrkande 8och T717 (mp) yrkande 2 helt avslag på regeringens hemställan beträffande LFVsinvesteringar. I den förstnämnda motionen föreslås också (i del av yrkande 4)att inte heller regionala flygplatsutbyggnader bör ske. Vad utskottet ovan anfört till stöd för regeringensförslag beträffande en tredje landningsbana på gäller i lika mån LFVsinvesteringsplan i övrigt för perioden /91 1992/93. Här aktuella motionsförslagavstyrks därmed i vad de inte har behandlats ovan. Utskottet tillstyrker att skall bemyndigaregeringen att besluta om avvikelser från vad godkänner beträffandeLFVs investeringar för nämnda period. 4.5.5 Förslag om statligt engagemang för en nyflygplats i I motion T237 (s) yrkande 10 begärs att staten skall verkaför att en ny länsflygplats kommer till stånd i . I motion T319(c, m, fp) yrkande 4 begärs att staten skall ha ansvar för utredning,projektering och byggande av en ny flygplats i . I del av motionT213 (m) begärs att som sin mening skall ge regeringen till kännaatt det är en primär skyldighet för staten att svara för nödvändigainvesteringar i en ny flygplats i . I LFVs här aktuella treårsplan anförs att LFV, Karlstadskommun och är överens om att bilda ett flygplatsbolagför att i samverkan planera, projektera, anlägga och driva en ny trafikflygplatsi Mellerudstorp i . Med hänsyn härtill synes här aktuellamotionsyrkanden kunna lämnas utan initiativ av . De avstyrks därmed. 1989/90:TU25 4.5.6 Förslag om flygplats att kompletteraArlanda Behovet av två flygplatser i StockholmBromma flygplats, vilken invigdes , drivsav LFV. Flygplatsen ligger emellertid på mark som tillhör stad.Avtalet mellan staten och staden om upplåtelse av marken till staten förflygplatsändamål gäller t.o.m. utgången av . används numera huvudsakligen för afSrs-och privatflyg. Begränsad linjefart förekommer ännu på flygplatsen. Utskottet har senast i betänkande 1988/89.TU18 (s. 26-27)understrukit att två flygplatser behövs i . [ motion T42 (vpk) begärs i del av yrkande skall besluta att inga satsningar skall få ske på utbyggnad avstorflygplatser. Utskottet vidhåller sin mening att två flygplatser behövsi och kan därmed inte ställa sig bakom motionsyrkandet,såvitt här är i fråga. Det avstyrks således i denna del. I motion T704 (m) yrkande 18 begärs att skalluttala att bör vara kvar som en med . I betänkande 1988/89:TU18 (s. 27) redogjorde utskottet förett kom munalt projekt som syftade till att en utbyggnad m.m. av militärflyg platsen i skulle ersätta men som på grund av lokalt motstånd har måst överges. Utskottet nämnde också att inom Stock holms stad hade påbörjats en utredning om olika alternativ för utnytt jande av marken på , när avtalet med staten går ut . Denna utredning har redovisats i en rapport kallad En utredning om BrommaSltets framtid. I rapporten föreslås att flygverksamheten på skall läggas ned senast vid utgången av och att på flygfåltet skall byggas en ny stadsdel med ca 8 000 bostäder samt arbetsplatser och service. 1 fråga om den fortsatta be handlingen av flygplatsfrågan föreslås i rapporten (1) att initiativ skall tas till ett samarbete mellan staden, LFV, flygklubbar och andra verksamheter på för omlokalisering och evakuering av flyg verksamheten och därtill anslutna verksamheter, (2) att en särskild arbetsgrupp skall tillsättas under ledning av och med medverkan av LFV, kommuner med flygplatser i och flygintressenter i syfte att utarbeta lösningar för den framtida flygut bildningen samt (3) att tillsammans med LFV, berörda kommuner i södra och möjligt skall påbörja en utredning angående en ny trafik flygplats i den södra regiondelen. Remissbehandling av rapporten har avslutats. Kommunstyrelsen i beräknas komma att ta ställ ning till förslagen i rapporten . I yttrande över rapporten anför LFV bl.a. att det frånflygsektorns 1989/90;TU25 synpunkt är bäst om kan behållas somflygplats. Det behövs två trafikflygplatser i , och någonöverflyttning av verksamhet från till är inte möjlig, framhållerLfV. Därför är det enligt LFV beklagligt att inte harförordat det alternativ som förutsatte bibehållande av viss flygverksamhetkombinerat med en utbyggnad av bostäder och arbetsplatser. LFV påpekar attnäringslivet har förklarat sig berett att medverka ekonomiskt och tekniskt ifortsatt drift av tillsammans med staden och staten i ett för ändamåletbildat bolag. Efter kontakt med regeringen har en överläggning medrepresentanter för näringslivet och LFV ägt rum för att närmare kartlägganäringslivets engagemang. Resultatet av denna överläggning blev att enkonkretisering av formerna för näringslivets medverkan skall göras. Fortsatta överväganden är således att vänta både ombibehållande i någon form av och om ny trafikflygplats iStorstockholmsregionen. I avvaktan på resultat av dessa överväganden börmotionsyrkandet inte föranleda något initiativ av . Lokaliseringen av en ytterligare trafikflygplats iStorstockholmsregionen I fyra motioner tas fråga upp om lokaliseringen avytterligare en trafikflygplats i . I motion T219 (m) yrkande 7 begärs att regeringen noggrantskall följa utvecklingen av flygplatsfrågor och vid behov ta ettökat ansvar för utvecklingen. Motionärerna anser att varken NyköpingOxelösundsflygplats eller VästeråsHässlö flygplats kan vara ett fullgott alternativ tillBromma. I motion T256 (fp) yrkande 4 förordas i första hand enlokalisering till , i andra hand till Taxinge väster om . Imotion T715 (fp) förordas också en lokalisering till Taxinge. I motion T717 (mp) yrkande 3 begärs att alla planer på enflygplats i skall skrinläggas av miljöskäl. Utskottet anser att det i första hand ankommer på kommuneroch landsting i att svara för initiativ i frågan om enny trafikflygplats i regionen och att överväga lokaliseringen av flygplatsen.Motionerna bör därför inte föranleda något uttalande av . 4.6 Förslag om "" I treårsplanen för perioden /90-1991/92 redogjorde LFVför planeringsarbetet m.m. för att på uppföra en centralt belägen större anläggning för service, konferenser, hotell m.m. med arbetsnamnet . Projektet avsåg en byggnad som skall sammanbinda den gamla och den nya inrikesterminalen och i vilken skulle inrymmas lokaler för trafikservice, konferenser och utställning- 39 ar,service till resenärer, personal och besökare (post, bank, mediacen- 1989/90:TU25 ter,läkare, restaurang, butiker m.m.), hotell samt kontor för flygföretag m.fl. I den nu aktuella treårsplanen för perioden /91 1992/93 anför LFV bl.a. att aktiekapitalet i ett aktiebolag som skall ha tilluppgift att uppföra och förvalta anläggningen (även kallad SkyCity) beräknas bli högst 120 milj. kr. och lägst 30 milj. kr. LFV förutsättssatsa aktiekapital men inte lånekapital. För att viss flexibilitet skall finnasvid bestämmandet av LFVs andel i det totala kapitalet i bolaget och för attmöjliggöra eventuella höjningar av aktiekapitalet inom angiven ram föreslår LFVatt verket skall bemyndigas att satsa aktiekapital inom en ram på 80 milj. kr.LFV föreslår också att verket skall upp till ett belopp på 10 milj. kr. få gå iborgen för bolaget vid upplåning för att möta tillSlliga likviditetssvackor. Departementschefen föreslår att LFV skall bemyndigas attinom en ram av 80 milj. kr. teckna aktier i förutskickat bolag samt att upptill ett belopp av 10 milj. kr.