bet · GD01KrU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Ibetänkandet behandlar utskottet förslag i fem motioner som syftar till ett ökatsamhällsstöd till de ideella folkrörelserna. Förslaget i en av motionerna tarsikte på att stärka det nordiska samarbetet genom ett stöd till de barn-,ungdoms-, handikapp- och hembygdsföreningar som vill utveckla ett nordisktsamarbete. Till betänkandet har fogats en reservation. 1988/89;Kr404av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en försöksverksamhet i Värmlandmed en friare användning av statliga resurser till folkbildningen. l988/89;Kr405av och (båda s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd tillvolontärarbete i bedrivet av ideella organisationer. 1988/89;Kr414av m.fl. (c,fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av och förslag tillorganisationsstöd till svenska barn-, ungdoms-, handikapp- ochhembygdsföreningar vilka vill utveckla sitt nordiska samarbete. 1988/89;Kr4l7av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkrörelsernas roll fördemokratins utveckling och ett vitalt samhällsklimat, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om samhällets stöd tillideellt arbete. 1 1989190.13 saml. 1989/90 KrU3 1988/89:Kr513 av JanHyttring m.fl. (c) vari yrkas 1989/90:KrU3 5.att begär att regeringen framlägger förslag till ekonomiskastimulansåtgärder för ideellt arbete i föreningar som bidrar till ökade socialakontakter mellan människor i olika åldrar och olika miljöer. Imotion Kr404 (s) framhålls behovet av stöd till de ideella organisationerna.Motionärerna erinrar om att regeringen i årets budgetproposition dels föreslårökad flexibilitet i gällande bidragsregler för studieförbunden, dels aviseraren försöksverksamhet med ett bidragssystem som radikalt skiljer sig från detnuvarande relativt regelstyrda och i stället bygger på målstyrning avverksamheten. De menar att på samma sätt som statsmakterna genom ett förenklatbidragssystem kan stimulera folkbildningen folkrörelsernas serviceorgan borde även andra offentliga regelsystem som påverkar folkrörelsernas arbetekunna förenklas och resurser föras till verksamhet i stället för att tas ianspråk av bidragsadministrationen. 1 motionen anförs vidarebl.a. Detfinns goda skäl att aktualisera denna fråga eftersom flera tecken tyderpå att en rad av våra traditionellt starka folkrörelser arbetar i en tilltagandemotvind, däribland flera betydande ungdomsorganisationer. Metoder som kan ökafolkrörelsernas handlingsfrihet är mot denna bakgrund påkallade. En geografiskt avgränsad försöksverksamhet med utrymme för experiment,utvecklingsarbete och nya satsningar i stor skala kan vara en lämplig väg attinleda en av allt att döma nödvändig omprövningsperiod. Ett sådant försök tordevara värdefullt var i riket det än kan komma till stånd, men det bör vara enfördel att förlägga det till en landsända där intresset för att ta vara påkulturverksamheten som en regional och lokal utvecklingsfaktor är uttalat ochhar politisk uppbackning på olika nivåer. Med dessa kriterier skulle Värmlandslän vara ett lämpligt försöksområde som ett "FRILÄN FÖR FOLKRÖRELSER OCHKONSTNÄRER". Motionärernapekar på att i sitt kulturpolitiska programframhållit att det gäller att utforma en konsekvent folkrörelsepolitik somutgår från att dessa organisationer är viktiga gemensamma resurser i samhället.Flera möjligheter för folkrörelserna bör öppnas så att de efter eget val kan tapå sig angelägna samhällsuppgifter. Praktiskt skall detta innebära en politiksom öppnar flera kanaler mellan samhällsorganen och folkrörelserna, ochorganisationerna måste i ökad utsträckning ges tillfålle att delta iplaneringsdiskussionerna på ett tidigt stadium och på så sätt finna ut vilkaskiftande roller man från tid till annan kan spela. myndigheterfår i uppdrag att i samverkan med och länets l989/90:KrU3kommuner göra till ett försöksområde för en nyfolkrörelsepolitik som erbjuder ekonomiska möjligheter för experiment och utvecklingsarbete syftande till att med organisationslivets hjälp göra mångafler människor delaktiga av kulturlivet. I motion Kr405 (s) påpekas att flera ideellaorganisationer, huvudsakligen kyrkor och samfund, haft en form avvolontärtjänst för ungdomar mellan . Motionärerna lämnar följanderedovisning av volontärverksamheten. Som huvudprincip gäller att man gör en ettårig, i vissafall tvåårig, insats i lokalt arbete inom organisationens ram, som ett uttryckför personligt engagemang och utan avsikt att tjäna pengar. De flesta fårarbeta bland barn och ungdom och gör därmed en betydelsefull samhällsinsats. Deursprungliga ersättningsvillkoren mat, logi och fickpengar gällerfortfarande, men har i takt med utvecklingen av mer detaljerade skatteregler ide flesta fall utvecklats till en fast men låg "månadslön". För att säkra målsättningen vadgäller personlig utveckling ges en introduktionskurs i flera fall samt återkommande kursdagar . Dessutom finns ettuttalat krav på en lokal handledare, som skall se till att volontären utifrånsina egna förutsättningar får pröva sin förmåga, lära sig att samarbeta och istigande grad ta ansvar och utveckla ledarskap. Motionärerna anför att gällande skatteregler med bl.a.schablonbeloppen för fri kost och logi som riktmärken gör det allt svårare förde arbetsgivare det här gäller i de flesta fall lokala församlingar ellerlokalavdelningar av ideella ungdomsorganisationer med små ekonomiska resurserbyggda i huvudsak på frivilliga gåvor och medlemsavgifter samt en delkommunala bidrag att erbjuda volontärtjänster vid sidan av de nödvändigafasta heltidstjänsterna. De anser därför att åtgärder bör vidtas till stöd fördenna volontärtjänst. En tänkbar möjlighet är enligt motionärerna att inomramen för stödet till de centrala ungdomsorganisationerna specialdestineramedel till volontär-arbetet. Förslaget i motion Kr414 (c,fp) syftar till att stärka detnordiska samarbetet. I detta sammanhang spelar enligt motionärerna folkrörelsernaen viktig roll bl.a. genom lägerverksamhet och utbyte mellan organisationernasledning. Denna verksamhet hämmas i viss mån på grund av bristande ekonomiskaresurser. Motionärerna anser därför att det finns anledning att övervägainförande av ett organisationsstöd till svenska organisationer som villetablera eller utveckla ett samarbete med likasinnade organisationer i andranordiska länder. r Riksdagenl989/90.13samt.Nr3 det stödsom kan lämna är så utformat att det 1989/90:KrU3 ganskastarkt begränsar vilka som kan erhålla stöd. att enöversyn av dessa regler är nödvändig så att de får en utformning som bidrar till att utveckla det folkliga engagemanget för nordiskt 1 motion Kr417 (fp) fi-amhålls den stora roll somfolkrörelserna har spelat för demokratins framväxt i . Motionärernamenar att folkrörelserna även varit en mycket viktig faktor för att hållademokratin levande genom opinionsbildning och kritik av missförhållanden påolika samhällsområden. De poängterar att med folkrörelser avses de ideellafolkrörelserna, inte intresseorganisationerna. Motionärerna understryker attvarje folkrörelse arbetar, och måste få arbeta, utifrån sina förutsättningaroch sina mål. Det bidrar till mångfald och variation. Det kan aldrig, sägerde, vara statens uppgift att söka styra vad folkrörelser bör göra. Tvärtom kanman säga att samhället blir bättre ju fler människor som får tillfålle attutveckla sina egna intressen och sitt engagemang i ett konstruktivt ideelltarbete. Enligt motionärerna har staten försvåratför folkrörelserna i en rad avseenden. De nämner särskilt att stödet tillorganisationstidskrifter har tagits bort, som portokostnaderna fördessa tidskrifter stigit kraftigt. Nya telefontaxor missgynnar också föreningarna.Motionärerna betonar att folkrörelserna själva måste ansvara för sinverksamhet men att stöd i olika former från samhällets sida är av storbetydelse för att ge folkrörelserna goda arbetsmöjligheter. Enligt motion KrS 13 (c) utgör de många ideellt arbetandeledarna och funktionärerna i föreningarna en omistlig tillgång för samhället.Ofta förekommer att de utför frivilligt arbete och gör ekonomiska uppoffringar.Motionärerna anser att samhället bör stödja och uppmuntra ideella insatser iföreningslivet som bidrar till ökade sociala kontakter mellan människor i olikaåldrar och olika miljöer. bör därför ge regeringen i uppdrag attframlägga förslag till ekonomiska stimulansåtgärder för ideellt arbete. (C 86:01) avlämnade i september1988 sitt slutbetänkande (SOU 1988:39) Mål och resultat nya principer för detstatliga stödet till föreningslivet. 1 betänkandet anför utredningensammanfattningsvis att en ökad kunskap om föreningslivets roll i samhället ochdess utveckling skall ligga till grund för en framtida bidragsgivning grundadpå statistikbearbetning och forskning. Utredningen anser att det behövs en samlad syn på denstatliga /90:KrU3 bidragsgivningen inom olika områden. Detta innebär attvissa gemensamma principer skall vara vägledande för all statligbidragsgivning till föreningslivet, Bl.a. genom att dela upp bidragen iallmänna bidrag och resultatinriktade bidrag kan en samlad syn åstadkommas. Enviktig princip är att verksamheternas omfattning och inriktning skall utgöragrund för bidragsgivningen. Utredningen förordar att i en framtida bidragsgivningriksdagen bör fastställa övergripande mål för bidragen och ekonomiska ramar.Organisationerna kan, sägs det, delta i förberedande diskussioner inför dessabeslut. Beträffanderegler och kontroll anför utredningen bl.a. följande; Den framtida bidragsmodellen bör bygga påmålbeskrivningar, som utgår från bättre kunskap om föreningslivet samt ennödvändig dialog mellan organisationerna och statsmakterna. Då kan dagensdetaljstyrning ersättas med en friare användning av bidragen. Den kontroll somi dag sker kan ersättas med utvärdering av måluppfyllelse och önskade resultat.Bidragen görs mera långsiktiga, där utvärderingen sker med treårsintervaller. Samordningen av bidragsgivningen inom regeringskanslietbör förstärkas. Detta kan ske genom utarbetande av en rapport ,som överlämnas till . Denna rapport skapar förutsättningar för samladediskussioner i inför ställningstagande om bidragens inriktning förden kommande treårsperioden. I ett tidigare avlämnat betänkande (SOU 1987:3) Ju mer viär tillsammans konstaterar utredningen sammanfattningsvis bl.a. följande. Det finns i omkring 145 000 lokala föreningaranslutna till någon riksorganisation med tillsammans över 31 miljonermedlemmar. Tre av fyra föreningar är anslutna till någon av de 577riksorganisationer med individuellt medlemskap som finns i civildepartementetsregister. Dessutom finns ytterligare ungefår 50 000 lokala organisationer, medett okänt antal medlemmar, som inte ingår i någon riksorganisation. De olika föreningarna har olika mål för sin verksamhet. Dekan vara idérörelser, intresse- eller identitetsorganisationer eller föreningarför hobbyverksamhet. Men en viktig egenskap har de alla gemensamt; De har enoerhörd betydelse för att skapa ett socialt nätverk i det område där de verkar. Utredningens kartläggningar tyder på att Föreningssverigeförändrats . Intresseorganisationerna har utvecklatsbåde vad gäller antalet medlemmar och aktiviteterna. har det uppståttmånga föreningar av s.k. interaktionstyp, det vill säga t.ex. hobbyföreningareller gemenskapsföreningar. Däremot tycks de idé-burna rörelserna ha problemmed stagnerande eller till och med minskande medlemstal och låg aktivitet.Utredningen anser att det är viktigt att det kommer i gång en diskussion omdenna utveckling. Utredningen konstaterar att under de senaste årtiondenahar antalet 1989/90:KrU3 föreningar med uppgifter att tillgodose viktigabehov för sina medlemmar inom bl.a. omsorgsarbetet, de sociala, fritids- ochkulturverksamheterna ökat kraftigt. Utredningens uppdrag har varit att blandannat underlätta för sådana föreningar att verka. Några avgörande hinder för föreningar att engagera sig iden här sortens verksamhet har utredningen inte funnit. De förslag som läggs ärinriktade på att belästa den utveckling som redan pågår, och göra det lättareför föreningar att ta på sig uppgifter av detta slag. I rapporten (Ds 1989:36) Kultur i hela landet somutarbetats av en särskild utredare inom behandlasfrågor rörande inriktning och former för statens stöd till regionernas kulturverksamhet.1 rapporten betonas bl.a. att kulturens alltmer erkända betydelse för denregionala utvecklingen måste innebära att kulturen får en mer framträdande rolli den regionala planeringen. Det betonas att det är nödvändigt att varje regionfår avgöra i vilka former denna planering skall ske. I rapporten framhållsvikten av att stimulera lokala kulturinsatser och att härvidlag nya former börprövas. I rapporten presenteras inte några detaljerade förslag.Utredaren utpekar i stället ett antal områden som bör bli föremål för expansion.Han anger också var utvecklingen kan hållas tillbaka. Avsikten är attrapporten jämte de förslag och synpunkter som remissinstanserna för fram skalltjäna som utgångspunkt vid beredningen av förslag till i första handbudgetpropositionen . behandling av förslag om stöd till folkrörelser Utskottet har åren 1983, 1984, 1987 och 1988 (bet. KrU1982/83:26, bet. KrU 1984/85:5, bet. KrU 1987/88:3, bet. 1988/89;KrU2)behandlat motionsförslag om samhällets stöd till folkrörelserna. Vid samtligatillfållen har utskottet framhållit den viktiga roll som folkrörelserna harspelat och spelar för det svenska samhällets utveckling. Utskottet har vidareunderstrukit betydelsen av att insatser i form av ideellt arbete stöds ochuppmuntras. Vid behandlingen avstyrkte utskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande de aktuella motionsförslagen med hänvisning tillatt folkrörelseutredningens förslag var föremål för remissbehandling. Denfortsatta beredningen av ärendet borde enligt utskottets mening inteföregripas. Utskottet erinrade också om att beslutade omvissa ändringar i lotterilagen (1982:1011). Syftet med dessa ändringar var attge folkrörelserna ökade möjligheter till inkomster från lotterier och spel. Vissauppgifter om stöd till nordiskt i989/90:KrU3 folkrörelsesamarbete(motion Kr414) lämnar stöd till bl.a. folkbildningssamarbete, idrottssamarbete,ungdomssamarbete och teaterutbyte i . Stödet fördelas enligt av utfårdade stödordningar via nordiska samarbetsorganisationer påresp. Enligtuppgift från svenska delegations kansli innebär det förslagtill budget för som kommer att behandlas av i november1989 att de ovan nämnda samarbetsområdena skall tilldelas följande medel; Folkbildningssamarbete 2 606 000 Dkr. Ungdomssannar be t c 4 077 000 " Idrottssamarbete I 236 000 " Teater-och dansutbyte 5 781 000 " Vidare finns det möjligheter att från Nordiskakulturfonden få stöd till folkrörelseaktiviteter. har på förslag från antagit enhandlingsplan för det nordiska kulturella samarbetet (Nord 1988:2). Huvudsyftetmed denna handlingsplan är att utveckla och stärka den nordiskakulturgemenskapen. Denna gemenskap är, sägs det, inte endast ett värde i sigutan även en förutsättning för det nordiska samarbetet på övrigasamhällsområden. Syftet med handlingsplanen är att vitalisera ocheffektivisera det kulturella samarbetet. Detta skall ske genom decentraliseringoch tillskapande av nordiska nätverk som skall underlätta mellan de parter somär direkt engagerade i nordiskt samarbete. 1Nordiska rådets kulturutskott behandlsts ett medlemsförslag (A886/k) om nordiskt folkrörelsesamarbete. Förslaget syftar till att ettsärskilt stödsystem till folkrörelsesamarbetet i skall byggas upp i formav fast stöd eller ett flerårigt projektstöd. Denviktiga roll som folkrörelserna spelar i vårt samhälle framhålls i de femmotioner som utskottet behandlar i detta betänkande. Från olika utgångspunkteranser motionärerna att folkrörelsernas ställning bör stärkas och att detstatliga stödet till dem bör byggas ut. Förslageni motionerna Kr405 (s), Kr417 (fp) och Kr513 (c) tar främst sikte på de ideellaorganisationernas situation. Enligt den först nämnda motionen bör denvolontärverksamhet för ungdomar som flera ideella organisationer, främst kyrkoroch samfund, bedriver få ett särskilt stöd. 1 motion Kr417 understrykermotionärerna att de ideella folkrörelserna haft stor betydelse som opinionsbildareoch kritiker av missförhållanden på olika samhällsområden. Det är, anser de,viktigt att folkrörelserna får arbeta fritt utan någon styrning från statenssida. Motionärernapoängterar dock att stöd i olika former är av stor 1989/90:KrU3 betydelse föratt ge folkrörelserna goda arbetsmöjligheter. 1 motion Kr513 betonas attsamhället bör stödja och uppmuntra sådana ideella insatser i föreningslivet sombidrar till ökade sociala kontakter mellan människor i olika åldrar och olikamiljöer. Motionärerna vill därför att regeringen skall lägga fram förslag omekonomiska stimulansåtgärder för ideellt arbete. Som framgår av redovisningen i det föregående harutskottet vid flera tillfållen tidigare och (bet.l988/89:KrU2) understrukit den viktiga roll som folkrörelserna har spelat ochalltjämt spelar för det svenska samhällets utveckling. Utskottet vill ånyo framhållaatt ett aktivt föreningsliv är av stor betydelse för att människorna skall blidelaktiga i det fortsatta samhällsbyggandet. Det är därför viktigt att insatseri form av ideellt arbete får stöd och uppmuntran. Med anledning av de här aktuella motionsförslagen villutskottet erinra om att folkrörelseutredningen i sitt avlämnadeslutbetänkande (SOU 1988:39) Mål och medel nya principer för det statligastödet till föreningslivet föreslår nya principer för den statligabidragsgivningen till föreningslivet. Utredningen konstaterar att det behövs ensamlad syn på den statliga bidragsgivningen inom olika områden samt att enviktig princip för bidragsgivningen bör vara verksamheternas omfattning ochinriktning. Vidare anser utredningen att en framtida bidragsmodell bör utgåfrån målbeskrivningar som bygger på bättre kunskap om föreningslivet samtkontakter mellan organisationerna och statsmakterna. Bidragen bör vidare görasmer långsiktiga och dagens detaljstyrning ersättas med en rätt att friareanvända bidragen. Samordningen av bidragsgivningen inom börförstärkas, vilket enligt utredningen kan ske genom att en rapport utarbetasvart tredje år. Denna rapport skall överlämnas till och ligga tillgrund för ställningstagande om bidragens inriktning för en kommandetreårsperiod. Utskottet konstaterar att de synpunkter och förslagrörande folkrörelsernas arbete och inriktningen av det statliga stödet somutredningen presenterat ligger väl i linje med vad motionärerna för fram.Utredningsförslaget har remissbehandlats och är nu föremål för beredning inomregeringskansliet. Utskottet anser att den fortsatta beredningen inte börföregripas. Motionerna Kr405, Kr4l7 yrkandena 1 och 2 samt Kr513 yrkande 5 bördärför inte föranleda någon åtgärd. I motion Kr404 (s) föreslås att som sin meningskall ge 1989/90:KrU3 regeringen till känna vad som i motionen anförts om enförsöksverksamhet i med en friare användning av statliga resursertill folkbildningen. Utskottet har i det föregående i sammandrag redovisat denmotivering som motionärerna lämnar. Av denna framgår att motionärerna anser atten ny folkrörelsepolitik bör utformas som ger ekonomiska möjligheter tillexperiment och utvecklingsarbete. Genom en sådan verksamhet skulle folkrörelsernakunna verka för att fler människor får möjligheter att ta del av kulturlivet. I likhet med förslagen i de i det föregående behandlademotionerna överensstämmer motionärernas synpunkter och förslag väl med vadfolkrörelseutredningen har fört fram. I rapporten i hela landet (Ds1989:36) framhålls också det regionala och lokala kulturlivets betydelse urregionalpolitisk synpunkt samt den viktiga roll som folkrörelserna generellthar för en aktiv kulturverksamhet. Med hänvisning till att de två utredningsförslagen förnärvarande bereds inom avstyrker utskottet motion Kr404. Syftet med förslaget i motion Kr414 (c,fp) är att ettsärskilt stöd skall lämnas till svenska organisationer som vill etablera ellerutveckla samarbete med organisationer i andra nordiska länder. Motionärernapåpekar att det finns vissa möjligheter att få stöd från Nordiska ministerrådetför nordisk verksamhet. Detta stöd är dock begränsat, både vad avser ändamåloch bidragsberättigade organisationer. Motionärerna föreslår att somsin mening skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omutredning av och förslag till organisationsstöd till svenska barn-, ungdoms-,handikapp- och hembygdsföreningar vilka vill utveckla sitt nordiska samarbete. Utskottet har i det föregående (s. 7) redogjort för detstöd till nordiskt folkrörelsearbete som lämnas från Nordiska ministerrådetsamt för den handlingsplan för det nordiska kulturella samarbetet som antagit . Syftet med denna handlingsplan är att förstärka detnordiska samarbetet på olika områden, bl.a. på folkrörelseområdet. Med anledning av motionsförslaget vill utskottet hänvisatill att folkrörelseutredningens förslag innefattar en rätt för föreningarnaatt friare använda bidragen. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionen inte bör föranleda någon åtgärd. 1. beträffande statligt stöd till ideellafolkröreber attriksdagen avslår motionerna l988/89:Kr405, l988/89:Kr417 yrkandena 1 och 2samt 1988/89;Kr513 yrkande 5, 2. beträffandeförsöksverksamhet i attriksdagen avslår motion 1988/89;Kr404, q 3. beträffande stöd tillnordbkt folkrörebesamarbete 1989/90:KrU3 att avslårmotion 1988/89;Kr414. Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), StinaGustavsson (c), (vpk), (), IngegerdSahlström (s), () och (). Statligt stöd till ideella folkrörelser (mom. 1) JanHyttring och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "åtgärd" bort ha följandelydelse: Desynpunkter och förslag rörande folkrörelsernas arbete och inriktningen av detstatliga stödet som utredningen presenterat tar främst sikte på en omläggningav bidragsgivningen. Några konkreta förslag om en förstärkning av det statligastödet läggs inte fram. Utskottetanser att samhället bör stödja och uppmuntra de insatser på ideell bas som görsinom föreningslivet. Det är därför angeläget att så som föreslås i motion KrS13 förslag till ekonomiska stimulansåtgärder för ideellt arbete utarbetasoch föreläggs . anfört med anledning av motion KrS 13 yrkande 5 bör ges regeringentill känna. Utskottets ställningstagande innebär att syftet med förslagen imotionerna Kr405 och Kr417 i betydande utsträckning tillgodoses. deb att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande statligt stöd till ideella folkröreber attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Kr513 yrkande 5 och med anledning av motionerna 1988/89:Kr40S och 1988/89;Kr417 yrkandena 1och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.