bet · GD01JoU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande /90: JoU2 1989/90 JoU2 Ibetänkandet behandlar utskottet ett antal motioner som väckts i januari 1989och som rör fiske och fiskeripolitiken. Utskottetupprepar sitt tidigare ställningstagande att regeringen bör särskilt prioriterade krav som ställs på ökad forskning och undersökningsverksamhet för attbättre klarlägga förutsättningarna för ett aktivt fiske i . Riksdagenbör göra ett särskilt uttalande av denna innebörd. Därmed tillgodoses en motion(m). Medanledning av ett par motioner (fp) föreslås ett riksdagsuttalande angåendeförsäljningen av kräftor. Nuvarande saluförbud bör upphävas, underförutsättning att så kan ske utan förfång för det svenska kräftbeståndet. Utskottet avstyrker övrigamotionsyrkanden. 7illbetänkandet är fogat 16 reservationer (m, fp, c, vpk, mp) och 3 särskildayttranden (m, mp). 1988/89:Jo260 av m.fl. (Ip)vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning angåendefiskenäringen. Motiveringen återfinns i motion 1988/89.A440. 1988/89:Jo261av m.fl. (fp) vari yrkas 5.att som sin mening begär att en utredning tillsätts med syfte attskapa ett permanent bemannat fiskenänindskontor i . 1988/89:Jo268av m.fl. (s) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom laxfondens framtida verksamhet. Motiveringen återfinns imotion 1988/89lA464. 1988/89:Jo313 av Leghammar (båda mp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för yrkesfisket. 1 1989/90. Rättelse:S. 24 raderna 7-8 Stär: "I motivering" Rättat till: "Utskottet - S. 28 rad 2 nedifrån Står:415 Rättat till: 413 1988/89:Jo403 av och (båda c) 1989/90:JoU2 vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att undersökamöjligheterna att till lokalisera ett "branschinstitut"för befrämjande av marknads- och produktutveckling av sillbaserade livsmedelför att stödja svenskt Östersjöfiske av sill. 1988/89:Jo404av () vari yrkas att beslutar om förbud för fiske meddrivlinor och -garn till . 1988/89:Jo405av () vari yrkas att hos regeringen begär förslagtill inskränkningar i laxfisket i enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:Jo407av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att nyetablering avfiskodlingar i kasse förbjuds fram till dess att effektiva reningsmetoder harutvecklats. 1988/89:Jo408av () vari yrkas att beslutar att upphäva förbudetatt sälja kräftor under vissa delar av året. 1988/89:Jo409av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett förbud mottorsktrålfiske i norra . 1988/89:Jo410av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om skydd för "fiskensbarnkammare", 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om undersökning m.fl. åtgärderbeträffande torskfisket i , 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om laxfisket, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om bl.a. ett handlingsprogramför insjöfisket, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljningsförbudet fördjupfrysta kräftor. 1988/89:Jo412av och (båda m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att någon begränsning vid tilldelning avfiskelicenser inte får förekomma beträffande det kustnära fisket. 1988/89:Jo413av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av en allmänfiskevårdsavgift. 1988/89:Jo415av och (båda m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder ochbestämmelser för att avveckla olämpligt trålfiske i . 1988/89:Jo419av och (båda mp) vari yrkas att 1989/90:JoU2riksdagen ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om tillstånd förkassodling av fisk. 1988/89:Jo420 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominsatser för att främja yrkesfisket efter . 1988/89:Jo422 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfiskeflottan, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omanpassningsavtalet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljön, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombeståndsvård, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyddszonkring yrkesfiskeredskap, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfiskeövervakning, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättningför skador på yrkesfiskeredskap. 1988/89:Jo423 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsbeträffande stöd för laxfonden för . 1988/89:Jo424 av och (båda m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fisket skall hållas skadeslöst för de skador som oljeutvinningkan åstadkomma. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:N456. 1988/89:Jo426 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt ortsbefolkningen ges rätten till fiske i närliggande sjöar oavsettägar-skap. 1988/89:Jo427 av 7hurdin och (båda c)vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till deyrkesfiskare längs som ekonomiskt drabbats av utfiskningen avtorsk, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt skydda torskfisket längs , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggningav torskodlingsanläggning i . 1* 1989/90. 1988/89:Jo428 av ChristerSkoog m.fl. (s) vari yrkas att som 1989/90:JoU2 sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsning av fiskemed vissa rörliga redskap i nära anslutning till fiskodling. 1988/89:Jo432av m.fl. (m, c) vari yrkas att hos regeringen begärförslag till finansiering av laxfond för samt de fiskevårdande och andraåtgärder som behövs för det angelägna fiske- och turistprojektetsgenomförande. 1988/89:Jo433av () vari yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om regler för bakteriologiskprovtagning i fiskodlingar. 1988/89:Jo435av m.fl. (mp) vari yrkas 2. att hos regeringenbegär ett förslag till allmän fiskevårdsavgift enligt vad som anförs imotionen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om restriktioner motrotenonbehandling av sjöar, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att naturliga arter, raseroch varianter av fisk bör gynnas och användas vid utplanteringar, 5. att beslutar attgenerellt fiskeförbud skall råda efter varje utplantering av fiski insjöar, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsningar avnäringsutsläpp från fiskeodlingar, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkta fiskekvoter medhänsyn till biologiska förutsättningar, 8. att som sin meningger regeringen till känna att trålningsgränsen bör flyttas längre ut frånkusten, 9. att som sin meningger regeringen till känna att biologiska trålningsgränser bör inrättas, 10. att beslutar attfiskemetoder som ödelägger havsbottnen inte skall användas, 11. att som sin meningger regeringen till känna att maskvidden för torsktrålar inte bör understiga 10cm, 13.att som sin mening ger regeringen till känna att större hänsyn till ekologiskt känsliga områden enligt vad som anförs i motionen vidanläggande av fasta anläggningar som fritidshamnar, vindkraft m.m. 1988/89:Jo436av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om de bofasta skärgårdsbornasrätt till såväl fiske med handredskap som till nätfiske i egna och allmännafiskevatten, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om det "friafiskets" skador på flora och fauna i naturreservat och andraömtåliga utskärgårdar och på grund härav 4 4.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i 1989/90:JoU2 övrigt anförts i motionen. 1989års fiskeriutredning har på regeringens uppdrag utvärderat prisregleringen påfisk. I uppdraget har även ingått en genomgång av den statliga administrationenpå fiskets område i syfte att anpassa den till de förändringar som bl.a.översynen av prisregleringen motiverar. I betänkandet Fiskprisregleringen ochfiskeriadministrationen (SOU 1989:56) redovisar utredningen sin analys ochpresenterar sina förslag. Man kan enligt fiskeriutredningen ifrågasätta omfiskeripolitiken, och därmed hela fiskenäringen, numera bedrivs på ett sätt somstår i överensstämmelse med beslut . Utredningen erinrarvidare om att EITA:s statsministrar vid möte i beslutatliberalisera handeln med fisk och produkter från den 1 juli 1990.Därigenom kommer fiskets konkurrensförhållanden att avsevärt ändras under denärmaste åren, och överenskommelsen begränsar även möjliga stödformer tillfisket liksom dess finansiering. Utredningen föreslår attprisregleringssystemet avvecklas och ersätts av ett nytt lägstaprissystem.Detta bör administreras av och en producentorganisation. Enviss minskning av det svenska yrkesfisket förutses. Detta kommer att främstdrabba mindre och omoderna fiskefartyg. Utredningen föreslår därför dels ökningav skrotningspremierna, dels ökat stöd till det kustnära fisket. Havsfiskelaboratorietscentrala roll betonas. Ansvaret för fritidsfisket bör inte längre ligga påstaten utan föreslås bli överfört till kommunerna. Fiskenämnderna kan dras in,och statens insatser för sötvattensfisket koncentreras till sötvat-tenslaboratorietsom tillsammans med regionala utredningskontor bildar en välavgränsad enhet inom , föreslår utredningen. Enligtproposition 1988/89:154 om en ny regional statlig förvaltning skall i den måndet inom den framtida fiskeadministrationen finns en länsanknytning den nyalänsstyrelsen svara för verksamheten. Dock kan det tänkas att den pågåendeöversynen av fiskprisregleringen får till följd att organisationen på detfiskeadministrativa området bör utformas på ett annat sätt än , framhållercivilministern. Propositionen kommer att behandlas av underinnevarande . Ijuni 1988 överlämnade i skrivelse till regeringen en rapportkallad Färre och enklare fiskebestämmelser. I rapporten har det delviskomplicerade sambandet mellan de olika författningar som tillsammans utgörfiskerilagstiftningen klargjorts. Behovet av en helhetssyn på frågekomplexetunderstryks. Bl.a. framhåller styrelsen att fisket i främst vissa kustvatten ärohållbart stort och att begränsningar i användningen av redskap därför kan blinödvändiga. Det är svårt att undvika att sådana begränsningar blirfångstfördelande. attmeddela sådana föreskrifter bör ökas, anser . Med 1989/90:JoU2 hänvisning till rapporten föreslår erforderligaändringar i fiskeriförordningen (1982:126) m.fl. författningar. Rapportenhar remissbehandlats och bereds i regeringens kansli. Utskottet behandlar i betänkandet ett antal motioner frånallmänna motionstiden om fiske, fiskeripolitik och närbesläktade frågor. 1 några motioner tas upp frågan om rätten till fiske iolika fall. Enligt motion Jo422 (m) bör gällande förbud mot krokfiske iomedelbar närhet (100 m) till fasta redskap utvidgas så att en skyddszoninrättas till alla yrkesfiskeredskap, alltså även rörliga redskap (yrkande 5).Förslaget är föranlett av att införandet av det fria handredskapsfisket längssödra ostkusten (prop. 1984/85:107, JoU26) enligt motionärerna medförtallvarliga störningar, merkostnader och inkomstbortfall genom ökade skador påutestående fiskeredskap, skador i form av förstörda och raseradefiskebyggnader, söndertrasade nät m.m. Enligt motion Jo436 (m) bör enomprövning av beslut om fritt fiske med handredskap komma till ståndför att trygga de bofasta skärgårds- 1 bornasrätt till såväl fiske med handredskap som till nätfiske i egna och allmännafiskevatten (yrkande 1). bör vidare uttala att det "friafiskets" omfattning omgående omprövas med hänsyn till de skador på floraoch fauna som anställts i naturreservat och andra ömtåliga utskärgårdar(yrkande 2) samt ge till känna vad som i övrigt anförts i motionen (yrkande 4). Enligtmotion Jo426 (s) bör ortsbefolkningen ges rätten till fiske i ,närliggande sjöar oavsett ägarskap. Utskottet har inhämtat att ett förslag om ändring avfiskelagens bestämmelser i den riktning som anvisas i motion Jo422 övervägtsinom . Förslaget har dock inte föranlett någon åtgärd. Utskottetär icke berett tillstyrka motionen i denna del (yrkande 5). Utskottet avstyrker även motion Jo436 i berörda delar. Somkommentar till yrkande 1 i motionen får utskottet erinra om att fisket påallmänt vatten och frifiskevatten av hävd är fritt för varje svensk medborgare.Riksdagen lämnade utan erinran ett uttalande av jordbruksministernatt fisket på allmänt vatten och frifiskevatten skall vara fritt för var och eni samma utsträckning som tidigare, om tillgången på fisk så medger. Ombegränsningar skall ske bör de i första hand vara av generell natur. I det fallvisst utrymme ändå finns för fiske medfångstintensiva redskap och det är fråga om allmänt 1989/90:JoU2 vatten skallsådant fiske i första hand förbehållas yrkesfiskare och andra för varsförsörjning fisket har väsentlig betydelse. 7ill den sistnämnda kategorinräknas sådana i t.ex. kust- och skärgårdsområdena boende människor som måsteha fisket som komplement till andra areella näringar för att kunna tjäna sittuppehälle (prop. 1984/85:143, JoU32). Vad så gäller frifiskerättens inverkan påflora och fauna i känsliga skärgårdsområden får utskottet erinra om de möjligaåtgärder som står till buds, nämligen inrättande av naturreservat, naturskyddsområdeneller djurskyddsområden (det senare vanligen i form av fågelskyddsområde medbeträdnadsförbud ). En rad na-turskyddade områden finns längs densödra ostkusten. Utskottet har erfarit att och länsstyrelsernagenom sina ombud kontinuerligt noga följer utvecklingen efter det friahandredskapsfis-kets införande. inträffade en del fallmed betydande skadegörelse men läget uppges numera vara under kontroll. Någonanledning för att vidta ytterligare åtgärd med anledning avmotionsyrkandena föreligger således icke. Motionerom utökat frifiske i sjöar har avslagits av och senastför (1988/89:JoU2). Utskottet har icke ändrat mening och avstyrkermotion Jo426. Inågra motioner framförs yrkanden om havsmiljöns och fiskforskningens betydelseför fisket. Enligt kommittémotion Jo410 (fp) är lagskyddet för "fiskensbarnkammare" otillräckligt. Fiskens lekplatser får inte försvinna genomsandsugning eller i en hög av tippade muddermassor, framhåller motionärerna ochyrkar på ett tillkännagivande av (yrkande 2). Enligt motion Jo435(mp) bör uttala att större hänsyn bör tas till ekologiskt känsligaområden vid anläggande av fasta anläggningar som fritidshamnar, vindkraft m.m.(yrkande 13). I kommittémotion Jo422 (m) begärs ett tillkännagivande om miljön(yrkande 3). Det behövs ökad forskning, framhåller motionärerna. En filialtill havsfiskelaboratoriet bör förläggas till . 1 motion Jo424 (m)uttalas oro över att en kommande oljeutvinning till havs i som är ettinnanhav med låg vattenomsättning kan få negativa följder för vattenmiljön.Enligt motionen bör uttala att fisket skall hållas skadeslöst för deskador som oljeutvinning kan åstadkomma. Riksdagenhar (/89:JoU2) lämnat utan åtgärd yrkanden som rör förändring av lagstiftningen till skydd för grunda havsvikar vilka är viktiga för fiskens reproduktion. Utskottet har därvid konstaterat att exploateringsföretag som rör förändring av grun- 7 r*1989/90. da vikar skall prövas avvattendomstol, och skall då ges 1989/90:JoU2 tillSlleatt yttra sig. Dessutom har möjlighet att tillämpanaturvårdslagen i dylika fall. Defrågor som hör samman med forskning kring havsmiljön ochundersökningsverksamhet rörande nedsmutsningens inverkan på fisket har undersenare år varit föremål för upprepade överväganden från sida. Riksdagenfattade ett principbeslut att den naturvetenskapligaforskningen skall koncentreras och att ansvaret för denna forskning, inkl.baslaboratoriernas hela verksamhet inom resp. geografiska områden, bör knytas tilluniversiteten i , och (prop. 1986/87:80, UbU26). Vissatilläggsmedel har sedermera anvisats laboratorierna, och frågan torde vidarekomma upp till behandling forskningsproposition. Fiskeristyrelsenshavsfiskelaboratorium har att på vetenskaplig grund bl.a. göra prognoser omfiskefångster, ge biologiska råd om fisk och fiske samt bedöma faktorer imiljön som påverkar fisket. Verksamheten är till stor del styrd av arbetet medatt ta fram underlag för internationella förhandlingar om fiskekvoten. Våren1985 godkände regeringens förslag att någon omlokalisering avhavsfiskelaboratoriet från till , vilket föreslagits av enutredning, icke borde ske (prop. 1984/85:143, JoU32). Havsfiskelaboratoriethar därefter genomgått en omfattande ombyggnad och har god kapacitet.Laboratoriet disponerar över ett undersökningsfartyg för att genomförasin undersökningsverksamhet och sina beståndsuppskattningar. Hösten1987 riktades på jordbruksutskottets förslag ett tillkännagivande tillregeringen av innebörd att frågan om inrättande av ett Östersjölaboratoriumutreds med inriktning i första hand på forskning och undersökningar avkustvattenmiljön och det kustnära fisket (JoU 1987/88:4, rskr. Däremotansåg sig utskottet icke böra ta ställning till förslag om lokalisering. Isamband med behandlingen av regeringens aktionsplan mot havs föroreningar uttalade på jordbruksutskottets för slag att miljösituationen i södra är så allvarlig att ytterligare ansträngningar bör göras för att stärka forskningsresurserna (prop. 1987/88:85, JoU23, rskr. - anvisade 5,5 milj. kr. till den grundforskningen som ett led i de åtgärder som då vidtogs med anledning av algblomning och säldöd (prop. 1988/89:10, JoU6). Med hänsyn till att frågan om laboratorierna låg under beredning inom avslogs motionsyrkanden om bl.a. inrättande av ett Östersjölaboratorium. Vid budgetbehandling en anvisade på förslag av jordbruksutskottet 5 milj. kr. utöver regeringens förslag om 1,5 milj. kr. till och samlade program för fiskforskning och utveck lingsverksamhet på fiskets område. Utskottet framhöll därvid särskilt det kustnära fiskets problem och erinrade om att fråga uppkommit om projektering av ett nytt fiskforskningsfartyg (prop. 1988/89:100 bil.ll, 8 JoU12, rskr. Isin anslagsframställning för /91 har 1989/90:JoU2 begärt medel för projektering av ännu ett undersökningsfartygavsett att användas nära kusterna. begär styrelsen medel att startaen filial i till havsfiskelaboratoriet. Utskottetdelar den mening som framförs i motionerna Jo410 och Jo435 att stor hänsyn till behovet av att fiskens lekplatser skyddas liksom att miljöhänsynenöver huvud noga beaktas vid till-ståndsgjvning till sandsugning, muddring avgrunda vikar, anordnande av hamnar för fritidsbåtar m.m. Enligt utskottetsmening bör sådana hänsyn kunna tillgodoses genom vattenlagens bestämmelse attfiskeristyrelsen yttrar sig i dessa vattenmål. har genom sinafiskenämnder möjlighet att bedöma varje enskilt fall. Som nämnts ibakgrundsredovisningen har även genom sin naturvårdsenhetmöjlighet att ingripa till skydd av naturvärden. Utskottet utgår från attmyndigheterna bevakar sina sektorsintressen i sådana mål. Med hänsyn härtillsynes motionerna Jo410 yrkande 2 och Jo435 yrkande 13 icke påkalla någotsärskilt uttalande från sida. Utskottetdelar även den mening som anförs i motion Jo422, att arbetet för en renarehavsmiljö måste fortsätta. Som framgår av bakgrundsredovisningen har ett stortarbete redan lagts ned på området, och en fortsatt aktivitet har aviserats.Utskottet upprepar sitt tidigare ställningstagande, att regeringen särskilt börprioritera de krav som ställs på ökad forskning och undersökningsverksamhet föratt bättre klarlägga förutsättningarna för ett fortsatt aktivt fiske iÖstersjön. Vad utskottet anfört med anledning av motionen i berörd del (yrkande3) bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetdelar den mening som framförs i motion Jo424 att det är nödvändigt att planeraen oljeutvinning i så att den känsliga vattenmiljön skyddas.Utskottet är dock icke berett att på nuvarande stadium biträda motionärernasyrkande om ersättning till fiskare för eventuellt kommande förluster vars orsakkan hänföras till oljeutvinning. Motionen avstyrks således. Underdenna rubrik behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden utan inbördessammanhang. De behandlas därför vart för sig eller i mindre grupper. Fiskenäringensproblem i uppmärksammas i flera motioner. motion Jo260 (fp) yrkas på en utredning angående fiskenäringen varvid Simrishamnsställning som stor fiskehamn bör beaktas (yrkande I motion Jo261 (fjp) begärs utredning med syfte att skapa ett permanent bemannatfiskenämndskontor i (yrkande 5). Enligt motion Jo403 (c)bör få i uppdrag att undersöka möjligheterna att tillSimrishamn lokalisera ett 1989/90:JoU2 främjamarknads- och produktutveckling av sillbaserade livsmedel till stöd för detsvenska Östersjöfisket av sill. Utskotteterinrar om att regeringen i proposition 1988/89:154 om en : ny regional statligförvaltning föreslagit att fiskenämnderna inordnas i länsstyrelsen.Civilministern framhåller emellertid i propositionen att den anpassning som finns till länen inte är självklar och att den pågående översynen av fiskprisregleringenoch den statliga administra tionen på fiskets område kan få till resultat att organisationen på det fiskeadministrativa området bör utformas på ett annat sätt än . Som framgår av den inledande översikten har översynen numera avslutats och resulterat i ett förslag att fiskenämnderna avskaffas. Med hänsyn till att frågan om den regionala förvaltningens och fiskenämn- demas framtid således kommer att behandlas i annat sammanhang avstyrker utskottet motionerna Jo260 yrkande 2 och Jo261 yrkande 5. Enmotion om ett branschinstitut i avslogs avriksdagen (1988/89:JoU2). Utskottet framhöll då att hela näringen måstemedverka till att söka nya avsättningsmöjligheter för den svenskfångade sillenmen var icke berett föreslå att ges ett konkret uppdrag ienlighet med motionen. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkermotion Jo403. Imotion Jo313 (mp) yrkas att gör ett uttalande omarbetsmarknadspolitiska åtgärder för yrkesfisket. Motionen bör ses mot bakgrundav den nedgång i Hallandsfisket som skedde efter den häftigaalgblomningen . Enligt motion Jo427 (c) yrkande 1 bör statsmakternage rimlig ersättning till de yrkesfiskare som helt oförskyllt drabbats genomandras utfiskning av torsken vid (jfr nedan s. 13 ff). 1samband med budgetbehandlingen avslog motioner om särskiltstöd till fiskare som drabbats av minskad produktion till följd avmiljöproblem. Utskottet anförde då att erforderligt . stöd bör kunna ges inomramen för rådande system. Utskottet var således icke berett att föreslåriksdagen att inrätta någon ny stödform (1988/89:JoU12). Utskottet avstyrker nuberörda motionsyrkanden med motsvarande motivering. I kommittémotion Jo410(fp) anförs att det torde finnas möjlighet att bygga ut yrkesfisket iflera insjöar. Det är angeläget att insjöfiskets framtid ägnas störreintresse från statsmakternas sida, framhåller mo- I tionärerna och yrkar att får ettuppdrag att utarbeta ett , handlingsprogram för hurinsjöfisket kan utvecklas (yrkande 5). Utskotteterinrar om att det ingår i uppgift att följa och stödjainsjöfisket. Enligt vad utskottet erfarit förbereds inom etthandlingsprogram av det slag som efterlyses i motionen. Utskottet utgår frånatt detta arbete bedrivs så aktivt som resurserna medger. Någon ytterligareriksdagens åtgärd med anledning av motionen i denna del påkallas således icke.