bet · GD01KU12 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 betänkandet behandlas 42 motioner från allmännamotionstiden rörande grundlagsfrågor. Tre motionsyrkanden föreslåsbesvarade med vad utskottet anfört. Till betänkandet harfogats 24 reservationer och två särskilda yttranden. Framställningen har delatsupp i följande avsnitt; Grundlagsskyddför nationalparker och vissa älvar Mandatperiodenslängd och den gemensamma valdagen Valbarhetsregler,uppdragskoncentration m.m. 1988/89:Sf502 av m.fl. (fp) vari yrkas 30. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet. 1 1989/1980. 1989/90 KU12 l988/89.Sf5l0av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:KU 12 1. att hos regeringen begär lagförslag motorganiserad rasism i enlighet med , 1988/89;K203 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär utredning och skyndsamt förslag omgrundlagsskyd-dad egendomsrätt i enlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89:K205 av tredje vice talman m.fl.(c) vari yrkas att beslutar att regeringsformen 3 kap. 2 § skall haföljande lydelse: 2 § Rösträtt vid val till tillkommer svenskmedborgare som är eller varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen har ej rösträtt. 1988/89:K207 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. alt beslutar att såsomvilande anta motionärernas förslag till lag om ändring i regeringsformen, 2. att beslutar att såsomvilande anta förslaget i överensstämmelse med i yrkande 1 föreslagen ändringi regeringsformen 1 kap, 3 § att successionsordningen skall upphöra att gällavid utgången av , 3. att hos regeringen begär förslag tillföljdändringar i lagtext i övrigt och till reglering av andra förhållanden som kan föranledas av beslut om övergång till republik, 1988/89:K209 av m,fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär grundlagsförslag till skydd för egendomsrätten ienlighet med vad i motionen anförts, 1988/89:K210 av m.fl. (fp) vari yrkas 1, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade möjligheter till personval, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar, 3, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade möjligheter till folkomröstning, 4. attriksdagen beslutar att som vilande anta följande lydelse av 3 kap, 2 §regeringsformen: Rösträtt vid val till tillkommer svenskmedborgare som är eller har varit bosatt i riket. Den som icke haruppnått ålder senast på valdagen har ej rösträtt. Fråga huruvidarösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grund av en före valetupprättad röstlängd, 1988/89:K211 av m.fl, (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att förslag om rösträtt för invandrare iriksdagsval, oberoende av medborgarskap, föreläggs . 1988/89:K214 av Per () vari yrkas att riksdagenhos rege ringen begär en utredning om offentlig insyn i toppolitikers och andra makthavares privatekonomi, 2 1988/89:K215av () vari yrkas att beslutar /90:KU12 att slopa begreppet "uppenbart" i 11 kap. 14 §regeringsformen. 1988/89:K216 av tredje vice talman m.fl,(c) vari yrkas att begär att regeringen tillsätter en utredning meduppgift att i enlighet med vad som anges i motionen utvärdera erfarenheterna avrådgivande folkomröstningar samt att framlägga förslag om nya regler förfolkomröstningar. 1988/89:K218 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkasatt hos regeringen anhåller om förslag till grundlagsskyddad närings-och yrkesfrihet i enlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89:K219 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar anta följande förslag till ändring i regeringsformen 2 kap,3 §: Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Anteckning om medborgare i Anteckning om medborgare i allmäntregister får ej utan hans allmänt register får ej utan hans samtyckegrundas enbart på hans samtycke grundas på hans politis- 1988/89:K220 av Per m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger till känna att en reformering av regerings- ochriksdagsmakt enligt de i motionen angivna riktlinjerna bör genomföras genombeslut och verkställighet direkt i berörda riksdagsorgan. 1988/89:K221 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär utredning syftande till författningsmässig regleringav familjerätten i grundlagen. 1988/89:K222 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär utredning om ökade möjligheter till personval i enlighetmed vad som i motionen anförts, 2. att riksdagenhos regeringen begär utredning om minskat antal riksdagsmän i enlighet med vadsom i motionen anförts, 3. att riksdagenhos regeringen begär utredning om rådgivande folkomröstningar i enlighet medvad som i motionen anförts, 4. att riksdagenhos regeringen begär utredning om stärkt minoritetsskydd i enlighet med vadsom i motionen anförts, 5. att riksdagenuttalar att fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar för riksdags- ochkommunalval bör införas, 9. att hos regeringen begär utredning omgrundlagsskyd dad äganderätt och avtalsfrihet i enlighet med vad som i motionen anförts, 10. att riksdagenhos regeringen begär utredning om grundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet ienlighet med vad som i motionen anförts, 11. att riksdagenbeslutar att ändra 11 kap. 14 § regeringsformen i enlighet med vad som imotionen anförts. 10. att hos regeringen begärutredning om införandet av 1989/90:KU12 en författningsdomstoli enlighet med vad som i motionen anförts, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om politiska beslutslagenlighet. 1988/89:K223 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attnäringsfriheten bör grundlagsskyddas. Motiveringen återfinns i motion1988/89:N256. 1988/89:K224 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att rösträttsåldern , 1988/89:K225 av m,n. (mp) vari yrkas 1, att beslutar att spärren till sänkstill , 1988/89:K228 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att lagrådet får i uppdrag att göra en allmängranskning av de lagtekniska konsekvenserna av EG-anpassningen. 1988/89:K230 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en författningsutredning som utreder frågan ommaktfördelningen i det svenska styrelseskicket, 1988/89;K232 av och (båda m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attfrågor om rättssäkerhet och konstitutionell kontroll bör utredas och prövas iett sammanhang inom den ram som har angivits i motionen. 1988/89:K233 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen av regeringen begär en utredning om skyddet för närings- ochyrkesfriheten och egendomsrättens ställning i grundlag. 1988/89:K234 av tredje vice talman m.fl,(c) vari yrkas att hos regeringen begär en utredning för översyn avvissa grundlagsbestämmelser i enlighet med vad som angetts i motionen. 1988/89;K236 av () vari yrkas 1, att riksdagenhos regeringen begär förslag om sådan ändring i vallagen att punkt 1 i motionenkan verkställas, 2, att riksdagenhos regeringen begär förslag till lagändring så att motionens intentioner ompolitikeransvar genomförs, 3, att om 2 gårigenom beslutar om att parti, eller partigrupp, som ingår iregering ej skall ha majoritet i KU, 4, att om 2 går igenom hos regeringen begär utredning om lämpligaste instans för utdömande av suspendering av rikspolitiker, 1988/89:K237 av m,fl. (mp) vari yrkas attde fyra sista större outbyggda älvarna grundlagsskyddas: älv, älv,älv och . Motiveringenåterfinns i motion l988/89:Jo860. 1988/89:K240av () vari yrkas att som 1989/90;KU12 sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om beslutandefolkomröstningar, 1988/89:K241 av och (båda m)vari yrkas att hos regeringen begär att en utredning tillsätts meduppgift att framlägga förslag till ändringar i grundlagen i enlighet med vadsom i motionen anförts beträffande beskattningsmakten, 1988/89:K243 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsvad gäller mandatperiodens längd samt om skilda val till riksdag resp.landsting och kommuner. I988/89;K244 av och Hans Leghammar (bådamp) vari yrkas 1, att beslutar förbjuda omval till efter trevalperioder, 2, att beslutar förbjuda omval till landsting efter trevalperioder, 3, att beslutar förbjuda omval till kommunfullmäktige efter tre valperioder, 1988/89:K245 av och Hans Leghammar (bådamp) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till lagstiftning omskydd för samernas rättigheter enligt vad som anförts i motionen. 1988/89:K246 av och Hans Leghammar (bådamp) vari yrkas att begär att regeringen utreder frågan om politisktmångsyssleri och vidtar åtgärder för att minska mångsyssleriet. 1988/89:K249 av och (bådamp) vari yrkas att beslutar att utlänningar skall ges rösträtt tillriksdagsval vistelse i oavsett svenskt medborgarskap. 1988/89:K250 av m.fl. (mp) vari yrkasatt beslutar att skyddet för nationalparkerna skall grundlaglästas.Motiveringen återfinns i motion Jo970, 1988/89:K251 av m,Q. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om attett villkor för rösträtt och valbarhet till skall vara svensktmedborgarskap. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:Sf547. 1988/89:K324 av () vari yrkas attriksdagen antar motionens förslag till ändring av RF 3:1 och 3:6. 1988/89:K423 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om att frågan om könsdiskriminerande reklam beaktas i detfortsatta grundlagsarbetet. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:L7I7. 1988/89:K443av m.fl. (s) vari yrkas 1989/90:KU12 1. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om förbud mot bildande av nya rasistorganisationer och deltagande i gamla rasistorganisationer. 1988/89:K704 av tredje vice talman m.fl.(c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om utredning och förslag om skilda valdagar för kommunalvaloch riksdagsval samt om fyraåriga mandatperioder, 1988/89:K501 av m,fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn av förbudet mot retroaktiv skattelag stiftning. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Ju804. 1988/89:K701 av och (båda s) vari yrkas att hos regeringen begär en översyn av vallagen ienlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:K810 av Hans Leghammar (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om rekommendationer och eventuellaregler för ett enhetligare system i lönesättning och pensioner för politiker påalla nivåer. m.fl. (vpk) föreslår i motion K207 attriksdagen beslutar om övergång till republik. Motionärerna hänvisar dels tillde argument de själva anfört i motioner till tidigare riksmöten, dels tillargumentationen i en artikel av i tidskriften , nummer 8,1927. Utskottet har tidigare vid ett stort antal tillfallenbehandlat motsvarande motionsyrkanden. Senast skedde det (1988/89:KU11) då motionen liksom tidigare avstyrktes under erinran om denståndpunkt angående statsformen som intogs vid författningsreform. Utskottetgör samma bedömning nu och avstyrker motion K207. 2.Maktfördelning m.m. 1989/90;KU12 1 motion K230 av begärs en utredning avfrågan om maktfördelningen i det svenska statsskicket. Enligt motionären finnsdet i princip två slag av författningar; den ena typen bygger på 'suveränitetsprincip, där huvudfrågan är vilket organ som skall utöva en maktmed få restriktioner; parlamentet, regeringen eller folket. Den andra typenutgår ifrån Lockes maktfördelningsprincip, enligt vilken grundproblemet är attinföra restriktioner på utövandet av offentlig makt genom maktfördelning ochregler om mänskliga rättigheter, I motionen erinras om att svenska konstitution ihög grad bygger på folksuveränitetsprincipen och att den utveckling som skeddeföre dess tillkomst redan den ledde till att det svenska systemet kom att liggabetydligt närmare än Locke, Enligt motionären måste varje politiker ställa sig fråganom det kan vara en fullödig etisk princip att med smalaste tänkbara majoritetlåta fatta beslut som kan få kännbara effekter för enskilda människorminst fram i tiden. offentliga utfrågningar utgörenligt motionen en ny och välkommen restriktion på den offentliga makten. Andrasådana restriktioner skulle kunna vara begränsande procedurregler, t.ex, kräver olika slags majoritet, upp till förslagsvis , för skilda beslut.Ytterligare begränsningsmöjligheter som anvisas i motionen är beslutandefolkomröstningar, konstitutionella regler mot stora budgetunderskott och enalltför snabb expansion av den offentliga sektorn samt inkorporering i svensklag av om de mänskliga rättigheterna. Frågan om minoritetsskydd i författningen, främst vadgäller prövning av lagar som angår de medborgerliga fri- och rättigheterna,behandlas också i motion K222 yrkande 4 av m,fl, (m), I motionen erinrasom att för vissa situationer innehåller såväl regeringsformen somriksdagsordningen krav på kvalificerad majoritet eller särskilt flertal förbeslut. Enligt motionärerna kan man emellertid hysa tvekan för att ha enordning med kvalificerad majoritet beträffande frågor som kan tänkasaktualiseras tämligen ofta. En mellanväg skulle kunna vara att överväga om enminoritet i skulle ges rätt att skjuta fram beslut i vissfråga, på det sätt som enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen gällerför lag om vissa fri- och rättigheter, I motion K220 av Per m,fl, (mp) behandlasförhållandet riksdagregering. Enligt motionen är det i ett givet ögonblick iett visst politiskt system inte orimligt att anta att det finns ett visstbestämt mått av makt att utöva av politiska organ på central nationell nivå.Riksdagens makt kan därför knappast på allvar ökas utan att regeringensminskas. I motionen ges en rad exempel på åtgärder som skulle kunna vidtas föratt försvaga regeringens makt. Bland dessa ingår t,ex, att hela regeringenväljs av , att riksdagsutskotten får ta över utnämningar avgeneraldirektörer och att större motioner och utskott- sinitiativ i handläggning ges minst samma dignitet som 1989/90:KU 12 propositioner.Motionärerna anser att de i motionen angivna riktlinjerna bör genomföras genombeslut och verkställighet direkt i berörda riksdagsorgan. Isitt betänkande SOU 1972:15 Ny regeringsformny riksdagsordning framhöllgrundlagberedningen att det representativa systemet är nödvändigt förhandläggningen av rikets gemensamma angelägenheter. De valda representanternasvarar politiskt för följderna av de beslut de fattar. De handlar offentligtoch deras handlande kan granskas. Genom det representativa systemet kan vidaresambandet mellan olika beslut upprätthållas. 1 fråga om den utveckling tillparlamentarbm som skett fiån det maktdelningssystem som från början präglade1809 års regeringsform framhöll beredningen att den lett till att vissaförändringar gjorts i regeringsformen redan i samband med enkammarreformen.Ändringarna innebar att regeringens beroende av kom att framgå änklarare . Grundlagberedningenföreslog att parlamentarismen skulle befåstas ytterligare. Den nya grundlagenskulle över huvud taget inte konstituera ett system med krafter sombalanserade varandra. I författningen borde det, enligt grundlagberedningen,komma till klart uttryck att all offentlig makt i landet primärt ligger hosfolket, att är det centrala statsorganet och att riksstyrelsen liggerhos en regering som grundar sin ställning på sammansättning och äransvarig inför . dominerande ställning borde enligt grundlagberedningenkomma till uttryck i grundlagen. Propositionens(1973:90) förslag byggde på samma grundvalar som redovisats av beredningen.Utskottet (KU 1973:26) delade de värderingar som legat till grund förgrundlagsförslaget. Grundlagberedningenbehandlade också frågan om önskemål om inskrivande av medborgerliga fri- ochrättigheter i grundlagen. Önskemål framfördes såväl om att man i grundlagenskulle binda de politiska rättigheterna som om att grundlagen skulle innehållaen programförklaring angående välfårdsstatens strävanden. Olika invändningarrestes mot samtliga dessa önskemål. Beredningen fann det angeläget att kunnalägga fram ett så långt möjligt enhälligt förslag på detta centrala område.Utan meningsskiljaktigheter föreslog man att den nya grundlagen i vissahänseenden skulle slå fast klara regler om skydd för medborgerliga rättigheter.Krav på att begränsningar av de politiska fri-och rättigheterna skulleunderkastas folkomröstning avvisades däremot, liksom tanken på att det skullekrävas kvalificerad majoritet för beslut som innebar sådana begränsningar. Propositionensförslag till reglering i regeringsformen av grundläggande fri- och rättigheterbyggde väsentligen på grundlagberedningens förslag. beslut innebaratt flera rättigheter t.ex. yttrandefriheten, rätten till information,föreningsfriheten, rörelsefriheten kom till positivt uttryck i den svenskarättsordningen. vissa fri- och rättigheter, bl.a. förbud mot dödsstraff och tillfålliga 1989/90:KU12 domstolar,det skyddet att de inte kunde begränsas i annan ordning än den som gäller förändring av grundlag. Övriga rättigheter som skrevs in i grundlagen fick inteinskränkas annat än genom beslut av i form av lag. Ett enigt konstitutionsutskott ansåg emellertid inte dennareform tillräcklig utan tog initiativ till fortsatt utredning av fri- ochrättighetsfrågorna. Utredningsarbetet bedrevs av den s.k. fri- ochrättighetsutredningen som i sitt betänkande (SOU 1975:75) föreslog dels attdet grundlagsskyddade området skulle utvidgas, dels att vissa gränser skulledras för de normgivande organens möjligheter att besluta omrättig-hetsbegränsande föreskrifter. Fri- och rättighetsutredningens förslag låg i alltväsentligt till grund för proposition 1975/76:209. Föredragande statsrådetville inte godta ett system med krav på kvalificerad majoritet som en del avskyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna. Han var däremot inte heltfrämmande för tanken att förstärka skyddet för vissa rättigheter genom reglerom särskild tidsutdräkt vid behandling av ett förslag till lag sombegränsar en sådan rättighet. Han förordade att möjligheterna att på dettasätt bygga ut skyddet för fri- och rättigheterna skulle utredas i särskildordning. majoritet fann att de skäl somtalade mot ett system med kvalificerad majoritet som en del avrättighetsskyddet sammantagna hade en sådan styrka att utskottet inte kundeanta en sådan ordning. Arbetet på att förstärka och fördjupa rättighetsskyddetborde dock enligt utskottet inte ses som avslutat i och med att propositionen1975/76:209 behandlades av . I stället borde arbetet även därefterfortsätta med bl.a. en ny utredningsomgång med följande remissbehandling.Utskottet tillstyrkte däremot den föreslagna utvidgningen av detgrundlagsskyddade området, och genom beslut fick 2 kap.regeringsformen sin nuvarande, kraftigt utvidgade omfattning. Mot bakgrund av utskottets uttalande om behovet avfortsatt utredningsarbete tillsattes rättighetsskyddsutredningen. Utredningensförslag ledde till att en rad grundlagsändringar gjordes som innebar ett förstärktskydd för de grundläggande fri- och rättigheterna enligt regeringsformen. Ettviktigt inslag i detta var införande av bestämmelsen i 2 kap. 12 § tredjestycket regeringsformen att förslag till lag som angår begränsning av vissa avde grundläggande fri- och rättigheterna, t.ex. yttrandefriheten och mötesfriheten,på begäran av lägst tio riksdagsledamöter skall vila i minst tolv månaderinnan det får antas om inte förslaget vid omröstningen i kammare fårstöd av minst fem sjättedelar av de röstande. På grundval av utredningens förslag vidtogs också andragrundlags ändringar. Dessa rörde bl.a. den s.k. lagprövningsrätten och lagrådets granskning av lagförslag. Vidare gjordes ändringar i bestämmelserna i 8 kap. 15 § regeringsformen om formerna för stiftande av grundlag. En av dessa ändringar gällde införandet av bestämmelsen om att 9 beslutandefolkomröstning skall anordnas rörande grundlagsförslag om 1989/90;KU12 yrkandedärom framställs av minst en tiondel av ledamöter och minst entredjedel av ledamöterna röstar för bifall till yrkandet. konstaterade (SOU 1987:6) attgrundlagsskyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna hade byggts utetappvis i huvudsak i enighet mellan de politiska partiernaoch att de s.k. opinionsfriheterna därigenom erhållit ett starkt ökat skydd motingrepp från det allmänna. Kommittén beskrev sammanfattningsvis detta skydd såatt det bygger på en ingående reglering i grundlag kompletterad medlagrådsgranskning, vissa minoritetsrättigheter i ochlagprövningsrätt som en yttersta garanti. Enligt utskottet har skyddet för de medborgerliga fri- ochrättigheterna genom de företagna förändringarna fått en tillfredsställande utformning.Det ligger ett särskilt värde i att dessa förändringar i huvudsak har kunnatgenomföras i enighet mellan partierna. Några förutsättningar föreligger inteför att under samma grad av enighet ytterligare förstärka minoritetersmöjligheter att i förhindra eller uppskjuta beslut på sätt somföreslås i motionerna K222 yrkande 4 och K230 såvitt nu är i fråga. har till uppgift att fördjupa kunskapernaom den svenska demokratins villkor, om medborgarnas möjligheter att påverkasina levnadsvillkor och om de faktorer som skapar makt att forma morgondagensSverige. Enligt direktiven (1985:36) bör kommitténs arbete i huvudsak varaavslutat . Det finns enligt utskottet ingen anledningatt innan maktutredningens resultat presenterats tillsätta en utredning ommaktfördelningen i det svenska styrelseskicket på sätt som föreslås i motionK230 såvitt nu är i fråga. Enligt utskottet finns heller ingen anledning att nu göraförändringar i det system för kompetens- och arbetsfördelning mellan riksdagoch regering som regeringsformen föreskriver och om vilken stor enighet råddemellan de politiska partierna vid grundlagsreformens genomförande. I motion K203 av m.fl, (m) hävdas attäganderätten måste ges ett starkare skydd i grundlagen. Alternativa sätt attåstadkomma ett sådant skydd redovisas. I motionen krävs ett skyndsamt förslagom grundlagsreglering av äganderätten. Samma motionärer framför i motion K222yrkande 9 ett krav på en utredning av grundlagsskyddad äganderätt ochavtalsfrihet, 1 motionen sägs att grundlagen ger utrymme förreglering, dvs. inskränkt avtalsfrihet, inom skiftande områden. Dåavtalsfriheten har sådan stor betydelse för vårt samhällsskick bör den enligtmotionen ges uttryckligt grundlagsskydd. Detpåpekas att avtalsfriheten inte kan vara helt utan be- 1989/90:KU 12 gränsningar. Enligt motionärerna bör det i grundlag anges vilkabegränsningar som får ske. En utredning om egendomsrätten begärs också i motion K233av m.fl. (c). I motionen erinras om den grundlagsbestämmelse sominnebär att varje medborgare vilkens egendom tas i anspråk genom expropriationeller annat sådant förfogande skall vara tillförsäkrad ersättning förförlusten enligt grunder som bestäms i lag (2 kap. 18 § regeringsformen).Motionärerna påpekar att paragrafen i fråga inte föreskriver full ersättningoch att det alltså utan hinder av grundlag i vanlig lag kan föreskrivas attendast en del av förlusten skall ersättas. Enligt motionen bör enskild egendomså snart som möjligt tillförsäkras skydd i grundlag. Skyddet bör omfatta såvälfast som lös egendom liksom förfogandeförhållanden. I motion K209 av m.fl. (fp) sägs att denpersonliga äganderätten utgör en grundpelare i det svenska samhället. Det innebärenligt motionen inte att äganderätten är eller bör vara obegränsad men att detär angeläget att den ges ett starkt lagskydd. Äganderätten bör därför föras ini regeringsformen. Enligt motionärerna bör man därutöver i samband med enöversyn av äganderättens ställning se över beskattningsmaktens gränser ochkomplettera retroaktivitetsförbudet i grundlagen, så att det också innefattarden reella retroaktiviteten. I motion K501 yrkande 2 av samma motionärer angesatt den extra vinstdelningsskatten, den tillfålliga förmögenhetsskatten och dens.k.