bet · GD01KU10 · 1989-12-31 00:00:00 — I den av utgivna skriftenUtrikesfrågor 1988 görs bedömningen att svensk rätt inte i alla avseenden ståtti överensstämmelse med de åtaganden som har gjort genom att ansluta sigtill konventionen. Detta gäller i huvudsak tillämpningen av konventionensartikel 6 om rätten till domstolsprövning av administrativa beslut som angår"civila rättigheter och skyldigheter", men också de svenska reglernaom anhållande och häktning har i ett visst hänseende visat sig vara i konfliktmed konventionens artikel 5. I syfte att åstadkomma en harmonisering tillkonventionen har nya regler om anhållande och häktning antagits av (SFS 1987:1211). Vidare antog en lag omrättsprövning av vissa förvaltningsbeslut (SFS 1988:205). Bestämmande för hur en lag skall tillämpas är självalagtexten och de motivuttalanden som gjordes då lagen antogs. Eftersomlagstiftningsmakten uteslutande vilar på kan ett utskott självfalletpå eget initiativ eller på grund av motioner göra olika uttalanden om lagenstillämpning. Mot denna bakgrund avstyrks motion K236 yrkandena 56. Frågan omutskottens utvärdering av verkställigheten av beslut återkommerutskottet till i annat sammanhang. Statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningaroch avge yttranden på begäran av riksdagsutskott regleras i 4 kap. 10 § riksdags ordningen. En riksdagsledamot som begär upplysningar från en myn- 11 dighet har i förhållande till myndigheten ställning som enskild person. 1 4 §förvaltningslagen (1986:223) föreskrivs en serviceskyldighet /90:KU10 myndigheterna.Varje myndighet skall lämna upplysningar vägledning, råd och annan sådan hjälptill enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Hjälpen skalllämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, denenskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Enligt utskottet är någotuttalande av om dess ledamöters rätt att få information avmyndigheterna inte påkallat. Motion K406 avstyrks. 7, Protokollets utformning m.m. Enligt motion K315 yrkande 1 av () bordetilltalsordet "du" kunna få användas i kammardebatterna isituationer där det klart framgår till vem man riktar sig. I motionen behandlas också utformningen av protokollet.Enligt motionären censureras det som bedöms vara olämpliga ord, och ibland helameningar, i de protokoll som lämnas till eftervärlden och till yttervärlden.Härigenom censureras och strömlinjeformas personligheterna och anpassas tilllagomnivå, 1 yrkande 2 hemställs att beslutar att varjeriksdagsledamot som så önskar skall ha rätt till sina egna ord också i kammarenoch att censur inte skall ske i samband med att protokollen skrivs. Äventalarnas rätt att själva ändra i protokollen behandlas i motionen, 1 yrkande 3hemställs att beslutar att ledamöter och statsråd inte får ändrasakuppgifter och ordval från det att anförandet sker till dess att protokolletär justerat. Talmannen eller, vid förfall för honom, vice talmannenleder kammarens sammanträden (2 kap, 1 och 2 §§ riksdagsordningen). Talmannensvarar för att god ordning såväl i ord som i handling upprätthålls vidsammanträde med kammaren (2 kap, 12 § riksdagsordningen). Vissa ordningsfrågor i kammaren, bl.a. avseendeledamöternas uppträdande i talarstolen, diskuterades vid talmanskonferensenssammanträde , alltså då den nuvarandetalmannen hade tillträtt. var enig om attgällande praxis skulle bibehållas, och talmannen förklarade att han avsåg atttills vidare inte ändra praxis. Detta gällde bl.a, användandet av tilltalsordetdu. Som motionären själv framhåller kan ett flitigt användande av tilltalsordetdu medföra missförstånd eller oklarheter. Talmännens och vice talmännensagerande i kammaren ger enligt utskottet vid handen att de eftersträvarenhetlighet i nu berört hänseende och sålunda kräver att ledamöter ochstatsråd undviker "duan-de". Motionens yrkande 1 avstyrks. Enligt bestämmelserna förs ett fullständigt protokoll vidsammanträ de med kammaren (2 kap, 16 § riksdagsordningen). När det gäller 12 återgivandet i protokoll av kammardebatterna är målsätt- ningen attanförandena skall redovisas i sin helhet. Emellertid är ett 1989/90:KU10 exaktåtergivande av anföranden, som inte ordagrant följer ett skrivet koncept, i deallra flesta fall omöjligt. Även ett vårdat talspråk awiker mycket ofta såmarkant från skriftspråkets mönster att det är nödvändigt att förepubliceringen av ett tal anpassa formuleringarna i någon mån till det skrivnaspråkets regelsystem för att tillgodose läsarens krav på klarhet och lätthetatt läsas. För denna redigering, vilken görs av riksdagsstenograferna, gällerav kammarsekreteraren angivna regler innebärande att ändringar får göras endastdå det är uppenbart nödvändigt och att en anpassning till någon sortsparlamentarisk normalprosa inte får komma i fråga. Vidare gäller attöverlämnade koncept inte får frångås i andra fall än då talaren i sitt muntligaanförande medvetet avvikit från konceptet eller då detta innehåller felaktigasakuppgifter. En talare som anser att hans anförande har blivitfelaktigt återgivet i stenografernas utskrift har möjlighet att senast kl. 12den femte vardagen efter sammanträdet göra anmärkningar mot utskriften (2 kap.16.1 riksdagsordningen). En felaktig utskrift kan senast påtalas vid justeringeni kammaren. Det av kammaren justerade anförandet återges ordagrant i detslutliga protokollet. Av det föregående framgår att redaktionella eller andraändringar av de muntliga anförandena får göras vid tryckningen av protokolletendast när de är nödvändiga. Praxis är att uppenbara felsägningar elleruppenbart felaktiga sakuppgifter får rättas, om inte i den fortsatta debattenfelaktigheten berörts av annan talare, vars anförande skulle bli obegripligteller förbryllande, om rättelse medgavs i efterhand vid redigeringen. Enligt utskottet har den praxis som gäller förprotokollsföringen en riktig utformning. Motionens yrkanden 2 och 3 avstyrks. PLO-ledaren besök i den 7december 1988 har gett anledning till två motioner. I motion K303 av AllanEkström (m) erinras om att polisen inför det utländska besöket företog omfattandeavspärrningar av riksdagsbyggnaderna. Enligt motionären innebar detta dels attallmänheten betogs möjligheten att fritt besöka , dels attriksdagsledamöterna förorsakades olägenheter. I motionen hemställs attriksdagen beslutar att allmänhetens rätt att besöka för attbevista kammarens sammanträden eller eljest icke får inskränkas genomavspärrningar av . Enligt motion K323 av inträffade det viddetta tillfålle att utländska säkerhetsmän försökte hindra ledamöter att fritt röra sig i . På det sätt som riksdag utnyttjades i samband med besök skadades, enligt motionen, den svenska anseende inåt mot de egna medborgarna och utåt ., Motionären hemställer att uttalar att dess 1989/90:KU10 lokalerinte under pågående session får utnyttjas för den typ av politiska utspel somArafats besök utgjorde. Sammanträde med kammaren är enligt 2 kap. 4 §riksdagsordningen offentligt om det inte hålls inom stängda dörrar. Förutskotten gäller (4 kap. 12 §) att de skall sammanträda inom stängda dörrar.Utskott kan dock besluta att sammanträde till den del det avser inhämtande avupplysningar helt eller delvis skall vara offentligt. I övrigt har allmänheten tillträde till lokalersom besökare, enskilt eller i grupp. 1 vilken utsträckning tillträde i sådanasammanhang får äga rum och under vilka villkor det får ske framgår av bestämmelseri lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i . För besöket ansvarar i förstahand den som tar emot besökaren. Tillstånd för att få ta i anspråk de allmännasammanträdeslokalerna erhålls från förvaltningskontoret. Förfrågningar omkonferenser i de båda kammarsalarna behandlas i förvaltningsstyrelsensdirektion i tveksamma fall, annars av intendenturenheten. Förvaltningskontoret har framhållit att omständigheternakring besök i var speciella. Besöket föregicks av enframställan med mycket kort varsel från regeringen till talmannen. Vidarekrävdes osedvanligt omfattande säkerhetsarrangemang när väl besöket skullegenomföras. Förvaltningskontoret konstaterar att de yttresäkerhetsarrangemangen i samband med besöket kom att få en otillfredsställandeutformning, främst beroende på den begränsade tid som stod till förfogande församordnade förberedelser. Hithörande frågor har sedermera varit föremål föröverläggningar mellan företrädare för polisledningen i och förvaltningskontoret.Man har därvid varit överens om att polisåtgärder som vidtas inom riksdagensområde eller som kan påverka verksamheten i bör föregås av samrådmed förvaltningskontoret. Det har vidare överenskommits att erforderligapolisinsatser bör genomföras på ett sätt som tar största möjliga hänsyn tillriksdagens pågående verksamhet. besök i riksdag var enexceptionell händelse. Den korta planläggningstiden och de särskilda kraven påsäkerhetsåtgärder åstadkom speciella problem som fick en inte i alla delartillfredsställande lösning. Utskottet utgår ifrån att de erfarenheter somgjorts vid detta tillfålle leder till att störningar i riksdagsarbetet av detslag som berörs i motionerna K303 och K323 inte inträffar i framtiden.Motionerna avstyrks. 9.Arrangemang i kammarsalen 1989/90:KU10 Ledamöternas placering i kammaren behandlas i tvåmotioner. I motion K308 av () påpekas att i nästan alla demokratierär parlamentsledamöterna placerade partivis. liksom awikerfrån det gängse mönstret genom att i stället gruppera parlamentets ledamöterefter en geografisk princip. 1 motionen sägs att detta sätt att ordnaplatsfördelningen närmast får ses som en historisk kvarleva. Enligt motionärenskulle en platsfördelning i plenisal efter partitillhörighet utantvivel skänka debatten större livfullhet och åskådlighet. I motion K307 av och (båda s) hävdas däremot att den nuvarande placeringen av ledamöterna ger en finbild av hur vårt demokratiska land är uppbyggt, att det oberoende avpartipolitiska åsikter är mer som förenar än som skiljer när det gäller Sverigesom nation. Enligt motionärerna finns det möjlighet att ytterligare markeradetta genom att slopa den nuvarande länsuppdelningen av ledamöterna och istället placera dem efter riksdagsår, I motion K310 av () yrkas att Sverigesflagga ges en ständig plats i plenisal. Enligt motion K302 av GudrunNorberg (fp) bör besluta att låta flagga pryda plenisalenoch eventuellt andra lämpliga lokaler i under hela . Utskottet avslog (KU 1987/88:43) ett motionsyrkandeom att ledamöterna skulle placeras partivis i plenisal på det sättsom sker i de flesta utländska parlament. Enligt utskottet skulle en sådanplacering av ledamöterna även hos oss vara en markering av den framträdanderoll som de politiska partierna numera spelar i . Den skulle troligenockså ha vissa andra fördelar från kontakt-och debattsynpunkt på sätt sommotionären hade påpekat. Utskottet ansåg emellertid inte att någon tillräckligtstark opinion fanns bland ledamöterna för att bryta den svenska riksdagenstradition. Utskottet gör samma bedömning . Enligt utskottet torde det hellerinte finnas en tillräckligt stark opinion för en ändring som innebär attlänsuppdelningen slopas och placeringen i kammaren sker endast efter antaletriksdagsår. Motionerna K307 och K308 avstyrks. I betänkande 1987/88:31 behandlade utskottet en motion avGörel () om en permanent plats för flagga i plenisal. Utskottet hade inhämtat att det stora riksvapnet skulle place ras i plenisalen samt att den svenska flaggan skulle komma att finnas i plenisalen vid speciella högtider såsom vid öppnande och på nationaldagen. Utskottet fann de vidtagna åtgärderna vara till fyllest och motionens huvudsyfte tillgodosett. Utskottet finner det naturligt att ställningstagande till frågor om utsmyckning av kammarsalen i första 15 hand görsav talmannen. Motionerna K302 och K310 avstyrks. 10.Praktiktjänstgöring, studieresor och 1989/90:KU10 I motion K319 av och (båda s) erinras om den möjlighet som finns för ledamöter atterhålla stipendier för utrikes studieresor. Enligt motionärerna är denna möjlighetav stort värde och som följd därav mycket uppskattad. De anser emellertid attåtgärder också borde vidtas för att bereda ledamöter tillfålle atti ökad utsträckning delta i kurser och konferenser i med utbildande ochutvecklande syfte. Enligt motionen vore en möjlighet att etablera enstipendieordning motsvarande den som gäller för utrikes resor. Ett andraalternativ vore att höja beloppet för kostnadsersättning så att däri också kaninrymmas avgifter av den form av kurs- och konferensdeltagande som berörs imotionen. I motion K322 av (vpk) hävdas attkvinnorna utgör det nya proletariatet i samhället. Eftersom kvinnojobben tillstörsta delen finns inom den offentliga sektorn, som är ett samhälleligtansvar, borde det enligt motionären vara enkelt att ändra på förhållandena.För att eliminera risken att politiker inte har kännedom om den offentligasektorns kvinnodominerade områden, borde därför samtliga riksdagsledamöteruppmanas att under varje mandatperiod göra en månads praktik inom områdenagrundskola, hemtjänst, sjukvård, barnomsorg eller missbruksvård. Enligt motion K301 av och (bådafp) är det av största vikt att ledamöter hålls närmare informeradeän om formerna för och innehållet i EG:s arbete och de nya initiativ somkontinuerligt läggs fram för att fördjupa samarbetet mellan EG-länderna.Motionärerna yrkar att särskilda medel anslås för utskottsbesök vid EG och attförvaltningsstyrelsen får i uppdrag att bereda frågan. I motion K305 av och (båda s)erinras om det besök som gjorde i . Deföreslår att låter genomföra en liknande resa. beslöt (1988/89:KU16) om enväsentlig höjning av stödet till partigrupperna. Utrymmet bör därför varastörre än tidigare för att bekosta dellagande i angelägna konferenser,seminarier o.d. inom ramen för detta anslag. har också nyligenbeslutat om en höjning av kostnadsersättningen till ledamöterna. Utskotteterinrade (1988/89:KU39) vid behandlingen av denna fråga om vadförvaltningsstyrelsen anfört om att riksdagsledamot borde ha rätt att vii''-beskattningen tillgodoföra sig avdrag för kostnader bl.a. för fort-bii mgoch för studieresor inom och utom landet. mot denna bakgrund att det inte är påkallat att begära förslag om 1989/90:KU10 särskildform för stöd till studier och vidareutbildning av det slag som begärs i motionK319. Utskotten disponerar en viss summa pengar för utrikesresor under varje valperiod. per utskott.De utskott som finner behov av besök hos EG:s centrala institutioner eller i någotEG-land kan verkställa det inom ramen för detta anslag. Enligt utskottet finnsinte anledning att nu inrätta särskilt anslag för EG-resor. Skulle det visa sigatt svårigheter föreligger att inom anslaget i konkurrens med andra angelägnabehov inordna den typen av resor, bör frågan om en höjning av reseanslaget tasupp i den ordinarie budgetbehandlingen. Det kan i sammanhanget erinras om attriksdagen beslutat om en höjning av anslaget för riksdagsmännensinternationella resor. Motion K301 avstyrks. Enligt utskottet bör varje riksdagsledamot vara så fri sommöjligt att själv bestämma hur uppdraget skall utövas. Behovet av eventuellpraktiktjänstgöring inom olika verksamhetsområden bör bedömas av ledamöternasjälva. Något uttalande av i frågan är enligt utskottet intepåkallat. Motion K322 avstyrks. Utskottet delar den i motion K305 framförda uppfattningenatt den s.k. Norrbottensresan var mycket värdefull och noterar med tillfredsställelseatt en liknande resa genomfördes till . Det finns anledning antaatt det framgent kan komma inbjudningar till motsvarande besök i andra delarav landet. Enligt utskottet är det dock inte påkallat med någoninstitutionaliserad ordning för denna typ av länsresor. Motion K305 avstyrks. 1 motion K813 av () erinras om attdet ibland påstås att avståndet mellan väljarna och de politisktförtroendevalda är alltför stort. Ett sätt att nå kontakt medriksdagsledamöterna är via telefonsamtal. Enligt motionen kan det befaras attpersoner som bor långt från av kostnadsskäl avstår från att utnyttjadenna möjlighet. Motionären yrkar därför att öppnar s.k. 020-linje,vilket skulle innebära att den uppringande aldrig skulle behöva betala mer änen markering för samtalet. Utskottet behandlade ett motionsyrkande omöppnande av s.k, 020-linje, För en redogörelse för frågans tidigare behandling hänvi sas till utskottets betänkande 1988/89:KU16. Utskottet delade då för valtningsstyrelsens uppfattning att frågan om hur en ökad telefonservi ce i skall fungera och vad den bör kosta bör bedömas i ett sammanhang. Frågan om anslutning till det s.k, 020-systemet borde enligt utskottet prövas i samband med ställningstagande till försöket 17 Utskottetgör samma bedömning . attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K309 och 1987/89:K314, attriksdagen avslår motion 1988/89:K316, 3. beträffandebudgetpropositionens presentation m.m. attriksdagen avsfår motionerna 1988/89:K304 och 1988/89:K325, 4. beträffandeutredning om arbetsformer i övrigt att avslår motion1988/89:K328, 5. beträffandeinrättande av miljöutskott att avslår motion 1988/89:K313, 6. beträffandejämställdheten i valda organ att avslår motion1988/89:K326, 7. beträffandeval av JO attriksdagen avslår motion 1988/89:K320, attriksdagen avslår motion 1988/89:K311, 9. beträffandelagstiftningens tillämpning attriksdagen avslår motion 1988/89:K236 yrkandena 56, 10. beträffande information titt riksdagsledamöter att avslår motion 1988/89:K406, 11. beträffande protokollets utformning m.m. att avslår motion 1988/89:K315, 12. beträffandetillträde titt lokaler attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K303 och 1988/89:K323, 13. beträffandeledamöternas placering i kammarsalen attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K307 och 1988/89:K308, 14. beträffandeutsmyckning i kammarsalen attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K302 och 1988/89:K310, 15. beträffandestudieresor m.m. att avslår motionerna 1988/89:K301, 1988/89:K305,1988/89;K319samt 1988/89:K322, 16. beträffande telefonsamtal till att avslår motion 1988/89:K813. Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (),Hans Nyhage (m), (), (), (), YlvaAnnerstedt (fjj), (), (vpk), Hans Leghammar (mp), UllaPettersson (s), () och (). 1989/90:KU 10 Budgetåret (mom. 2) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "K316 avstyrks" bort haföljande lydelse: Enligt utskottet måste riksdagsledamöterna ha rimligaförutsättningar att fullgöra såväl funktionen som lagstiftare som uppgiftenatt aktivt delta i samhällsdebatter utanför . Det måste också finnasutrymme för ledamöterna att tillgodose partimedlemmars och väljares berättigadekrav på engagemang lokalt och regionalt. Den nuvarande förläggningen av riksdagsåret försvårar påett allvarligt sätt en sådan planering av riksdagsarbetet att de olika ovanangivna önskemålen kan tillgodoses. Det avgörande hindret mot en mera rationelloch effektiv planering av riksdagsarbetet är budgetårets förläggning med allade effekter detta har för allmän motionstid, proposi-tionsavlämnande och riksdagensberedning av sakfrågorna. Fortsatta överväganden om arbetsformermåste således också innefatta en omläggning av budgetåret. deb att moment 2 i utskottethemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande budgetåret att riksdagenmed bifall till motion 1988/89:K316 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Utredning om arbetsformer i övrigt (mom. 4) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Med tanke" och slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion K328att som debattcentrum befinner sig i kris. För att komma till rättamed problemen bör mångfald, personlighet, debattlusta och nya partier välkomnasi och inte motarbetas, strömlinjeformas och med alla medel"anpassas" till gamla former. Även regeringen har enligt utskottetansvar för att göra riksdagsarbetet mera intressant genom att oftare presenteranya förslag i kammaren. också iökad utsträckning delta i kammardebatterna. En utredning bör 1989/90:KU10 på detsätt som föreslås i motion K328 tillsättas med uppgift att lämna förslag tillnya arbetsformer. deb att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; 4, beträffandeutredning om arbetsformer i övrigt attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K328 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Inrättande av miljöutskott (mom. 5) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Enligt utskottet" och på s. 8 slutar med "Motion K313avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottet finns goda skäl att som föreslås i motionK313 göra en översyn av utskottsorganisationen. Miljöfrågorna behandlas nu i enrad utskott. Detta innebär att inget utskott har det totala ansvaret förmiljöområdet som sin huvudsakliga uppgift, vilket försvårar möjligheterna tillöverblick och till att driva en samlad politik på detta område. Inrättandet avett miljöutskott bör av denna anledning, och med tanke på miljöfrågornasväxande internationella betydelse och det utrymme de måste få framöver i svenskpolitik, vara en utgångspunkt för översynsarbetet. Som framhålls i motion K313skulle till detta utskott, utöver de från jordbruksutskottet utbrutnamiljöfrågorna, även kunna föras vissa av de miljöfrågor som behandlas avandra utskott. deb att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffandeinrättande av miljöutskott attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K313 uppdrar åt talmanskonferensen attutreda arbetsfördelningen mellan utskotten i enlighet med vad utskottetanfört. Jämställdheten i valda organ (mom. 6) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Det bör" och slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse: Enligt utskottet är det beklagligt att utskott,med undantag av social- och socialförsäkringsutskotten, har en tydlig mansdominansbland de ordinarie ledamöterna. Kvinnor och män bör vara lika representerade ialla politiska organ. Samtliga partier måste i nomineringsarbetet verka för enjämnare fördelning mellan könen i valda organ. Ett sätt attpåskynda en sådan utveckling är att tillämpa kvotering så att inget kön fårlägre representation än . deb att moment 6 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90;KU10 6.beträffande jämställdheten i valda organ att med bifalltill motion 1988/89:K326 uttalar sitt stöd till en rekommendation om att störrevikt fåsts vid jämställdhetsaspekten vid val till alla utskott,styrelser och utredningar. Sanningsförsäkran (mom. 8) AndersBjörck (m), Hans Nyhage (m), Hans Leghammar (mp) och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följandelydelse: är det självfallet av största vikt att de informationer som lämnastill utskotten är korrekta och fullständiga. Frånvaron av regler omsanningsförsäkran i samband med utskottsutfrågningar kan förmodligen förklarasav att sådana var sparsamt förekommande för arbetet med nugällande regeringsform och riksdagsordning. Situationen är emellertid enhelt annan. Så har t.ex. granskningen av regeringen vuxit i omfattning ochblivit mer inträngande. Det finns enligt utskottet starka skal att införanågon form av sanningsförsäkran för dem som utfrågas av riksdagsutskotten.Frågan bör därför bli föremål för skyndsam utredning. deb att moment 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 8. beträffande sanningsförsäkran att med bifalltill motion 1988/89:K311 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Protokollets utformning (mom. 11) HansLeghammar (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Talmännensoch" och på s. 13 slutar med "3 avstyrks" bort ha följandelydelse: borde det dock vara möjligt att tillåta tilltalsordet du isituationer där tveksamhet om vem som avses inte kan uppkomma, exempelvis vidfrågestunderna. Motionens yrkande 1 tillstyrks.