bet · GD01FiU37 · 1989-12-31 00:00:00 — Av bl.a. kontrollskäl biträder utskottet förslaget ipropositionen, mot vilket det stora flertalet remissinstanser inte har haftnågot att erinra, att de nuvarande starka begränsningarna att placera medel påinlåningskonto i utlandet i princip bör behållas. Vidare anser utskottet attett undantag från denna princip bör gälla i fråga om konton i länder som lämnaren tillfredsställande information till de svenska myndigheterna. Vad gäller dennärmare utformningen av ett sådant undantag bör, som framhålls i propositionen,bestämmelserna härom meddelas i en förordning. Utskottet tar således inteställning till exakt hur detta undantag bör utformas, utan det får ankomma påregeringen att svara för denna detaljfråga. 1 detta sammanhang vill emellertid utskottetånyo peka på att godkänt den i propositionen angivnaEuroparåds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden(prop. 1989/90:14, SkU17). Konventionen träder i kraft när den godkänts av femstater. Enligt vad utskottet erfarit förbereds ett godkännande förutom av av , och . Som framhålls i propositionenbör det, när konventionen har trätt i kraft, vara tillåtet för såväl juridiskapersoner som fysiska personer bosatta i att verkställa betalningartill ett eget inlåningskonto i sådana länder som har tillträtt konventionen,om kontrolluppgifter skall lämnas till de svenska skattemyndigheterna ihuvudsak i samma utsträckning som i fråga om inlåningskonton i Sverige.Utskottet, som tillstyrker propositionen, finner att motionsyrkandet härigenomfår anses i väsentlig del tillgodosett och utskottet avstyrker därför motioneni denna del. I propositionen föreslås att kontrolluppgifter ombetalningar till och från utlandet skall lämnas av valutahandlare. Uppgiftskall därvid lämnas om varje betalning som överstiger . Upplysningskall också lämnas om vad betalningen avser och vilket land betalningen gårtill eller kommer från. Vid betalning till utlandet skall upplysning ocksålämnas om namnet på betalningsmottagaren. Kontrolluppgifts- 1989/90:FiU37 skyldigheten skall gälla även mindre betalningar, om dessa utgör Bilaga 3 delbetalningarav en summa som överstiger gränsbeloppet. I motion Fi61 (yrkande 5) av m.fl. (fp) yrkasatt föreskrifterna om att lämna uppgift om namnet på betalningsmottagaren ochom att ange huruvida betalningar av mindre belopp utgör delbetalningar avstörre summor utgår. Motionärerna anser att det inte är rimligt att krävavalutahandlarna på uppgifter om betalningsmottagare som normalt inte ärskattskyldiga i eller om en beloppsmässigt mindre betalning utgör endelbetalning av en större summa. Utskottet ansluter sig till föredragande statsrådetsuppfattning att det från skattekontrollsynpunkt kan vara av stort värde att fåkännedom om vem som är mottagare till en utländsk betalning när det finns enintressegemenskap med den som verkställer betalningen. Som framhålls ipropositionen skall motsvarande uppgifter lämnas inom BOK-systemet(rapporteringssystem för betalningar till och från utlandet), ochdet behöver sålunda inte skapas några nya administrativa rutiner för dessafall. Utskottet anser vidare i likhet med föredragande statsrådet att enbestämmelse om att uppgift skall lämnas även om mindre betalningar, om dessautgör delbetalningar av en summa som överstiger , behövs för attundvika en för stor lucka i systemet. Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrker motion Fi61 i motsvarande del. Närvarande: (), (), (), (), (fjj), (), SverrePalm (s), (), (), (), LarsBäckström (vpk), (), (), (),() och i (s). Lagen om betalningar till och från utlandet m.m. BoLundgren, och (alla m) anför: Det ärangeläget att verkar för en förbättrad skattekontroll över Som anförs i motion Fi59 (m) innebär emellertid den betalningslagsom regeringen nu föreslår att en ny form av valutaregle- 47 ringåterinförs genom en bakväg. Enligt den föreslagna lagen om betalningar till och frånutlandet /90:FiU37 m.m. får sådana transaktioner ske endast viaauktoriserad valutahand- Bilaga 3 lare. Köp och försäljning av utländskavärdepapper måste på samma sätt hanteras av fondkommissionär medvalutahandelsauktorisation. Sådana värdepapper måste dessutom förvaras i depåhos auktoriserad valutahandlare. Det skall i princip vara förbjudet attdeponera medel på inlåningskonto utomlands. Förbudet mot att betala mer än . i årspremie för en utländsk livförsäkring föreslås bestå tills vidare. Enligt vår mening kan det inte råda något tvivel om attbegränsningarna är oförenliga med aktuella strävanden mot fria kapitalrörelseröver gränserna. De rimmar mycket illa med uttalade avsikt attetablera så nära relationer med EG som möjligt. Syftet vid sidan avskattekontrollen att låsa in sparkapital i kommer bl.a. genomföreskriften om att utländsk livförsäkringspremie inte får överstiga 3 000 kr.per år. Denna åtgärd är dock förfelad med hänsyn till att de som i dagbetalas in till svenska livförsäkringsbolag av dessa placeras i utländskafastigheter och aktier. Sammanfattningsvis delar vi den i motion Fi59 framfördauppfattningen att det enda säkra sättet att undvika kapitalflykt är att teknisktoch nivåmässigt harmonisera skattelagstiftningen till förhållandena iomvärlden. Detta måste prägla översynen av den svenska kapitalbeskattningen isamband med den förestående skatteomläggningen. Den föreslagna betalningslageninnebär ett återfall i förlegat regleringstänkande och bör enligt vår meningavvisas av . Regeringen bör ges i uppdrag att utforma ettnytt förslag som står i samklang med aktuella liberaliseringssträvanden inomOECD och EG. Vi föreslår att finansutskottet hemställer att dessaåtgärder vidtas. Det innebär att vi tillstyrker motion Fi59 yrkande 1 ochavstyrker propositionen i motsvarande del samt motionerna Fi58 yrkandena 1 och2 och Fi60 yrkandena 1 och 2 i den mån de sistnämnda motionerna inte ärtillgodosedda. Lagen om betalningar till och från utlandet m.m. (vpk) anför: Inom vpk ansluter vi oss till den kritik som framförts ibl.a. motion Fi58 att tidpunkten för avregleringen på valutamarknaden var illavald och att avvecklingen genomförts i ett alltför hastigt tempo. Även om dennuvarande valutalagstiftningen med tidens utveckling inte har varit någoteffektivt medel att begränsa och styra kapitalrörelser har valutalagen haft sinbetydelse. Vi vill i sammanhanget peka på LOs kritik mot ett alltför snabbtavskaffande av valutaregleringen. Enligt LO borde ytterligarestrukturförbättringar avvaktas, bl.a. en ökning av konkurrenselementet isvenskt näringsliv, innan tiden kunde anses mogen för en sådan åtgärd. Bakomdenna kritik finns en djup oro för avsaknaden av en kraftfull politik förmedvetna strategiska investeringar inom industrin. Som anförsi vpk-motionen medför valutaavregleringen en liberali- 48 sering avkapitalrörelserna som försvårar en aktiv politik mot ett ökat En sådan valutapolitik innebär snarare ett 1989/90:FiU37aktivt stöd till en stegvis utflyttning av näringslivets investeringarsamt Bilaga 3 andra kapital- och portföljtransaktioner, bl.a. i syfteatt undgå skattekontroll. De ökade möjligheterna till skatteundandraganden kanbefaras leda till påfrestningar av olika slag och medföra att vårkonkurrensförmåga gentemot utlandet sätts ned ytterligare. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi från vpk:s sidakravet i motion Fi58 att avslå propositionen (yrkande 1) och begära tillkallandeav en utredning för att finna nya och mer effektiva medel att föra ensjälvständig stabiliseringspolitik i syfte att stärka vårt nationella oberoendeoch ge de arbetandes fackföreningar ökade möjligheter att förhindra osundakapital- och valutaflöden (yrkande 2). 1 konsekvens härmed ställer vi oss ocksåbakom förslaget att förlänga valutalagen och valutaförordningen till att gällaäven nästkommande budgetår (yrkande 3). Härigenom får motion Fi59 såvitt avserett avslag på propositionen i viss del anses tillgodosedd, liksom även motionFi60 i väsentliga delar. Lagen om betalningar till och från utlandet m.m. () anför: de gröna anser att avvecklingen avvalutaregleringen innebär att avhänder sig kontrollen över sinegen ekonomi. En helt fri valutamarknad innebär att vi får en väsentlig förlustav skattemedel genom att internationell skatteflykt underlättas. De gröna anserdärför att övergången till en fri valutamarknad bör stoppas och att man börbegränsa kapitalets rörlighet av ekologiska och sociala skäl. Lättnader i frågaom en sådan valutareglering bör få ske först när man kan se att det globalaekologiska förfallet bromsats, att ett övertygande ekologisktåteruppbyggnadsarbete är i gång, att en rättvisare fördelning av världensresurser har påbörjats, att den svenska ekonomin fungerar utan störningar ochär i god balans samt att landet inte har haft någotbytesbalansunderskott. bör enligt vår mening ta sin del av ansvaret föratt handeln mellan länder och människor och deras organisationer ges enekologiskt och socialt ansvarsfull inriktning. Enligt de grönas mening bör med bifall tillmotion Fi60 avslå den nu föreliggande propositionen och med beaktande av vadhär anförts begära ett nytt förslag av regeringen. Härigenom får motion Fi59såvitt avser ett avslag på propositionen i viss del anses tillgodosedd, liksomäven motion Fi58 i väsentliga delar. och (båda fp) anför: I likhetmed motionärerna bakom motion Fi61 (fp) anser vi att rätten attbedriva handel med valutor och göra utlandsbetalningar inte bör kunna begränsas med hänsyn till det aktuella institutets normala 49 verksamhet,eftersom detta enligt vår mening skulle verka konkurrens- hämmandeoch inskränkande på verksamhetens expansion. Vi biträder 1989/90:FiU37därför förslaget i motionen, yrkande 3, att lagen utformas såatt Bilaga 3 samtliga kreditinstitut som står under myndighetstiilsyn principiellt skall ha denna rätt. och (båda fp) anför: Vi delar den uppfattning som förs fram av imotion Fi61 att bör åläggas att automatiskt lämna tillstånd till attgöra betalningar till och från eget inlåningskonto i sådana länder som lämnarkontrolluppgift till de svenska skattemyndigheterna. Denna tanke utgör envidareutveckling av vad anfört i sitt remissyttrande över denutredning som ligger till grund för propositionen, nämligen att undantaget frånkontoförbudet utformas så att ges en möjlighet att medge tillståndi de angivna fallen. Vi biträder också fp-motionärernas förslag till lagteknisklösning genom ett tillägg till den i propositionen föreslagna 11 § i den nyalagen om betalningar till och från utlandet m.m. Med det anförda tillstyrker viyrkande 2 i motion Fi61. och (båda fp) anför: I likhet med motionärerna bakom motion Fi61 (fp) anser viatt man rimligen inte kan kräva av valutahandlarna att de tar reda på om enbeloppsmässigt mindre betalning utgör en delbetalning av en större summa, utanvalutahandlarna bör kunna utgå ifrån att mindre belopp är undantagna frånuppgiftsskyldigheten. Vi kan inte heller acceptera att uppgiftsskyldighetenskall gälla namnet på mottagaren som normalt inte är skattskyldig i . Videlar således inte uppfattningen i propositionen att uppgift ombetalningsmottagaren behövs för att kunna upprätthålla en godtagbar kvalitetoch tillförlitlighet i betalningsbalansstatistiken utan biträder förslaget imotion Fi61 yrkande 5 att de berörda föreskrifterna inte tas in itaxeringslagen.