bet · GD01JoU9 · 1989-12-31 00:00:00 — deb att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjarmed "Vidare avstyrker" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: Som anförs i motioner måste tydliga ochbestämda gränser för genteknisk verksamhet upprättas. Ett exempel på verksamhetsom bör förbjudas är viss genteknisk manipulation med patogentmaterial. Sådant patogent, dvs. sjukdomsalstrande, material kan utgöras avsåväl gener som organismer. Risken består bl.a. i att det gentekniska förfarandetkan öppna nya spridningsvägar för sjukdomar och att tidigare ofarligamikroorganismer omvandlas till sjukdomsal-strare. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1988/89:Jo6l4 yrkande 2 (delvis) och Jo622 yrkande 3bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse; 15. beträffande förbud mot genteknbk manipulationmed pato gent material attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Jo622 yr kande 3 och 1988/89;Jo614 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 37 Ettinternationellt regelverk för bioteknik i989/90:JoU9 (mom. 16) KarlErik (), (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Enligtyrkande" och slutar med "av motionsyrkandet" bort ha följandelydelse: Somanförs i motion 1988/89:Jo601 bör aktivt verka för att få till ståndett internationellt regelverk kring forskning och användning av bioteknik. Detkan ske inom FN-systemets ram och genom dess fackorgan. Den moderna bioteknikenfår inte leda till en ytterligare exploatering av tredje världen. anfört bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse: 16. beträffande ett internationellt regelverk för bioteknikatt med anledning av motion 1988/89;Jo601 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. , 1989/90:JoU9 Yttrandeöver motioner om bioteknik jordbruksutskott har hemställt attlantbruksstyrelsen skall yttra sig över motionerna 1988/89;Jo601, J06IO, J06IIoch Jo614 om bioteknik m m. Biotekniska processer av olika slag har använts inom mångaområden inom jordbruket, t ex vid syrning av mjölk. Debiotekniska processerna har efter hand utvecklats och blivit alltmerkraftfulla. Växtförädling och avelsarbete inom husdjursskötseln innebär alltidatt växternas eller djurens genetiska uppsättning förändras. Den modernagentekniken har inneburit att avelsarbetet fått ett mycket effektivt ochförfinat instrument som snabbt och revolutionerande kan ändra växternas,djurens och mikroorganismernas genuppsättning. I och med detta har de etiskafrågorna liksom bedömningen av vilka risker det finns att släppa ut t exgenmanipulerade mikroorganismer i naturen fått en helt annan betydelse. Kravenpå kontroll från samhällets sida har ökat liksom kraven på fastställande avetiska gränser. 1 motionerna tas upp en rad frågeställningar som ihuvudsak berör andra områden än jordbruket. Förutom övergripande frågorbegränsar lantbruksstyrelsen yttrandet till frågor som rör jordbruket. Inomjordbruket berörs djurproduktionen och växtodlingen inklusive yttre miljön.Lantbruksstyrelsen redovisar allmänt nuläget, vilka regler som gäller samt enbedömning av vilka åtgärder som behövs inom dessa områden. Därutöver redovisassynpunkter mera utförligt inom några områden som är av principiell karaktär.Frågor om patent berörs inte. överföring av befruktade ägg frånett hondjur (donator) till ett eller flera andra hondjur (mottagardjur) är enteknik som tillämpas i i begränsad omfattning inom nötkreatursaveln.Verksamheten kan i sig själv inte betecknas genteknik eftersom ingen ändringsker av arvsmassan. Embryoöverföring är dock en av förutsättningarna förutvecklingen av genteknik. Tillstånd till embryoöverföring i fåltverksamhet prövasmed stöd av Lag om kontroll av husdjur (SFS 1985:342) m m av lantbruksstyrelsen. Endast s k oblodig metod får användas dvs. embryon får inte tas ifrån donatordjuret med kirurgiskt ingrepp. Motsvarande gäller inplacering av embryot i mottagardjuret. Tillstånd till embryoöverföring har 2 seminföreningar. Svensk Husdjursskötsel och en enskild lantbrukare. Totalt sker mellan 50 och 100 embryoöverföringar i . Importtillstånd för nötembryon har beviljats. Import av embryoner kan i många fall vara en fördel ur smittskyddssynpunkt jämfört med import av levande djur och kan därför beräknas öka i Embryoöverföringförekommer inte i praktisk drift 1989/90:JoU9 hos andradjurslag än nötkreatur. Verksamheten med embryoöverfö- Bilaga Inom EG har man gjort den bedömningen att avlantbrukarna med mjölkproduktion har möjlighet att utnyttjaembryoöverföring. Kloning eller delning av embryon. Delning av embryonförekommer inte i praktisk verksamhet i . Delning av embryon kan inteheller betraktas som genteknik eftersom arvsmassan inte förändras. Delningeller kloning ger ett antal djur som är exakta kopior från genetisk synpunkt. Lantbruksstyrelsen har inte prövat om tillstånd kan gestill embryoöverföring kombinerad med kloning eller delning. Lantbruksstyrelsengör dock den bedömningen att det inte finns tillräckligtförfattningsstöd för att förbjuda kloning eller delning av embryon. Om kloningav djur skulle bli en allmänt använd metod inom avelsarbetet finns risker förutarmning av den genetiska variationen. Befruktning in vitro. Aggstockar från slaktade djuranvänds. Från varje djur kan 1520 ägg erhållas. Äggen befruktas med spermier iprovrör. Metoden används inte i . Samma regler som gällersemin och embryoöverföring bör gälla för denna metod. Att tillföra ett djur hormoner är i sig självinte bioteknik. Hormoner kan dock framställas genom utnyttjande av genteknik påmikroorganismer. Med sådan teknik kan framställningen av betydande kvantiteterhormoner ske snabbt och billigt. Hormoner har därmed blivit ett intressanthjälpmedel i kommersiell animalieproduktion. Det som främst diskuteras är tillväxthormoner. Kvigor somtillförs tillväxthormoner får en 25-procentig högre avkastning som kor.Göd-tjurar växer fortare och får magrare kött om de tillförs hormoner.Tillförsel av hormoner i regleras genom Lagen om foder (SFS 1985:245)och Djurskyddslagen (SFS 1988:534). 1 lag om foder lyder paragraf 3:"Antibiotika eller andra kemoterapeutiska medel får tillsättas foderendast för att förebygga, lindra eller bota sjukdom eller sjukdomssymtom".Hormoner kan hänföras till andra kemoterapeutiska medel. I djurskyddslagen paragraf 12 står: "Regeringen ellerefter regeringens bemyndigande lantbruksstyrelsen får meddela föreskrifter omförbud mot eller villkor för 2. tillförsel av hormoner eller andra ämnen till djur föratt påverka djurets egenskaper i annat syfte än att förebygga, påvisa, lindraeller bota sjukdom eller sjukdomssymtom." Lantbruksstyrelsen har i föreskrifter (LSFS 1988:40)tillåtit att hormoner får tillföras djur i syfte att förhindra befruktning,framkalla abort, stimulera ägglossning, verka sammandragande på livmoder ellersynkronisera brunst. Enligt lantbruksstyrelsens bedömning finns för närvarandeinga krav 1989/90:JoU9 eller intresse från jordbrukets sida i att få utnyttja tillväxthor- Bilaga Inom detta område kan en rad olika former kommaatt utvecklas beroende på syftet med förändringen av arvsmassan. Här beskrivsnågra av de former av genteknik som diskuteras inom husdjursområdet utifrånsyftet med genförändringen. Gener för produktion av tillväxthormoner kan tillföras djuret. Gener kan bytas så att t ex mjölkens sammansättningförändras. Fettsammansättningen kan förändras i slaktdjur. Transgena djur.Gener från andra arter t ex människa kan överföras till djur som sedanproducerar en blodfaktor eller protein som är värdefullt inom humanmedicinen.Inom EG bedöms att transgena djur kommer att kunna utnyttjas kommersiellt 1998. Sjukdomsresistens.Gensammansättningen förändras så att djurens motståndskraft mot vissa sjukdomarökar. Gener sommedför missbildningar kan tas bort i spermier eller äggceller före befruktning. Idisslarnasmikroorganismer kan förändras genom genteknik för att öka effektiviteten inäringsupptagandet. Användning inomveterinärmedicinen vid diagnostisering och framställning av vaccin. Mosaikdjur.Korsning av djur mellan olika arter. Mosaikdjur bedöms inte få någon praktiskbetydelse. Ingen av ovan nämnda former av genteknik utnyttjas i detpraktiska jordbruket . Däremot sker viss forskning i om området i . Den nya djurskyddslagen ger möjligheter att meddela förbudeller villkor för användning av genteknik på djur. Djurskyddslagen 12 paragraf lyder. "Regeringen eller,efter regeringens bemyndigande lantbruksstyrelsen får meddela föreskrifter omförbud eller villkor för 1. användning av genteknik på djur 3. avelmed sådan inriktning som kan medföra lidande för djuren eller påverka djurensnaturliga beteenden." Lantbruksstyrelsen har inget bemyndigandeatt pröva om t ex gentekniskt förändrade djur får användas inomanimaliepro-duktionen. Lantbruksstyrelsen har i skrivelse till regeringen1989-09-18 föreslagit vissa ändringar i djurskyddslagen ochdjurskyddsförordningen. När det gäller genteknik har lantbruksstyrelsen begärtatt djurskyddsförordningen skall få ett tillägg med följande lydelse: Om genteknik på djur skall föras ut i praktisk användningskall lantbruksstyrelsens tillstånd inhämtas. Lantbruksstyrelsenanför vidare i skrivelsen att forskningen inom 1989/90:JoU9 områdetbör vara fri och begränsas endast av den etiska prövningen av Bilagaförsöksdjursanvändningen. Förutom bedömning från djurskyddssynpunkt kan genteknik pådjur komma att kräva en särskild etisk bedömning om tekniken resulterar ilivsmedel som är skadliga eller oacceptabla för konsumenten.Lantbruksstyrelsen har inte tagit ställning till hur sådan prövning skall skeoch av vem utan avvaktar här den utredning som genomförom genteknik. Försök och forskning. Lantbruksstyrelsen anser detangeläget att forskning och försök om genteknik liksom övriga biotekniskaprocesser kan fortsätta i och avstyrker således det förslag tillmoratorium som framförts i motion Jo 614. Det är viktigt att det finns enkompetens inom området i så att en prövning kan ske av teknik ellerprodukter som införs från utlandet eller utvecklas inom . Beträffande användning av genteknik på försöksdjur skalldetta liksom all annan försöks- och forskningsverksamhet prövas från etisksynpunkt innan användningen påbörjas (paragraf 21 i djurskyddslagen). Dennaprövning avser i första hand djurets behandling, om försöket på djur är nödvändigtosv. Någon bedömning sker inte om resultatet av gentekniken ger produkter ellerlivsmedel som inte är etiskt försvarbara. Sammanfattningsvis bör följande kriterier vara vägledandevid tillämpning av den nya tekniken hos djur. -Djureteller dess avkomma får inte lida vid behandlingen -Den genetiska variationenfår inte utarmas -Tekniken får inte resultera ilivsmedel som är skadliga eller oacceptabla för konsumenten Inom växtförädlingen har gjorts betydande framsteg i frågaom utveckling av effektiva metoder för att förändra de odlade växternasegenskaper i önskad riktning. har möjligheterna att föra överegenskaper mellan olika arter ökat väsentligt. Gentekniken innebär ytterligareett stort steg i denna utveckling. Denna teknik kommer att få stor betydelse idet framtida växtförädlingsarbetet. Den torde dock inte under överskådlig tidersätta traditionell förädlingsteknik, utan snarare vara ett värdefulltkomplement till denna. Som framgår bl a av motionerna anses den nya tekniken gebetydande möjligheter att lösa angelägna problem, t ex i fråga om bättreresistens mot skadegörare i våra odlade grödor. Den nya tekniken kan emellertidleda utvecklingen i icke önskvärd riktning. Några sådana exempel redovisas i deföreliggande motionerna, såsom risk för utarmning av den genetiskavariationen, olika icke önskvärda miljöeffekter av växter framställda med dennateknik samt möjligheten att tekniken skulleleda till ett ökat beroende av kemiska bekämpningsmedel. Enligtlantbruksstyrelsens mening medför införandet av transgena 1989/90:JoU9 växter imiljön risker av olika slag. Dessa risker måste emellertid vägas Bilagamot de fördelar som kan vinnas. Användningen av växtmaterial vars egenskaper påverkats medhjälp av genteknik kan via utsädeslagstiftningen regleras på samma sätt somtraditionellt framställt sortmaterial. Genom ändring i växtskyddslagen är detfrom möjligt att meddela förbud eller villkor för användning av 1. genteknik på växter 2. gentekniskt modifierade växter 3. gentekniskt modifierade organismervid växtodling Beträffande odlade växter och även gentekniskt modifieradeorganismer som används vid växtodling finns således redan nu vissa möjligheteratt reglera användningen. 1 äldre lagstiftning på växtodlingsområdet har intebeaktats de särskilda förhållanden och risker som gentekniken skapat.Förarbeten saknas därför helt i vilka lagstiftarens syn på olika frågorutvecklats till stöd för myndighetsutövningen. Ofta har konsumentskyddsaspektervarit grunden för nuvarande lagstiftning. Det innebär bl a att införsel avutsäde och växter för enskilt bruk vanligen inte kontrolleras. 1 den mån äldrelagstiftning skall användas för kontroll måste den därför kompletteras. Utanatt ingående ha prövat hur detta skulle kunna ske är styrelsen tveksam till omdetta är en framkomlig väg. Styrelsen anser därför att en särskild lagstiftningsannolikt behövs. Allmänna synpunkter i fråga om åtgärder för det fortsattaarbetet Utvecklingen inom det biotekniska området kan medförarisker, som dessutom ofta är svåra att bedöma. Därmed blir också ofta sådanafrågor kontroversiella för en bred allmänhet. Det är därför angeläget att dessafrågor, och då särskilt frågor om genteknik, blir föremål för en breddiskussion. Berörda frågor bör därför utredas. Inom jordbrukets område pågårsom tidigare nämnts utredning av vissa sådana frågor. Enligt lantbruksstyrelsens bedömning föreligger inomjordbrukets område inte skäl att i avvaktan på nämnda utredningsarbete stoppaden gentekniska utvecklingen. Det är istället angeläget att berörda myndigheterm fl engageras i utredningen och kontrollarbetet. På så sätt främjas ennödvändig kompetensutveckling bäst. De möjligheter till kontroll somföreligger bör vara till fyllest som krävs för utredning ochställningstaganden till behovet av ytterligare åtgärder. I den månHybrid-DNA-delegationens resurser är otillräckliga bör dessa tillfålligt förstärkas. Styrelsen vill slutligen understryka vikten avinternationell samverkan på detta område. I handläggningen av detta ärende har deltagit ifgeneraldirektören, avdelningscheferna , avdel- 43 ningsdirektör samt föredragande byråchef Genom att begreppet bioteknik är utgångspunkten förrubricerade motioner berör deras innehåll och förslag utomordentligt stora områdenav näringsliv och samhälle. Den snabba utvecklingen av biotekniken, specielltden s k hybrid-DNA-tekniken, gör det uppenbart angeläget med en bred debatt omden nya teknikens möjligheter och risker. Motionerna redogör på ett relativt likartat sätt förproblem och möjligheter samt lämnar förslag som i huvudsak går i sammariktning. koncentrerar sig till de förslag som närmast berörverkets ansvarsområde, nämligen utvecklingen av tillämpningar inom de areellanäringarna, miljövårdsbioteknologi, riskvärdering av genteknologi,lagstiftning och kontroll. Det är naturligtvis viktigt att verkets bedömningarom dessa frågor vägs samman med bedömningar om andra motionsförslag till enhelhetssyn. Bland annat bör också diskuteras de konsekvenser ett uteblivetutnyttjande av den nya tekniken innebär. fokuserades debatten kring den nyahybrid-DNA-tekniken till risker med oavsiktlig spridning av hälsofarligamikroorganismer från industrianläggningar, exempelvis läkemedelsindustrin.Kraven från myndigheter ledde till särskilda säkerhetsåtgärder, bl a inneslutnaprocesser. diskuteras risker i samband med avsiktlig spridning avgentekniskt modifierade organismer, speciellt inom jordbruk, skogsbruk ochvattenbruk. Just avsikten att konstruera mer organismer avsedda för attöverleva i naturmiljön har framhållits som ett särskilt problem i sammanhanget.Ett annat problem är sambandet mellan användning av gentekniskt modifieradeorganismer i kombination med bekämpningsmedel. Användningen av genteknisktmodifierade organismer kan hindra ansträngningarna att begränsa kemikalieanvändningeninom de areella näringarna. Ytterligare problem är de miljökonsekvenser som kanuppträda och fördelas mellan och i-länder vid gentekniskt FoU ochtillämpning samt följder av ersättning av naturliga råvaror med gentekniskaprodukter. Biotekniskt utvecklingsarbete har också en kontaktyta motett annat problemområde inom miljövården. Allt förädlingsarbete måste baseraspå god tillgång till genetiskt material. Ett alltför intensivt förädlingsarbeteinnebär risker för förlust av genmaterial. Det är därför viktigt attursprungliga genkombinationer bevaras i vilt levande material. Inte minstmångformigheten i tropikernas fauna och flora innebär en genresurs som kanutnyttjas för framtida behov inom förädlingsarbete. Utvecklingenav den nya biotekniken inom de areella näringarna är 1989/90:JoU9 enligt verkets uppfattning ett prioriterat område för forskning och Bilaga Motionerna behandlar endast i liten omfattning etttillämpningsområde av särskild betydelse för ,miljövårdsbioteknologi. Teknologin har lång tradition inom miljövården, bl ainom avfallshantering och avloppsvattenrening. Ny bioteknik kan effektiviseraprocesser, förbättra renings- och saneringsteknik. Det är angeläget attmiljövårdsbioteknologisk forskning uppmuntras inom ramen för det nationellabioteknikprogrammet för vilket STU har ett särskilt ansvar. De potentiella ekologbka rbkerna i samband med planeradspridning av gentekniskt modifierade organismer eller transgena organismer är internationellt föremål för en omfattande debatt. Motionerna har tagitupp möjliga risker med en sådan introduktion och lämnat förslag om förbud motspridning (c och mp) samt lagreglering av utplantering/spridning av genetisktförändrade organismer (fp). delar uppfattningen att det finnspotentiella risker med avsiktlig introduktion av transgena organismer. En saklig bedömning av den nya biotekniken kräver enkunskapsuppbyggande forskning där inte minst internationella erfarenheter tastill vara. har initierat ökad forskning om ekologiskriskvärdering av genteknik. kommer ett förslag till samlatflerårigt forskningsprogram att finnas på området. Ekologer och annan expertiskan inte förutsäga eventuella problem med olika slags transgena organismerpå dagens kunskapsnivå. Forskningen behöver utveckla metoder förproblemidentifiering, bygga upp erfarenhet om gjorda introduktioner ochmedverka vid myndigheters arbete med riskvärdering, dokumentationskrav ochövervakning. Forskningen innefattar många viktiga vetenskapligafrågeställningar, exempelvis överlevnad och reproduktion av introduceradorganism, samverkan med andra organismer i miljön och effekter på ekosystemnivån,samt kräver medverkan från skilda discipliner, bl.a. molekylärbiologi,genetik, ekologi och utveckJingsbiologi. Ökat internationellt samarbete äruppenbart nödvändigt inte bara på forskningsnivån utan också om riskvärderingoch övervakning på myndighetsnivån, bl a inom och EG. Alla motionerna hemställer om en översyn av lagstiftningoch kontroll inom bioteknikområdet, bl a föreslås en särskild gentekniklag(mp) och en biotekniklag (c). har i hybrid-DNA-delegationenframfört att osäkerhet föreligger om gällande lagstiftning och kontroll iSverige ger möjligheter till en effektiv reglering av avsiktlig spridning avgentekniskt modifierade organismer. Delegationen har till regeringen framförtatt en översyn och eventuell komplettering av gällande lagar och förordningarbör göras. I proposition 1988/89:140 har regeringen föreslagitriksdagen en ändring i växtskyddslagen vilken möjliggör för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om 45 förbudeller villkor för användning av genteknik på växter, gentekniskt modifieradeväxter samt gentekniskt modifierade organismer vid växt- 1989/90:JoU9 odling. har ocksåinitierat en departementsutredning med syfte att kartlägga forskning om ochanvändning av genteknik på växter och djur. anser att ändringen i växtskyddslagen ärett steg i rätt riktning. En bredare översyn av lagstiftning och kontrollgällande även annan bioteknisk verksamhet eller produktion, i enlighet medmotionärernas förslag, är emellertid nödvändig. En sådan översyn får visa omdet är tillräckligt med modifieringar i existerande lagstiftning eller om detär nödvändigt med en kompletterande bioteknik- eller gentekniklag. 1sammanhanget bör även övervägas vilka existerande myndigheter eller nya organsom bör pröva nya genteknik-tillämpningar. Nuvarande situation som innebär att introduktion avtransgena organismer kan göras utan en ekologisk riskvärdering ärotillfredsställande. Hybrid-DNA-delegationens prövning är inteobligatorisk. Med hänsyn till den brist på kunskap och den stora osäkerhet somidag gäller beträffande de ekologiska riskerna med att frisläppa transgenaorganismer är det naturligt med en mycket restriktiv hållning och en ingåendeprövning i varje enskilt fall. En prövning bör inledas med en bedömning av motiven bakomönskemålet att frisläppa genmodifierade organismer och möjligheterna att nåsamma mål med alternativa metoder. Om man därvid finner att motiv för attanvända sig av den aktuella organismen föreligger, bör bl a en ekologiskriskbedömning utföras. Bedömningen bör innefatta möjligheterna till överlevnad,reproduktion och spridning samt riskerna för genöverföring till andra organismeroch förändringar i det genetiska material som de frisläppta organismernarepresenterar. Garantier för att spridningen av genmodifierade organismer kankontrolleras och att de kan avdödas eller insamlas vid behov måste ges. Fördessa bedömningar bör ett organ upprättas, till vilket experter medforskningserfarenhet i de aktuella problemområdena kan knytas. Sammanfattningsvis anser att -den nyabioteknikens möjligheter och risker bör på olika sätt få en fortsattbelysning, -utvecklingen inom jordbruk, skogsbruk och vattenbruk är särskiltangelägen att följa med hänsyn till potentiella ekologiska risker,fördelar och undvikande av risker, -intensifierade insatser behövs inommiljöbioteknologi för att åstadkomma renare processer, renings- ochsaneringsteknik, -ett forskningsprogram avseende riskvärdering av genteknik ärnödvändigt för problemidentifiering och bedömning av ekologiska risker, -enbred översyn av lagstiftning och kontroll är nödvändig och bör skesnarast, -det är nödvändigt med en restriktiv hållning till ett medvetet frisläp pande av transgena organismer med hänsyn till bristen på kunskap och den stora osäkerheten vad gäller de ekologiska riskerna. Beslut omdetta yttrande har fattats av undertecknad generaldirektör. Vidhandläggningen av ärendet har i övrigt närvarit avdelningschefer- Bilaga naLars-Erik Esping och , avdelningsdirektören ,forskaren samt avdelningsdirektören ,föredragande. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) UHÄ har berett samtliga universitet och karolinskainstitutet tillfålle att yttra sig. Inkomna yttranden bifogas och UHÄ hänvisari sakfrågorna till de synpunkter som förs fram i dessa (här utelämnade). Den biotekniska forskningen har under de senastedecennierna genomgått en utveckling som resulterat i en helt annan förståelseav livsprocesserna än vad som varit möjlig att uppnå. Tillämpningarav resultat från bioteknisk forskning har visat sig vara av stort värde bl aför framställning av nya läkemedel. Genteknik är ett metodområde som kan finna användning inombioteknik. Genteknik kan utnyttjas för att tillföra en cell nya egenskaper.