bet · GD01KU5 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 KU5 1 detta betänkande behandlas 13 motioner från de allmännamotionstiderna 1988 och 1989 om tryckfrihet och sekretess. Utskottet haravstyrkt samtliga motioner. 1 ärendet föreligger två reservationer och tresärskilda yttranden. Motioner från allmänna motionstiden 1987/88;K404 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess vid beslut omavvikelse från självdeklaration. 1987/88:K432 av () vari, såvitt nu är ifråga (yrkandena 16), yrkas 1. att såsom vilande grundlagsändring antarföljande förslag till ändring av tryckfrihetsförordningen: 2 kap. 15 § Om annan beslutet. Talan mot beslut av statsråd skall föras hos regeringsrätten och talan mot beslut av annan myndighet hos domstol. I den skyndsamt. Om annan beslutet. Talan motbeslut av statsråd skall föras hos regeringen och talan mot beslut av annanmyndighet hos domstol. 1 den skyndsamt. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att statsrådens ärendelistor skallanses som upprättade handlingar vid regeringssammanträdenas slut och därförskall återföras för arkivering i resp. departement, 3. att riksdagenanhåller om förslag från regeringen som gör regeringsprotokollen bättretillgängliga för allmänheten. 1 1989/1980. 4 saml.Nr 5. 4. att som sin mening ger regeringen till känna att 1989/90:KU5 samtliga departement och statsrådsberedningen bör upprätta förteckningar enligt sekretesslagen15 kap. 11 § och datalagen 7 a §, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att inpasseringskontrollen tillfinansdepartementet skall anses vara en del i dess myndighetsutövning, 6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt varje tillämpningspraxis av offentlighetsprincipen som förutsätter inlåsning av medborgare bör utmönstras av regeringen. 1987/88:K435 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt uppgifter som är sekretessbelagda i och gymnasieskolan skallvara sekretessbelagda även hos intagningsnämnderna för gymnasieskolan. Motioner från allmänna motionstiden 1988/89:K402 av och (bådac) vari yrkas att hos regeringen begär att vapenutredningfår i uppdrag att föreslå regler som möjliggör en skärpt sekretess ivapenärenden i enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:K404 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i sekretesslagen (1980:100) att konkursförvaltarefår rätt att ta del av taxerings- och skatterevisionspromemorior. 1988/89:K407 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess vid beslut omavvikelse från självdeklaration. 1988/89:K413 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär sådan ändring av 5 kap. 5 § sekretesslagen som förordas imotionen. I988/89:K416 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominförande av föreskrift om att uppgifter ur "inkomst- ochförmögenhetsregister" inte får göras tillgängliga beträffande personer somskriftligen undanbett sig att bli upptagna i taxeringskalender. 1988/89;K417 av Axel och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av ökad sekretess rörande vapenlicenser. 1988/89:K425 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av sekretesslagen 16 kap. och TF 3 kap. 3 § ienlighet med vad som anförs i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av bestämmelserna om meddelarskydd för svenskatidskrifter tryckta utomlands i enlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89:K433av och (båda m) 1989/90:KU5 vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess ivapenregisterfrågor. 1988/89:K437 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen låter utarbeta förslag till sådan ändring isekretesslagen att sekretessen i den elewårdande verksamheten i förskolan ochden obligatoriska skolan kommer att ha samma regler. 1988/89:K811 av och (båda s)vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådan ändring itryckfrihetsförordningen att de bestämmelser som reglerar meddelarfriheten försvenska skrifter, vilka trycks och utges i , utsträcks till att omfattaäven utrikes tryckta svenska skrifter som utges i . I motion 1988/89:K416 av () erinras omatt regeringen t ett beslut undanröjt ett av datainspektionen fattatbeslut om att taxeringskalendern inte skulle få innehålla uppgifter om enpersons inkomst- och förmögenhetstaxering för det fall personen i fråga undanbettsig att bli upptagen i kalendern. Motionären anser att det av hänsyn till denpersonliga integriteten bör införas en föreskrift om att sådana uppgifter intefår göras tillgängliga beträffande personer som skriftligen undanbett sig attbli upptagna i taxeringskalendern. I motionerna 1987/88:K404 av m.fl. (m)och 1988/89:K407 av m.fl. (m) påtalas att motiveringarna i beslutom avvikelse från självdeklaration är offentliga. Enligt motionerna kan sådanamotiveringar innehålla för den enskilde känsliga uppgifter om vederbörandesekonomi och personliga levnadsförhållanden. Motionsyrkandena går ut på att 9kap. 1 § sekretesslagen ändras så att skattesekretessen i första instans görsabsolut med undantag för den del av besluten som är föremål för s.k.längdföring. I motion 1988/89:K407 (m) tilläggs att rätt tillmeddelarfrihet i aktuellt hänseende inte heller bör föreligga. 1 skatteärenden gäller som allmän princip absolutsekretess. Från sekretessen har undantagits beslut varigenom skatt ellerpensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs(9 kap. 1 § tredje stycket sekretesslagen). Till beslut räknas inte bara självabeslutet utan också de skäl som myndigheten anger i beslutet. Beslut itaxeringsärenden redovisas i skattelängd och i vissa fall även 1989/90;KU5 i denskattskyldiges självdeklaration. Enligt 68 § taxeringslagen (1956:623) skall avtaxeringsnämnd beslutade taxeringar för varje skattskyldig således införas iskattelängd. Om taxeringsnämnden inte följt självdeklarationen vid taxeringenskall enligt 69 § taxeringslagen deklarationen förses med uppgift omavvikelsen och skälen därför. Sistnämnda föreskrift uppfylls i praktiken genomatt en kopia av den underrättelse om avvikelse som skall tillställas denskattskyldige biläggs deklarationen. Enligt den förut berörda bestämmelsen isekretesslagen är uppgifterna om avvikelsen och skälen för denna offentliga. I motion 1988/89:K416 (fp) har begärts införande av enföreskrift om att uppgifter om en persons inkomst- och förmögenhetstaxeringinte får göras tillgängliga beträffande personer som skriftligen undanbett sigatt bli upptagna i taxeringskalendern. För att kunna uppfylla det i motionen framförda önskemåletfordras att sekretesslagstiftningen på skatteområdet ändras. Den avvägning isekretesshänseende som där gjorts mellan å ena sidan de enskildasskyddsintresse och å andra sidan offentlighetsintresset har resulterat inuvarande ordning med en absolut sekretess med undantag för bl.a.taxeringsmyndigheternas beslut om taxering och skatt. Utskottet anser inte attdet i ärendet framkommit något som ger anledning att överväga en utvidgning avsekretessen till att även kunna omfatta uppgifterna i inkomst- ochförmögenhetslängderna. Utskottet avstyrker därför motion 1988/89:K416(lp). I motionerna 1987/88:K404 (m) och 1988/89:K407 (m) harbegärts förstärkning av skattesekretessen så att den även skall gällamotiveringarna i beslut om avvikelse från självdeklaration. Utskottet har vidtre tidigare tillfållen (KU 1983/84:29, KU 1985/86:13 och KU 1987/88:22)avstyrkt motionsyrkanden av samma innebörd. Utskottet har därvid bl.a. uttalatatt uppgifterna i taxeringsnämnds beslut har ett offentlighetsintresse inteminst med hänsyn till allmänhetens möjligheter att granskabeskattningsmyndigheternas verksamhet. Utskottet har vidare utgått ifrån atttaxeringsnämnderna iakttar nödvändiga integritetshänsyn. I det senaste ärendetinhämtades yttrande från (se KU 1987/88:22 s. 7 f.), som ansågövervägande skäl tala för att bibehålla gällande ordning. Det har inte nuframkommit något som givit utskottet anledning att frångå sin angivnaståndpunkt, som godtagits av . Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /88:K404 (m) och 1988/89:K407 (m). Skärptsekretess för uppgifter i vapenregistret 1989/90:KU5 I motionerna 1988/89:K402 av och (båda c), 1988/89:K413 av (), 1988/89:K417 av AxelAndersson och (båda s) samt 1988/89:K433 av (båda m) begärs skärpning av sekretessen för uppgifterna ipolismyndigheternas vapenregister. I motionerna hävdas att den gällandesekretessbestämmelsen på området (5 kap. 5 § sekretesslagen), vilken varit ikraft sedan den , visat sig otillräcklig. Enligt motionärernainnebär således den nuvarande lagstiftningen inte ett tillräckligt skydd motatt uppgifter om vapeninnehav kommer i orätta händer med åtföljande risk förvapenstölder. I några av motionerna påpekas i sammanhanget att det kanföreligga intresse för främmande makt att kartlägga befolkningens vapeninnehav.I motion 1988/89:K402 (c) begärs att vapenutredning (Ju 1987:04) får iuppdrag att föreslå regler som möjliggör en skärpning av den ovannämndabestämmelsen. 1 motion 1988/89:K413 (m) förordas att bestämmelsen, som förnärvarande innehåller ett s.k. rakt skaderek-visit, konstrueras med ett s.k.omvänt skaderekvisit innebärande en presumtion för sekretess. Enligt 5 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess hos polismyndighet i verksamhet, som avser förande av eller uttag urvapenregister, för uppgift som har tillförts registret, om det kan antas attröjande av uppgiften skulle medföra fara för att vapen kommer till brottsliganvändning. Bestämmelsen trädde i kraft den (prop. 1986/87:3,KU9). gällde inte någon sekretess på förevarande område. vapenutredning (Ju 1987:04) konstaterar i sittnyligen avgivna slutbetänkande Översyn av vapenlagstiftningen (SOU 1989:44) att den så sent som ikraftträdda sekretessregeln för uppgifterna i vapenregistret inte helt löst problemen kring frågan. För att minska risken för att uppgifter om vapenregister används i brotts ligt syfte föreslår utredningen en skärpning av sekretessregeln. Utred ningen föreslår att regeln ändras så att det s.k. raka skaderekvisit, som gäller och som innebär en presumtion för offentlighet, ändras till ett omvänt skaderekvisit, som innebär presumtion för sekretess. Denna sekretess bör enligt utredningen i fortsättningen gälla om det inte står klart att registeruppgiften kan röjas utan fara för att vapen kommer till brottslig användning. Vidare föreslår utredningen att detsamma bör gälla i verksamhet som avser folkbokföring för uppgift som hänför sig till vapen register. Här avses i folkbokföringsregistret intagna uppgifter om personer med s.k. vapenmarkering (V-markering). Vapenmarke ringen är till för att vapenregistret skall få en underrättelse om någon ändring förs in i folkbokföringsregistret beträffande den markerade 5 personensbostadsort, namn etc. V-markeringen i folkbokföringsregist- 1* 1989/1980. ret fåremellertid faktiskt den verkan att den offentliggör vilka perso- 1989/90:KU5 ner somförekommer i vapenregistret. Gällande sekretesslagstiftning hindrar alltså inteutlämnande av sådana uppgifter. betänkande, vilket bereds ijustitiedepartementet, är föremål för remissbehandling. De frågor som tagits upp i motionerna har behandlats av1987 års vapenutredning i dess betänkande (SOU 1989:44) Översyn av vapenlagstiftningen.Betänkandet, som bereds i , är föremål förremissbehandling. Utskottet, som utgår ifrån att förslag i saken så snart sommöjligt kommer att föreläggas , anser inte att det med hänsyn tilldet pågående beredningsarbetet finns anledning för att nu taställning till de i motionerna upptagna frågorna. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1988/89:K402 (c), 1988/89:K413 (m), I988/89:K417 (s) och1988/89:K433 (m). Sekretessen i förskolan och den obligatoriska skolan I motion 1988/89:K437 av m.fl. (m, fp, c)begärs att regeringen låter utarbeta förslag till sådan ändring isekretesslagen att sekretessen i den elewårdande verksamheten i förskolan ochden obligatoriska skolan kommer att ha samma regler. För uppgifter i den elewårdande verksamheten i förskolangäller socialtjänstsekretess enligt 7 kap. 4 § sekretesslagen, dvs. För uppgifter i gäller enligt 7 kap. 9 §sekretesslagen presumtion för offentlighet. Enligt motionen innebär dennaolikhet ett besvärande hinder för ett förtroendefullt samarbete. I motionenberörs vidare den sekretessbrytande bestämmelsen i 14 kap. 3 § sekretesslagen,den s.k. generalklausulen. Enligt första stycket i lagrummet får uppgifterlämnas till myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnashar företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Enligtlagrummets andra stycke gäller emellertid bestämmelsen inte för uppgifter inombl.a. Enligt motionärerna tillämpas bestämmelserna inomskolområdet på ett sådant sätt att en strängare sekretess upprätthålls änlagstiftaren avsett, något som är till avsevärt men för den elewårdandeverksamheten. Motionärerna, som framhåller att största möjliga öppenhet börråda i informationsutbytet mellan förskolan och , anser att sammasekretessregler bör gälla på bägge områdena. Utskottetsbedömning 1989/90:KU5 Utskottet behandlade /(1988/89:KU14) en motion (m, fp, c) med samma innebörd som den här aktuellamotionen. Utskottet, som behandlade fyra andra motioner innehållandeönskemål om vidgade möjligheter för myndighet att till annan myndighet få lämnaut sekretessbelagda uppgifter inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst, fannbehov av en belysning av de problem som redovisats i motionerna och iremissyttranden över motionerna. Utskottet fann det påkallat att begära enöversyn av sekretessreglerna i fråga. Sedan som sin mening givit regeringen till kännavad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna har inomjustitiedepartementet påbörjats en översyn av reglerna om överföring avsekretess inom vårdområdet m.m., som beräknas vara klar . Utskottet, som således kan konstatera att den i motionenupptagna frågan redan är föremål för beredning inom , anserinte att det finns anledning för att nu göra något särskilt uttalandeeller vidta någon åtgärd i saken. Med det anförda avstyrker utskottet motion1988/89:K437 (m, fp, c). Sekretess för vissa uppgifter hos gymnasieskolansintagningsnämnder t motion 1987/88:K435 av () förordas attsekretess införs för vissa uppgifter hos gymnasieskolans intagningsnämnder. I motionen framhålls att det i vissa ärenden hosgymnasieskolans intagningsnämnder åberopas uppgifter om den sökande eleven och dennes anhöriga vilka är av den karaktären att de bör kunna beläggas med sekretess. Motionären åsyftar i första hand ärenden där särskilda skäl åberopas för intagning, trots att meriterna inte är tillräckliga("fria kvoten"). I dessa ärenden förekommer enligt motionären inte sällan uppgifter gällande känsliga personliga förhållanden. Sådana uppgifter är enligt motionen ofta av den karaktären att de är sekretessbelagda på den avlämnande skolan, vare sig det är fråga om grundskola som överlämnar uppgifterna till gymnasieskolan eller gymnasieskola som Överlämnar uppgifterna till vederbörande intagningsnämnd. Hos intag ningsnämnden blir uppgifterna emellertid offentliga. Motionären anser det nödvändigt att uppgifter av detta slag skall kunna åberopas hos intagningsnämnderna utan att berörda elever och föräldrar skall behö va riskera att uppgifterna blir offentliga. Det i övrigt berättigade kravet på insyn i nämndernas arbete måste på detta område vika för elevens och familjens integritet. Motionären anser därför att sekretesslagen bör kompletteras med en bestämmelse som medför att uppgif ter som är sekretessbelagda i och gymnasieskolan bibehål ler sin sekretess hos intagningsnämnderna. Gällanderätt m.m. 1989/90:KU5 Enligt 7 kap. 9 § första stycket sekretesslagen gällersekretess i och gymnasieskolan bl.a. för uppgifter inom denverksamhet som bedrivs av skolpsykolog med ett omvänt skaderekvisit, dvs. För uppgifter inom elevvården i övrigt i ochgymnasieskolan gäller sekretess med ett rakt skaderekvisit, dvs. För verksamheten hos gymnasieskolans intagningsnämnder finnsinte någon särskild sekretessbestämmelse. Enligt sekretesslagen gäller attsekretessen för en uppgift är knuten till den skyddsvärda uppgiften och attsekretessen inte följer uppgiften utanför det s.k. primära sekretessområdet(t.ex. den myndighet eller verksamhet som anges i den bestämmelse isekretesslagen som det är fråga om); någon allmän regel om s.k. sekundärsekretess föreligger inte. Det anförda innebär att uppgifter av ovannämnt slaghos intagningsnämnderna är offentliga. Under förarbetena till sekretesslagen diskuteradesutförligt den generella frågan om sekretessens spridning utanför det primärasekretessområdet (sekundär sekretess). I valet mellan en generell regel omsekundär sekretess eller speciella föreskrifter om sekretessens spridningvaldes alltså den senare linjen. Invändningarna mot den generella lösningensammanfattades av föredragande statsrådet på följande sätt (prop. 1979/80:2,Del A, s. 75 f.). Den viktigaste invändningen hänger samman med detförhållandet att behovet av och styrkan i en sekretess inte kan bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. Detta måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas göranden och låtanden. Denna avvägning kan mycket väl tänkas utfalla på annat sätt utanför det område där den primära sekretessregeln gäller än innanför området. Offentlighetsintresset kan med andra ord kräva att de uppgifter som behandlades som hemliga hos den ena myndigheten är offentliga hos annan myndighet som har inhämtat dem hos den förstnämnda. Jag föreställer mig också att det är svårt att överblicka konsekvenserna av en regel som innebär att sekretess sprider sig i kanske flera led från myndighet till myndighet. En sådan regel måste också skapa svårighe ter vid tillämpningen. Fördelarna med en disposition av sekretessreg lerna som bygger på indelningen i förvaltningsområden går delvis förlorade, om varje myndighet dessutom, i fråga om utifrån erhållna uppgifter, måste beakta den sekretessreglering som i första hand gäller för andra myndigheter. I en känsla av osäkerhet om rättsläget kan tjänstemän välja att för säkerhets skull hålla tyst med uppgifter som efter en korrekt bedömning är offentliga. Till detta kommer att en allmän regel om sekretessens spridning antagligen måste förses med förbehåll och undantag som gör regleringen för svårgripbar i den praktiska hanteringen. Vad jag nu har anfört utgör också skäl mot att införa generella regler om att sekretesskyddet för uppgift i allmän handling skall bibehållas oavsett var handlingen befinner sig. En sådan ordning skulle f.ö. skapa ytterligare tillämpningssvårigheter och grändsdragningsproblem, i den mån det över huvud taget går att förena den med sekretesslagens systematik. Det förtjänar slutligen nämnas att något problem i fråga om sekretessens spridning inte aktualiseras i fråga om de regler som utan begränsning sekretessbelägger uppgifter med visst innehåll. Jag delaralltså åsikten att någon allmän regel om sekundär sekretess 1989/90:KU5 inte börinföras i den nya sekretesslagen. Sekretessbehovet får i stället i allmänhettillgodoses vid utformningen av de primärt gällande sekretessbestämmelserna.Denna metod bör givetvis tillämpas i så stor utsträckning som möjligt.Härigenom får både lagstiftare och rätts-tillämpare en säkrare uppfattning omhur långt sekretessen i olika fall sträcker sig. Visserligen är det antagligtatt metoden för med sig en del luckor i sekretesskyddet. Denna konsekvens fåremellertid accepteras. Skulle det visa sig att sådana luckor föranlederpraktiska olägenheter, får erforderliga justeringar i de primära reglernagöras. Bestämmelser om gymnasieskolans intagningsnämnder finns i5 kap, 12 och 13 §§ skollagen (1985:1100). Lagens förarbeten (prop. 1985/86:10s. 57 f. och 106, UbU 6) innehåller inga överväganden i fråga om eventuell sekretessför uppgifterna hos intagningsnämnd. I motion 1987/88:K435 (m) begärs att sekretess införs förvissa uppgifter hos gymnasieskolas intagningsnämnd. Motionärens önskemål äratt sådana uppgifter hos grundskola eller gymnasieskola som omfattas avsekretess enligt 7 kap. 9 § första stycket sekretesslagen dvs. bl.a.uppgifter inom den verksamhet som bedrivs av skolpsykolog skall bibehålla sinsekretess när de lämnas till sådan intagningsnämnd. I det föregående har redovisats de överväganden som liggertill grund för den reglering som i sekretesslagen valts i fråga om sekretessensspridning utanför det primära sekretessområdet. Att någon sekretessbestämmelseför uppgifter av aktuellt slag i ärenden hos gymnasieskolas intagningsnämndinte införts sammanhänger uppenbarligen med att de intressen som bär uppoffentlighetsprincipen i sådana ärenden gör sig starkt gällande. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion 1987/88:K435 (m). 1 motion 1988/89:K404 av () begärsatt sekretesslagen ändras så att konkursförvaltare får rätt att ta del av vidlaxerings- och skatterevision upprättade promemorior. I motionen betonas viktenav att konkursförvaltaren har reella möjligheter att fullgöra sin viktigauppgift. Enligt motionen är en grundförutsättning härför att konkursförvaltarenkan skaffa sig största möjliga information om konkursgäldenärens ekonomiskaförhållanden. En möjlighet är att detta sker genom en särskild revision förkonkursboets räkning och på dess bekostnad. Enligt motionen är det emellertiden "genväg" att konkursförvaltaren utnyttjar upprättade promemoriorvid taxerings-och skatterevision. Sekretesslagens avfattning (9 kap. 2 §) tordedock enligt motionären utgöra hinder häremot. Gällanderätt 1989/90:KU5 Enligt 9 kap. 2 § första stycket punkt I gäller sekretessbl.a. i särskilt ärende om kontroll beträffande skatt eller om säkringsåtgärd isamband med sådan kontroll för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden. Sekretessen är absolut med vissa smärre här icke aktuellainskränkningar. I 14 kap. 4 § sekretesslagen stadgas som huvudregel attsekretess inte gäller i förhållande till den enskilde själv och att den iövrigt helt eller delvis kan efterges av honom. I domar av regeringsrättenunder har prövats huruvida konkursförvaltare med stödav denna bestämmelse har rätt att ta del av uppgifter avseende kon-kursgäldenäri revisionspromemoria upprättad inom skatteförvaltningen förekonkursutbrottet. Genom domarna har klarlagts att konkursförvaltaren inte fårta del av sådana uppgifter såvida inte konkursgälde-nären ger sitt samtycke ochatt det därvid inte har någon betydelse om revisionspromemorian avser en fysiskeller juridisk person. har i en nyligen avgiven framställningtill hemställt om en ändring av sekretesslagen av sammainnebörd som begärts i motion 1988/89:K404 (fp). I framställningen föreslåssåledes att konkursförvaltare ges rätt att ta del av en revisionspromemoriasom upprättats inom skatteförvaltningen beträffande kon-kursgäldenär, oavsettom promemorian upprättats före eller efter konkursutbrottet.Justitiedepartementet har skickat framställningen på remiss. Mot bakgrund avdet pågående beredningsarbetet anser utskottet inte att det finns anledningför att nu ta ställning till den i motionen upptagna frågan. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1988/89;K404 (fp). Översyn av vissa bestämmelser itryckfrihetsförordningen m.m. I motion 1988/89:K425 av m.fl. (vpk) behandlasreglerna om meddelarskydd m.m. Motionärerna anser att det mot bakgrund av vadsom förekom vid det vittnesförhör vid domstol som hölls påbegäran av justitiekanslern med en journalist vid en dagstidning om vem somlämnat journalisten uppgifter som publicerats i tidningen finns ett starktbehov att se över tryckfrihetsförordningens bestämmelser om meddelarskydd,särskilt 3 kap. 3 §, och sekretesslagens bestämmelser i 16 kap. om kvalificeradtystnadsplikt i syfte att förstärka meddelarfriheten och anonymitetsrätten(yrkande 1).