bet · GD01SoU12 · 1989-12-31 00:00:00 — Tolkar jag rätt när jag* noterar all mandelvis har ändrat sin tidigare uppfattning i denna fråga? Ytterligare en fråga: Kommer man att klara av det mycketmassiva behovet av utbildning av. : Om vi skall få den ökade flexibilitet som bl.a. exemplet frånSkellefteå talar för, hur skall då statsbidragen utformas framöver? Anser maninom att del skall skrivas mer regler och bruksanvisningar iriksdagen? Skall vi inte i stället skapa större frihet för kommunerna attsjälva använda pengarna på del sätt de innerst önskar? Jag vill också ställa en fråga med anledning av professorBengt uttalande om den dåliga utbildningskvaliteten. Om detta nu ärkorrekt, vad tänker då göra åt saken? : Först måste jag erkänna att del egentligenvar som skulle ha representerat kommunerna. Men hon blev sjuk,och därför har jag försökt att i hennes ställe göra en övergripanderedovisning. Jag skall försöka svara på frågorna ändå. Är det realistiskt att kommunerna kommer att kunna byggaut äldreomsorgen i den omfattning som planeras? frågade och speciella former av boende för äldre och framför allt föråldersdementa är en rätt ny företeelse i kommunerna. Det är något vi har satt igång , eftersom dessa grupper har funnits mestinom långvården och psykiatrin. Det är svårt för mig att göra bedömningar förandra kommuner. Men jag har pekat på ett antal hinder som finns, hinder som kanundanröjas för att vi skall kunna få bättre förutsättningar att bygga ut.Självfallet kommerdetta att ta tid. Jag vill här understryka två viktiga saker som 1989/90:SoU12 många harsagt tidigare: Vi skall eftersträva en hög grad av flexibilitet Bilaga och kanskelägga mer av kvaliletssatsningarna på personalen i stället för påkvadratmetrar. En annan fråga gällde om har ändratinställning vad gäller kravet på att äldres bostäder skall vara fullständigtutrustade. Jag måste erkänna att jag inte riktigt kan svara på den frågan. Jagvet inte vilken uppfattning man har haft tidigare, men jag är rätt övertygadom att det remissvar som kommer att lämnas från understrykervikten av all ha flexibla regler när del gäller olika boendeformer. Jag haruppfattat det så rätta om mig jag har fel att räntelån inte utgårtill sjukhemmen, men väl till ålderdomshemmen. Och kan ni själva räkna utatt kommunerna inte kommer att bygga några sjukhem utan kommer att byggaålderdomshem i stället. Vår ekonomiska situation är givelvis oerhört styrandeför oss. Så till frågan om personalsituationen. Vi har stora behovav fortbildning av vårdbiträden, och vi behöver ta in den medicinska kompetensen.Den erfarenhet jag har från min kommun och detsamma gäller andra kommuner är att det inte är svårt att rekrytera personal till gruppboendeenheter ochtill vården där. Den är någonting annorlunda, någonting som många söker sigtill därför att de tidigare kanske har haft ett fysiskt mycket krävande arbete,med tunga lyft osv. Vi har således upptäckt att det bland personalär attraktivt att få arbeta med åldersdementa. Vad gäller flexibiliteten och statsbidragen anser jag attvi behöver en mycket stor flexibilitet för att kunna bygga om och bygga nytt,för att kunna bygga sjukhem, ålderdomshem, gruppboende och för att kunnaanvända vanliga lägenheter i detta sammanhang. Vad som är önskvärt är reglersom inte styr oss åt ett håll och utesluter något annat. : Tack, . återstår litettid för några korta inlägg. : Jag delar uppfattningen att vi skall ha ettmer flexibelt syslem när det gäller bostadsformer och annat. Man skall dock haen sak klar för sig: Om man vill ha en kontinuitet i boendet, t.ex. i fråga omgruppboende, får det i alla fall inte inkräkta på bostädernas tillgänglighet.Även en person som har demensproblem kan ju bli rörelsehindrad. Delta får dåinte innebära att denna person måste lämna sin bostad och övergå till en annanboendeform. Det skulle vara katastrofalt. Man får alltså inte tumma påtillgängligheten. När det gäller frågan om personalens utbildning är detviktigt all vi tänker efter vilken typ av utbildning som skall bli aktuell. Om det är kontinuitet vi eftersträvar måste det rimligtvis bli fråga om en bred utbildning och inte en specialiserad utbildning som innebär att olika personer specialiserar sig på olika, smala områden. Utbildning skall i stället ge en bred kompelens, dvs. ett fåtal personer skall efter den utbildning de genomgått kunna utföra de insatser som 55 När del gäller forskningen hade jag tidigare tänkt ställaen fråga, 1989/90:SoU 12 men jag fick aldrig möjlighet att göra det. rört sigmycket om medicinsk forskning. Jag vill därför fråga: Har man runt om i världenstuderat hur olika typer av samhällen klarar demensproblemen? Såvitt jagförslår kan man rent medicinskt inte göra så mycket åt dessa problem . Mende sociala nätverk, de olika former av omhändertagande som finns i olikasamhällssystem däremot kanske har inverkan i det sammanhanget. En forskning somundersöker dessa faktorer borde ju kunna ge en del resultat som kan användasvid samhällsplanering osv., även i vårt eget samhälle. : Jag skulle vilja att fler av de närvarandekommenterar vad förslaget om förändrat huvudmannaskap inom äldreomsorgenkommer att innebära för just den grupp av människor som vi talar om omförslaget är ett hot eller en möjlighet. : Jag upplever det som ett hot. : Jag upplever det som en möjlighet. : I rättigheterser vi mycket positivt på huvudmannaskapsförändringen. Vi hoppas att det nuinte skall bli stillestånd, utan att utbyggnaden skall fortsätta. Vi har uppfatlaten del signaler som gör oss oroliga. : Vad gäller hur man ser på detta problem iolika kulturer kan jag säga att det naturligtvis har genomförts olikatranskul-turella studier om omhändertagande. Det finns länder där man harytterst litet av ett differentierat utbud. Ett sådant land är , därmycket av institutionsvård, sjukhem osv., har omvandlats till krigssjukhusunder långa tider. Detta har medfört att det där nästan uteslutande blir frågaom hemvård. Jag upplever det som en stor katastrof när de dementas anhörigainte har något val, utan måste vårda de dementa i hemmen. Det sliter både påfamiljer och patienter. Jag tror därför alt vår satsning på ett differentieratutbud är rätt väg att gå. Det familje-slöd som finns i storstäder i ärminimalt, det måste jag tyvärr säga efter att ha studerat situationen iStockholm, men närstående gör mycket stor nytta. : Från ser vi ettöverförande till primärkommunerna av huvudmannaskapet för de särskildaboendeformerna som en naturlig åtgärd, alltså snarare som en möjlighet än etthot. Men jag vill understryka del som också berörde, alltså i övergångsfasen får se till alt det inte sker en avmattning i utbyggnadeni fråga om t.ex. gruppboendet. Det måste man ägna särskild uppmärksamhet åt. : Det är mycket viktigt att som någon här gjorde påpekaatt det finns en risk för att det kommer att bli litet av stiltje. Vi får förmoda all fattar beslut om attkommunerna skall ha helhetsansvaret i fråga om specialbostä- der för äldre och att detta skall gälla utan att 1989/90:SoU12 resursernaså att säga har förts över på kommunerna. Detta ser jag Bilaga alltså somen stor risk. : Det är positivt att det sker enförändring i fråga om huvudmannaskapet, men man får aldrig glömma att det härär fråga om sköra människor som behöver sjukvårdsinsatser. De måste ha tillgånglill sådana, precis som alla andra. Vi har inte diskuterat ett dugg om frivilliginsatser. Detborde man göra. Jag vill också göra ett påpekande rörande de fall då yngremänniskor vårdar en dement. 1 sådana fall måste man se över försäkringskassebestämmelserna.Detta gäller nämligen inte vård i veckor eller månader; det gäller vård somkan pågå . 1 sådana fall kommer tidigare yrkesarbetande att hamnautanför försäkringskassetryggheten. Detta måste beaktas. : Jag tycker att diskussionen här harcirkulerat mycket kring de patienter som redan tydligt kliniskt manifesterat enutvecklad demensform och kring frågan om hur deras omvårdnad skall le sig.Detta är oerhört viktigt. Vi måste emellertid också komma in på frågan; Hurupptäcker vi de tidiga symtomen, och vem gör det? är det i Slockholm med undantag för , där Äldrecentrum håller sin skyddande hand överde äldre en slump var patienter med begynnande demens hamnar; hosprimärvården, geria-triken eller psykiatrin. Jag skulle på basen av minerfarenhet och som chef för bl.a. ett öppenvårdsteam för psykiskt sjuka påSödermalm vilja förorda att det tillskapas öppenvårdsteam. Det behövs ingakonsligheter; en till två sjuksköterskor, ett par undersköterskor och kansketvå vårdbiträden från som kan bedriva en uppsökande verksamhet ochta emot remisser. Jag skall inte nu förlänga tiden, men jag skulle så småningomi något sammanhang vilja återkomma och bidra med en planering och en skissöver hur ett sådant öppenvårdsteam kunde se ut. Jag vet vad jag talar om,eftersom vår öppenvårdsverksamhel inom psykiatrin tydligt och klart haravlastat den psykiatriska akutmottagningen och den stora akutmottagningen påSödersjukhuset genom att vi fångar upp demenspatienterna på ett tidigt stadium. : Jag vill rikta ett varmt tack till alladeltagare. Jag är medveten om att detta har varit en mycket komprimeradföreställning. tar även emot kompletterande skriftligt materialom sådant finns; kansliet tar tacksamt emot detta. kommer nuatt behandla ett antal motioner som har väckts och kommer medett belänkande där vi hoppas kunna infoga de uttalanden som har gjorts i dagunder denna utfrågning. Jag ber återigen alt få tacka alla deltagare, och jaghoppas att vi även i fortsättningen skall kunna hålla kontakt så att vi kan fåinformation när nya rön och erfarenheter kommer fram. Motionöverflyttad från bostadsutskottet................... 2 Informationom demenssjukdomar............................. 3 Forskningom demens m.m......................................... 4 Vård ochbehandling................................................... 6 Gruppboendeför åldersdementa................................ 8 Reservationer............................................................. ........ 12 Bilaga(stenografisk utskrift från den offentliga utskottsut frågningen) ................................................................ 17