bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — skottetvid avvägningen av de olika önskemålen om anslagets storlek för sin del stannatför att föreslå med anledning av dels propositionerna 76 och 146,dels de ovan redovisade motionerna att för nästa budgetår anvisa ett anslagav 1 050 milj.kr. Utskottet anser att den ytterligare prioritering av de mestutsatta delarna av landet som görs i de regionalpolitiska bedömningarna i detnu föreliggande ärendet inte bör undanskymma att det finns behov av regionalautvecklingsinsatser i hela landet. Det belopp utskottet nu föreslår utöver vadregeringen har förordat bör enligt utskottets mening i första hand användas fören ökad medelstilldelning till länen i sydöstra och andra län, i vilkade regionala förutsättningarna ändras vid genomförandet av de i det föregåendebehandlade förslagen. Ett mindre belopp av anslaget bör, såsom regeringen harföreslagit, få avsättas för länsövergripande projekt. I fråga om medelstillskottet för att stödjajordbruksföretag med kombinationsverksamheter erinras om vad jordbruksutskottetanfört om användningen av detta medelstillskott. Till jordbruksutskottetssynpunkter kan utskottet ansluta sig. I övrigt får utskottet beträffande här aktuellamotionsförslag redovisa följande ställningstaganden: Yrkandena i motionerna A107 (vpk) och Al 14 (c) omsärskilda anslag till landsbygdsutveckling avstyrks. När det sedan gäller den i motionerna A47 (m) och A423 (m)aktualiserade frågan om flexiblare användning av anslagsmedlen bör noteras attlänsstyrelserna genom regeringens förslag, som utskottet i den delentillstyrker, skall få större möjlighet att själva prioritera hur de skallanvända sina länsanslag. De skall i ökad utsträckning fritt kunna användaanslaget för glesbygdsinsatser, regional projektverksamhet och i förekommandefall lokaliserings- och utvecklingsbidrag. Detta bör öka såväl effektivitet somflexibilitet i användningen av stödmedlen. Syftet med yrkandena i de bådamotionerna får därmed anses vara tillgodosett, och motionerna bör därmed idessa delar inte leda till någon åtgärd. Vad beträffar yrkandena i motionerna A96 (fp) och A817 (c)om avsättning av delbelopp av länsanslagen för insatser för kvinnor förutsätterutskottet att länsstyrelserna uppmärksammar behovet av sådana insatser, inteminst mot bakgrund av de uttalanden om insatser av detta slag som gjorts såväli propositionen som av utskottet i den föregående framställningen. Med hänsyntill den ökade frihet för länsstyrelserna att själva bestämma överanslagsdispositionen som utskottet uttalat sig för avstyrker utskottetatt i enlighet med motionsyrkandena bestämmer hurlänsstyrelserna skall använda en del av sina anslag. Då det gäller motionsyrkandena om för vissa länkonstaterar utskot tet att flertalet av dessa yrkanden avser län i . Yrkandena med den inriktningen tillgodoses genom vad utskottet ovan uttalat om fördelningen av det belopp som utskottet har föreslagit utöver rege- 168 ringensförslag liksom av vad jordbruksutskottet har uttalat om den /90:AU13 anslagsuppräkningsom görs för jordbruksföretag och kombinationsverksamheter. I övrigt bör det liksom få ankomma på regeringenatt fördela anslagen mellan länen med beaktande av de olika förhållanden och deskilda problem som finns i resp. län. Med den anslagsuppräkning som föreslåsske, från ett belopp på sammanlagt 880 milj.kr. som anvisats för innevarandebudgetår till 1 050 milj. kr. för nästa budgetår, och med beaktande av attvisst ändamål i fortsättningen bekostas på annat sätt än från detta anslag börlänen generellt sett kunna räkna med ett påtagligt ökat medelstillskott. I enlighet med det anförda bör alltså avstå frånatt meddela anvisningar om medelstilldelningen till enskilda län utöver deallmänna fördelningsprinciper som ovan angivits från utskottets och frånjordbruksutskottets sida. De i det föregående redovisade motionsyrkandenahärom avstyrks följaktligen. Vad särskilt beträffar yrkandet i motion A439 (c) omlänsanslaget till kan härutöver hänvisas till det anslag somföreslås i det följande till särskilda insatser i länet. Yrkandet i motion A104 (vpk) om ett treårigt särskiltanslag för på 100 milj.kr. Regeringens förslag om detta anslag innebär en mindreförändring av benämningen (tillägget "m.m." försvinner). Utskottetvill slutligen påpeka att detta inte bör vara hinder för att vid innevarandebudgetårs utgång överföra kvarvarande reservationsmedel till anslaget med dennya benämningen. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier tillföretag i glesbygder m.m. I enlighet med förslagen i proposition 76 (s. 218219) börriksdagen dels medge att den för innevarande budgetår fastställda s.k. engagemangsramenför kreditgivningen om 175 milj.kr. för nästa budgetår utökas till 190milj.kr., dels för nästa budgetår på nytt anvisa ett anslag med formellt beloppom 1 000 ki'. Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1988/89 Utgift 405 546 892 1989/90 Anslag 395 000 0001990/91 Prop. I proposition 76 (s. 219220) beräknas medelsbehovet underanslaget till 350 milj.kr. Utifrån de i motionerna A83, A97 och Alll angivnaförutsättning arna för avgiftsnedsättningens omfattning föreslår ett an slag på 415 milj.kr., ett anslag på 500 milj.kr. och jgg ett anslag på 450 milj.kr. Vänsterpartietkommunisterna yrkar i motion A107 i enlighet 1989/90:AU13 med sininställning att avgiftsnedsättningen bör avskaffas att skall avslåregeringens anslagsframställning. Med hänvisning till sakbehandlingen i avsnittetFöretagsstöd av den fortsatta användningen av stödformen som regionalpolitisktmedel avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden i den nu aktuella anslagsfrågan.Regeringens framställning om medel biträds av utskottet. 1988/89 Utgift 239 333 362 1989/90 Anslag 165 000 0001990/91 Prop. Anslaget är innevarande budgetår uppfört på riksstatenunder rubriken . Med hänsyn till stödformens ändradebenämning föreslås anslaget för nästa budgetår bli uppfört under rubrikenSysselsättningsbidrag. Medelsbehovet anges i proposition 76 (s. 220221) till250 milj.kr. anser i motion A83 att anslaget kan sänkastill 75 milj.kr. med den i motionen föreslagna restriktiva användningen avbidraget. föreslår i motion Alll ett anslag på 300 milj.kr. med hänsyntill förslaget att sysselsättningsbidrag skall kunna utges även i det avcentern föreslagna resursområdet C. Utskottet har i det föregående anslutit sig tillregeringens förslag beträffande sysselsättningsbidraget. I samband därmed harutskottet avstyrkt och yrkanden om en i förhållande tillregeringens förslag begränsad resp. vidgad användning av bidraget. I konsekvenshärmed avstyrker utskottet motionsförslagen beträffande medelsanvisning förändamålet och tillstyrker regeringens förslag till anslag för nästa budgetår. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. I proposition 76 (s. 221 222) föreslår regeringen ettnytt anslag på 330 milj.kr. med ovanstående rubrik. Regeringens förslag tillprinciper för användningen av det nya anslaget har utskottet behandlat i detföregående avsnittet om infrastrukturåtgärder inom vissa samhälls- ochpolitikområden. Enligt regeringens principer skall 200 milj.kr. disponeras avlänsstyrelserna i , och för regionaltbeslutade infrastrukturåtgärder, medan återstående 130 milj.kr. skall användasför centralt beslutade åtgärder av nämnda slag. Härutöver föreslår regeringen att anslaget skall bekostastöd till teknik- och kunskapsspridning i regionalpolitiskt prioriterade regioner samt centrala konsult- och utredningsinsatser. För dessa ändamål har innevarande budgetår beräknats ett belopp av 35 milj.kr. under ansla get Regionala utvecklingsinsatser m.m. Vidare anmäls att högst 35 milj.kr. bör engångsvis få tas i anspråk för infrastrukturinsatser i i enlighet med vad som anförts i proposition 1989/90:66 170 (behandladi AU20). föreslår i motion A83 en medelsanvisning med 100 1989/90:AU13 milj.kr. Motiveringen för detta förslag har redovisatsi det nyssnämnda avsnittet om infrastrukturåtgärder inom vissa samhälls- ochpolitikområden. kommunisterna yrkar i motion A107 å andrasidan att anslaget skall räknas upp med sammanlagt 100 milj.kr. i förhållandetill regeringens förslag. Vpk vill anslå 50 milj.kr. för bidrag tillrekryteringsåtgärder m.m. i vuxenutbildning i stödområdena och 50milj.kr. för daghemsplatser i glesbygder i enlighet med motionens tidigareredovisade förslag. Med hänvisning till de ställnin;5staganden i sakfrågornasom utskottet gjort i det föregående avstyrker utskottet de båda motionernasyrkanden om medelsanvisningen. De ytterligare preciseringar av medelsanvändningensom regeringen gör i det förevarande avsnittet av propositionen lämnarutskottet utan erinran. Det anslag regeringen begärt bör följaktligen anvisasav . Regeringen föreslår i proposition 76 (s. 222) ett nyttanslag på 15 milj.kr. med ovan angivna rubrik. Medlen är avsedda att disponerasför förvaltnings- och projektkostnaderna för den till en ny myndighet ombildadeglesbygdsdelegationen. i motion A83 och i motion A97föreslår med hänvisning till yrkandena om avslag på förslaget att ombildaglesbygdsdelegationen till myndighet att anslag anvisas med 7 resp. 5 milj.kr.Centern yrkar i andra hand att anslag anvisas med Demedel som frigörs genom att glesbygdsdelegationen inte ombildas till myndighet,9 milj.kr., bör som ett särskilt anslag ställas till förfogande förFolkrörelserådet för breddad och vidgad verksamhet. de gröna yrkar i motion A106 att anslaganvisas med 50 milj.kr. varav såsom tidigare redovisats 10 milj.kr. äravsedda för en oförändrad glesbygdsdelegation och 40 milj.kr. för ett projektkontor.1 motionen yrkas i anslutning härtill att ett belopp av 2 milj.kr. skallavsättas till ALA-gruppen vid . I enlighet med de tidigare ställningstagandena tillombildningen av glesbygdsdelegationen till ny myndighet med lokalisering tillÖstersund biträder utskottet regeringens anslagsframställning på denna punktoch avstyrker de föreliggande motionerna i motsvarande delar. Utöver de ipropositionen angivna ändamålen bör anslaget täcka kostnader förförberedelsearbete och övergångsanordningar innan den nya myndigheten startarsin verksamhet. Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) 1988/89 Utgift 4 803 000 Reservation 99 000 1989/90Anslag 4 414 000 1990/91 Prop. I proposition76 (s. 222223) föreslås ett anslag om 6 milj.kr. yrkar i motion A118att skall avslå denna framställning om anslag med hänvisning tillförslagen i motion A30 (c) att ERU ombildas till ett Landsbygdensforskningsråd och att kvarstående åtaganden för ERU skall belasta vederbörandekommittéanslag. Den av begärda ombildningen av ERU har avstyrkts iavsnittet om regionalpolitisk forskning. Med hänsyn härtill avstyrks ävenyrkandet i anslagsdelen, medan regeringens förslag till anslag till ERU förnästa budgetår tillstyrks. Kapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden 1988/89 Anslag 2 000 000 1989/90 Anslag 2 400 000 1990/91Prop. I enlighet med regeringens förslag i proposition 76 (s.223) bör för det aktuella ändamålet anvisas ett anslag på 3 milj.kr. Särskilda regionalpolitiska insatser i Regeringen föreslår i proposition 76 (s. 224) att ett nyttanslag på 46 milj.kr. anvisas med den ovan angivna benämningen. Moderaternayrkar i motion A83 att regeringens framställning om särskilda medel förändamålet skall avvisas av . Behovet av de särskilda insatser det här gäller harbehandlats i ett föregående avsnitt med samma rubrik. Med hänvisning till deöverväganden som redovisas där biträder utskottet regeringens begäran omanslag och avstyrker motion A83 i motsvarande del. Nya anslag enligt motionsyrkanden I motion A118 föreslår dels ett nytt anslag på 150milj.kr. till breddad och utökad verksamhet vid de mindre och medelstora högskolornainom det av föreslagna resursområdet, dels ett nytt anslag på 50milj.kr. till verksamhet vid små högskolor utanför samma resursområde.Vänsterpartiet kommunisterna yrkar i motion 107 på ett anslag om 10 milj.kr.till högskolans distansundervisning m.m. De i motion Al 18 (c) begärda anslagen avstyrks medhänvisning till utskottets ställningstaganden i avsnittet omutbildningspolitik. Likaså avstyrks yrkandet i motion A107 (vpk) om anslagtill distansundervisning. Vidare föreslår i motion Alll ett anslag på 50milj.kr. /Vnslaget skall bekosta konsultstöd åt mindre fö retag ("konsultcheckar"). Yrkandet avstyrks med hänvisning till de konsultinsatser som de regionala utvecklingsfonderna kan erbjuda och till möjligheten att härutöver finansiera konsulttjänster med hjälp av det nya utvecklingsbidraget. Vidare avstyrks ett i samma motion fram ställt yrkande att skall anvisa medel över tolfte huvudtiteln i ] 72 enlighet med vad som förordas i motionen. tetvänsterpartiet kommunisternas yrkande i motion A107 om anslag 1989/90:AU13 med 338 milj.kr. för att täcka kostnader för sex timmars arbebdagi stödområde I inom vård och omsorg på grund av utskottets överväganden iavsnittet Jämställdhet. Utvecklingsfrågor i län och regioner Som tidigare nämnts är ett av regiionalpolitikens mål attfrämja tillväxt. Därför bör successiva strukturförändringarunderlättas så att olönsamma verksamheter kan ersättas eller förnyas. Enligt industriministerns mening bör den grundläggandeprincipen vara att de människor och regioner som berörs av omfattande strukturförändringarinte ensamma skall bära de negativa konsekvenserna. Ett väl utbyggt socialtskyddsnät, arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder etc. kan behövas idessii fall. har åtgärderna anpassats beroende på situationen idet enskilda fallet. Det normala bör dock vara att strukturförändringarna hanterasinom ramen för ordinarie statliga program. Inom dessa bör det enligtpropositionen finnas en stor flexibilitet, t.ex. möjlighet för regeringen att iundantagsfall bevilja regionalpolitiskt företag;sstöd även utanförstödområdena. Utskottet övergår nu till att behandla frågor som rörstödområdesindelningen och utvecklingen i de olika länen och regionerna. Genomgången görs länsvis och inleds med en kortredovisning av faktorer som befolkningsutveckling, sysselsättningsgrad ocharbetslöshet. Uppgifterna är till största delen hämtade från de tabeller sombifogats propositionen. Här redo-zisas nu genomsnittliga siffror i de berördaavseendena: Sysselsättningsgrad båda könen (andel förvärvsarbetande avantalet invånare i %) 1985 1986 1987 Differens Storstadslänen 79,8 80,7 81,1 1,3 Skogslänen 77,9 78,7 79,2 1,2 Övriga län 79,4 80,2 80,8 1,4 Riket 79,2 80,1 80,6 1,4 Riket 82,0 82,5 82,8 0,8 Riket 76,5 77,5 78,3 1,8 Riket Genomsnitt 1986-1988 Genomsnitt jan-maj 1989 19S9/90"AIJ13 I fråga om identifieringen av lokala arbetsmarknader haruppgifter inhämtats från SCB, avdelningen för arbetsmarknadsstatistik. Lokalarbetsmarknad är vanligen benämningen på ett geografiskt begränsat område inomvilket arbetsmarknaden i viss mån fungerar självständigt. Begreppet används iolika typer av studier men trots att det är vanligt förekommande råder enligtSCB oklarhet om vad en lokal arbetsmarknad egentligen är. SCB har utgått frånkommunen som den minsta byggstenen och avgränsningen, som görs i två steg,bygger helt på observerade pendlingsströmmar. Först avgörs vilka kommuner somutgör centra i lokala arbetsmarknader och därefter bestäms till vilka centraövriga kommuner skall föras. Med denna indelning uppgår antalet lokalaarbetsmarknader i landet till 123. Mönstret är att antalet ingående kommunerper lokal arbetsmarknad är mycket stort i storstadsregionerna. Övriga folkrikakommuner bildar lokal arbetsmarknad tillsammans med en handfull kringliggandekommuner. I framför allt inland och glest befolkade områden i södraSverige utgörs de lokala arbetsmarknaderna däremot i allmänhet av endast enkommun som också utgör centrum. Detta konstaterade mönster beror på attpendlingen är mycket stor i storstadsområdena och vissa större städer menmycket liten i många övriga kommuner. Det betonas att indelningen ger en mycketgrov bild av hur arbetsmarknaden är funktionellt geografiskt uppdelad. vill studera konsekvenserna för den lokala arbetsmarknaden vidföretagsnedläggningar bör man beakta möjligheten av att nedläggningen i sigsjälv kan påverka pendlingsströmmarna och därmed indelningen i lokala arbetsmarknader. I bor nära 1 630 000 invånare. Det ärrikets största län befolkningsmässigt och också det mest tätbefolkade. I slutetav fanns 249 invånare per kvadratkilometer, att jämföra med riksgenomsnittet21. Länet har en stark befolkningstillväxt, som ökat under senare delen avåttiotalet. Invånarna är fler än i början av decenniet. Samtligakommuner utom har vuxit, elva eller mer. Samtliga dessa kraftigtökande kommuner ligger i länets norra eller östra delar. Allra mest har Vaxholmvuxit. Kommunen har ökat sin befolkning med mer än en tredjedel. Den är å andrasidan länets minsta kommun till invånarantalet. Sysselsättningsgraden liggergenomgående över riksgenomsnittet. Även kvinnornas sysselsättningsgradöverstiger riksgenomsnittet för båda könen. Den uppgår till ./Vrbetslösheten understiger . Det är bara med sina somligger i närheten av snittet för riket. Samtliga länets 25 kommuner ingår isamma lokala arbetsmarknad. Stödområde 1989/90: AU 13 Länet ingår inte i stödområde och några förslag omdetta har inte heller framförts. Sex motioner rör skilda åtgärder för . m.fl. (m) understryker i motion1988/89:A483 vikten av goda villkor och möjligheter i medhänsyn till den europeiska integrationen. De framför att storstadsutredningenborde få tilläggsdirektiv att undersöka vilka krav denna integration ställerpå regionen. Tillväxten får inte bromsas. Det som är bra för regionen är enligtmotionärerna bra för hela landet. De anser att det inte är möjligt att påpolitisk, väg styra över tillväxten till andra delar av landet. Motionärernaframför också att det inte råder något tvivel om att har de bästaförutsättningarna för etablering av en god forskningsmiljö. m.fl. (fp) anser i motionerna 1988/89:A408och A297 att farhågor för obalans på arbetsmarknaden i länet är obefogade. Detär bara inom vissa högspecialiserade områden som tillverkningsindustrin kankonkurrera om arbetskraften i regionen. Det finns därför ingen anledning attförsöka hålla kvar sådan industri. Följden skulle bli att andra regionerberövades arbetstillfållen. Enligt motionärerna är en välutveckladhuvudstadsregion en förutsättning för att skall kunna hävda sig ikonkurrensen med övriga storstäder, något som är av intresse för hela landet. 1motion AlOl framför /Vnnerstedt att den särskilda investeringsskatten påbyggande i och den förhöjda fastighetsskatten böravskaffas. Skatterna slår enligt motionären hårt mot tillväxten utan att bidratill någon spridningseffekt. och () framför i motionerna1988/89:A438 och A460 att en alltför snabb tillväxt är det största hotet motStockholmsregionens miljökvalitéer. En tillväxt som sker på ett obalanseratsätt är dessutom ett hot mot arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Brist påbostäder leder till brist på arbetskraft. Motionärerna påpekar vidare attstaten har 45 000 anställda i central verksamhet i regionen. Staten borde gebyjgnadsstyrelsen i uppdrag att utforma ett program för bättre fördelning avstatliga arbetsplatser. Ett sådant program i kombination med möjligheter tillarbetsplatsbyte skulle göra att många anställda kunde arbeta närmare bostaden.Om programmet utformades i samverkan med landsting och kommuner skulle denenskilde ges ytterligare valmöjligheter. Utskottet har i avsnittet om storstädernas betydelse förden regionala utvecklingenuppehållit sig vid de negativa konsekvenserna av en för stark expansion i storstäderna. /Vnsträngningar måste göras för att förhindraen alltför snabb och ohämmad tillväxt. framförs också av och i motionerna 1988/89:A438och A460. Utskottet har ställt sig bakom de försök som 1989/90:AU13 görs föratt dämpa tillväxten, t.ex. genom att förmå tjänsteföretag att etableraverksamhet i prioriterade områden. Försöken har varit framgångsrika, vilketvisar att det är möjligt att på politisk väg styra över tillväxten till andradelar av landet. Utskottet delar således inte den uppfattning som framförs imotion 1988/89:A483 av m.fl. (m) i fråga omregionalpolitikens möjligheter. Även den särskilda investeringsskatten på s.k.oprioriterat byggande syftar till att dämpa tillväxten i storstadsregionen.Utskottet har anslutit sig till den bedömning som ligger bakom den nyligengenomförda höjningen av skattesatsen (yttr. AU3y, bet. SkU27, rskr. 207) ochhar inte någon annan uppfattning . Frågor om den framtida fastighetsbeskattningenkommer att behandlas i anslutning till de skattepropositioner som nyligenförelagts . Det finns därför inte anledning för utskottet att göranågot uttalande i den frågan. 1 moderatmotionen framhålls betydelsen av en fungerandeStockholmsregion sett ur ett internationellt perspektiv, tankar som ävenframförs i motion A408. I detta hänseende har utskottet inte någon annanuppfattning, vilket framgår redan av inledningsavsnittet i detta betänkande.Med anledning av yrkandet i den förra motionen om att börfå tilläggsdirektiv kan utskottet konstatera att utredningen lagtfram sitt slutbetänkande Storstadsliv. Rika Möjligheter - Hårda villkor (SOU1990:36). Rörande det av och framfördaförslaget om jämnare fördelning av offentliga arbetsplatser och ett program förarbetsplatsbyte vill utskottet erinra om att, i samband med att förutsättningarnaför de statliga organen förändras, möjligheterna alltid skall prövas till enförändrad lokalisering där hänsyn tas till den inomregionala obalansen. Närdet gäller förslaget om att regeringen skall ta initiativ till ett projekt isamverkan mellan landsting och kommuner för att underlätta för offentligtanställda att få arbete så nära bostaden som möjligt har bostadsutskottet undervåren behandlat och avstyrkt ett identiskt yrkande av samma motionärer.Bostadsutskottet har därvid uttalat (1989/90:BoU13) att i den mån behovföreligger av den typ av åtgärder som förordas i motionen är det närmast enkommunal planeringsfråga. instämmer i detta. Utskottet har i avsnittet om utbildningspolitikenredovisat sin syn på forskningen och dess betydelse för den ekonomiska, socialaoch kulturella utvecklingen i berörda regioner. Den avlämnadeproposition 90 om forskning, som är under utskottsbehandling,lägger i sina förslag till förstärkningar tyngdpunkten vid högskoleenheterutanför . Med stöd av det anförda avstyrker utskottet motionerna1988/89:A408, 1988/89:A438, 1988/89:A483, AlOl, A297 och A460. Uppsalalän (C) 1989/90:AU13 Länet har ökat sin befolkning kraftigt ,särskilt under senare delen. Det är framför allt kommun som vuxit.Invånarantalet har ökat med över 18 000 eller . är riketsIjärde största kommun. Två kommuner, /Vlvkarleby och , har minskandebefolkning. Sysselsättningsgraden ligger nära landets genomsnitt. Den är högsti kommun, , och lägst i , . Arbetslösheten ligger underriksgenomsnittet med undantag för där den uppgår till ,motsvarande 127 personer. Kommunen har också en negativ utveckling avsysselsättningen; den har minskat . ,, och bildar tillsammans med iVästmanlands län en lokal arbetsmarknad, medan ingår i samma arbetsmarknadsom och i samma som . Ingen del av län ingår i stödområde och någotförslag därom har inte framförts i propositionen. och ärinplacerade i tillfålligt stödområde enligt regeringens beslut. I flera motioner framförs yrkanden omstödområdesinplacering. vill enligt motion Al 18 ha Tierps ochÖsthammars kommuner i resursområde C. och (bådafp) yrkar i både 1988/89.A487 och A75 att inplaceras i stödområde Coch i den senare motionen dessutom att nuvarande stödområdesindelning generelltskall bestå i avvaktan på en utvärdering av vad den föreslagna förändringenskulle innebära. /Vndersson m.fl. (s) framför i A35 att Nordupplandskommuner bör placeras i tillfålligt stödområde till 1995. Några kvantitativa eller kvalitativa bedömningsfaktorersom skulle motivera inplacering av någon del av länet i permanent stödområdeföreligger inte enligt utskottets mening. Motionerna 1988/89:A487, Al 18 ochA75 avstyrks således i berörda delar.