bet · GD01TU18 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 motion 7619 (mp) yrkas att hos regeringenbegär förslag om märkning av olja för att möjliggöra identifikation vidoljeutsläpp. 1 motion 7638 (mp) framhålls att bör arbetainternationellt för ett gemensamt system för märkning av oljelaster på fartyg. Enligt vad utskottet erfarit genomfördes I slutet av1970-talet på svenskt initiativ ett försök med ett partikelmärkningssystem föroljelaster. Samtliga Östersjöstater deltog i försöket. Systemet kunde emellertidinte fås att fungera på sätt som avsågs. Då något annat arbete som rör märkningav oljor inte bedrivs, torde det inte vara möjligt att vinnainternationellt gehör för förslag av den art som framläggs i motionerna. Isammanhanget bör erinras om bl.a. den regelbundna flygspaning som kustbevakningenbedriver för atl upptäcka och spåra olagliga oljeutsläpp. Med det sagdaavstyrks motionsyrkandena. I motion 7625 (s) framhålls all den nämnda internationellaöverenskommelsen om hamnstatskontroll innebär ett åliggande för de berördasjöfartsmyndigheterna att undersöka av alla utländska fartyg somanlöper resp. lands hamnar. Färsk statistik visar emellertid framhållermotionärerna att ännu inte nått upp till en granskningsvolym av . Det svenska arbetet inom ramen för överenskommelsenmåste stärkas för atl på ett och aktivt 1989/90:7U18 sätt bidratill en säkrare sjöfart. Liknande önskemål återfinns också i motionerna 7609(fp) och 7630 (s). Enligt vad utskottet erfarit har i sinbudget avsatt extra resurser, motsvarande treårsarbetskrafter, för att måluppfyllelsen enligt överenskommelsen omhamnstatskontroll skall förbättras. Verket säger sig redan kunna konstatera attantalet kontroller ökat väsentligt. Med hänsyn till den centrala roll sominspektionsverksamheten spelar för en miljösäker sjöfart vill utskottet försin del understryka vikten av att uppfyller de krav som ifrågavarandeöverenskommelse innebär. Med del sagda torde syftet med motionsyrkandena fåanses tillgodosett. Ett bifall till desamma avstyrks följaktligen. I motion 7619 (mp) framhålls att ett skärpt lotstvång börgälla för miljöfarliga sjötransporter. I motion 7639 (vpk) framhålls all samtliga fartyg, oavsettstorlek, skall ha lots ombord under gång i svenska farvatten, då de är lastademed petroleumprodukter och annat farligt gods. I motion 7629 (m) begärs en utredning om lotsverksamheten.Reglerna om lotsning är enligt motionärerna schablonartade och motsvarar intede krav som näringen och sjösäkerheten ställer. 1 många fall kan det inträffaall den lots som anlitas har väsentligt mindre erfarenhet av den aktuellaleden än befålhavaren ombord. I vissa fall finns inga behöriga lotsar till denaktuella platsen, men lotstvång och lotsavgift gäller trots detta. beslut om miljösäkrare sjötransporterinnebar, som nämnts, också införandet av ett behovsanpassat lotstvång, varsutformning hade att svara för. Enligt beslutet skall frågan omlotstvång prövas med utgångspunkt i farledsförhållandena, fartygets storlek,konstruktion, utrustning och beskaffenhet, bemanningen samt lastens miljöfarlighet.Ett principiellt lotstvång föreligger på svenskt inre vatten. Undantag frånlotstvånget får medges med hänsyn till bl.a. befålets kännedom om farleden ochspråkkunskaper i den nödvändiga kommunikationen med lotsplals ellertrafikinformationscentral. Utskottet förutsätter alt utformningen och tillämpningenav lotsningsbestämmelser står i överensstämmelse med desålunda angivna riktlinjerna. Vidare utgår utskottet från att tillämpningenfortlöpande följs av dem som berörs. Riktlinjerna synes väl ägnade atttillgodose sitt syfte, varför någon förändring i vare sig skärpande ellermildrande riktning inte torde vara erforderlig. I motion 7622 (m) framhålls atl inom ramen för delregionala internationella sjösäkerhetss taxesättninghar de svenska långlotsarna prisats ut från marknaden. Försök bördärför göras med en privatisering av långlotsningen på så sätt att en föreningmed de utbildade lotsarna som medlemmar får överta verksamheten undersjöfartsverkets överinseende. Ett tillgodoseende av motionärernas önskemål skulle enligtvad utskottet erfarit innebära avsevärda svårigheter för i frågaom personalplanering och med att kontrollera att rimlig säkerhet upprätthålls ilånglotsningsverksamheten. Utskottet finner inte skäl att ifrågasätta dennabedömning och avstyrker motionen. 10.8 Vissa andra miljöfrågor Enligt motion 7214 (c) bör lagstifta om all allafartyg som transporterar olja på svenska vatten skall vara försedda med länsoroch annan lämplig oljesaneringsutrustning för att kunna begränsa skadorna vidoljeutsläpp. bedömer, enligt vad utskottet under handinhämtat, förslaget som opraktiskt. Det skulle enligt verket knappast varamöjligt att lägga ut länsor från ett skadat tankfartyg. 7illgången på länsorinom rimlig tid i samband med ett haveri har varit god. Problemet har snararevarit att tekniskt begränsa oljans spridning, trots att länsor använts. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Enligt motion 7214 (c) bör vidare en koncession försvenska fartyg, särskilt större handelsfartyg och fårjor, införas. Som villkorför koncession skall gälla att vissa gränsvärden för kväveojddutsläpp inleöverskrids, att tillräcklig oljesaneringsutrustning finns ombord samt i fråga om tankfartyg att dessa har dubbla bottnar eller ett vakuumsystem. Ett krav på koncession för att få använda svenska fartygoch fårjor skulle enligt utskottets mening snedvrida konkurrensen till svensknackdel och bl.a. innebära en försämring av vår beredskap. I viss utsträckningkan sägas att för alla handelsfartyg fordras ett slags "koncession".Fartygen, såväl svenska som utländska, måste uppfylla vissa säkerhetskrav. Närså sker får de vissa certifikat, som medför atl de får användas i trafik.Efterlevnaden av säkerhetsbestämmelserna kontrolleras genom besiktningar ochinspektioner. Med det sagda avstyrker utskottet motionsyrkandet. I motion 7619 (mp) begärs ett förbud motfartygstransporier av särskilt farliga ämnen om de inte är nödvändiga eller ombättre alternativ finns. Utskottet hänvisar till vad som i det föregående anförtsom åtgärder för att åstadkomma miljösäkra fartygstransporter i bulk och till deregler om fartygstransporter av farligt gods som gäller enligt lagen (1982:821)om transport av farligt gods. Något sådant förbud som motionärerna begär ärutskottet för sin del inte berett att förorda, varför yrkandet härom avstyrks. 1 motion7619 (mp) begärs vidare att möjligheten att transportera på 1989/90:7U18 sjön bör tas i beaktande när miljökonsekvensanalyser görs av större Industriprojekt,vägprojekt etc. En sådan trafikmässig miljöprövning fortsättermotionärerna skall naturligtvis också omfatta järnvägen Den lösning som ger det bästa samhällsekonomiska resultatet, med fullt beaktande av den totala miljökostnaden, bör Utskottet erinrar om att ril(.sdagens trafikpolitiskabeslut bl.a. innebär att transportsystemet skall utvecklas så alt engod miljö och hushållningen med naturresurser främjas. Det finns emellertid framhölls del vidare ingen anledning från statens sida alt ingripa iföretagens val av transportlösningar. Kundernas krav måste få styras av defördelar som olika transportalternativ kan erbjuda (prop. 1987/88:50, bet. 7U13 och 17, rskr. 159 och 246). Utskottet finner inte skäl att ompröva beslutetoch avstyrker motionsyrkandet. I motion 7630 (s) framhålls att , ochÖresund är myckel hårt trafikerade. , och bör därföreftersträva en trafikseparation i dessa vatten. Frafikiiystem av den art som motionärerna vill ha tillstånd måste, eftersom de berör internationellt vatten resp. ett internationelltsund, vara internationellt förankrade. Ett inom IMO beslutattrafiksepara-tionssystem finns bl.a. i . Då syftet med motionen, i härberörd del, sålunda torde få anses väsentligen tillgodosett avstyrker utskottetett bifall till densamma. I motionerna 7258 (m), 7619 (mp), 7629 (m) och 7639 (vpk)aktualiseras luftföroreningarna från fartygstrafiken. Motionärerna vill fåtill stånd strikta miljökrav på fartyg;ens inle minst de stora fårjornas utsläpp och oljeanvändning. Som utskottet redan framhållit har fåttregeringens uppdrag att i samråd med och berörda hamnkommunersöka få fram ett underlag för utsläppskrav och tekniska specifikationer förmaskiner och drivmedel. Uppdraget skall redovisas innevarande år. Somframgår av proposition 1987/88:50 har Östersjöstaterna inom ramen församarbetet enligt Helsingforskonvention uppmanats att inom IMO ochinternationella verka för att kvalitetskraven påfartygsbränsle förbättras i syfte att reducera luftföroreningarna frånfartygstrafik. Utskottet finner det för sin del angeläget att krav avifrågavarande slag fastställs så all åtgärder kan vidtas på såväl detnationella som del internationella planet. 1 avvaktan på resultatet avsjöfartsverkets uppdrag avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motion 7641 (fp) begärs under åberopande avnaturvårdshänsyn ett förbud mot höghastighebbåtar i linjetrafik i Stockholmsskärgård. Frågor om hastighetsbegränsningar för fartygstrafiken i skärgårdenavgörs av i samråd med bl.a. under beaktande avnaturvårdsintressen och säkerheten i förhållande till annan trafik m.m. Dellätta tonnage som används i den katamarantrafik som motionären torde åsyfta innebär för övrigt enligt 1989/90:7U18 bedömningmindre olägenheter från miljöskyddssynpuniit än de stora Finlandsbålarna.Utskottet kan för sin del inle finna något uttalande i fråganpåkallat och avstyrker därför motionsyrkandet. 11 Vissa andra sjöfartspolitiska frågor med övervägande internationell anknytning Imotion 7629 (m) framhålls att de bestämmelser som reglerar sjöfar-len måsteanpassas så att konkurrensförutsättningarna blir desamma som gäller förlandlransportföretag. En översyn av bemannings-, arbetstids- och tilbynsreglerbör därför komma till stånd. Frågorsom rör bemanning, arbetstid och tillsyn regleras i bl.a. fartygssäkerhelslagen(1988:49) och sjöarbetstidslagen (1970:105). Denna lagstiftning skallnaturligtvis ses mot bakgrund av att arbete till sjöss med nödvändighet inteminst av säkerhetsskäl i åtskilliga avseenden skiljer sig från arbete iland. Särregler kan därför inte undvaras. Del bör dock vara en strävan all sålångt möjligt söka utjämna skillnaderna. Den nämnda lagstiftningen tillgodoserenligt utskottets mening detta önskemål. Med det sagda avstyrker utskottetmotionsyrkandel. Imotion 7629 (m) erinras om alt staten genom svarar förutprickning och farleder utmed kusterna. Moiionärerna vill ha en utredning omfarledsverksamheten för atl del skall undersökas om inte tillsyn avfarledsulprickning m.m. kan skötas av den industri eller hamnförvaltning somhar nytta av leden. Enligtvad utskottet erfarit förekommer det på flera håll utmed våra kuster attkommuner eller industriföretag svarar för farledsulprickning och tillsyn avdenna i sådana fall där sambandet mellan trafiken och en viss hamn ärotvetydigt. Någon åtgärd synes sålunda inte erforderlig, varförmotionsyrkandel avstyrks. Imotion 7607 (s) yrkas alt regeringen hos begär förslag om införandeav förarbevis och fastställande av en nedre åldersgräns för framförande av motorbåtarsom har stor motorstyrka. Imotion 7619 (mp) yrkas atl beslutar att lämplig utbildning ochbehörighet skall.krävas av den som villframföra fartyg som är minst sju meterlångt eller maskindrivet fartyg som har en maximal hastighet på . Enligtkungörelsen (1970:344) om kompetenskrav för förare av större fritidsbåtar fårfritidsbål vars skrov har en största längd av och en störstabredd av föras endast av den som har skepparexamen. Enligt vadutskottet erfarit avläggs ca 4 500 skepparexamina . avdessa avser fritidsbåtsägare. För förande av fritidsbåtar som är mindre än demsom omfattas av den nämnda kungörelsen finns inga direkta kompetenskravutfårdade. har emellertid administrerat enverksamhet 3 1989/90. Nr 18 Rättelse: S. 47 rad 3Slår; 9 Rättat till: 7 som syftartill att stimulera fritidsbåtsförare att frivilligt lära sig naviga- 1989/90:7U18 Bevis om förvärvade kunskaper och fårdigheter utfårdas iform av ell förarintyg. hade omkring 300 000 sådana intyg utfårdats. har vidare tillsammans med , Svenskai seglarförbundel och Svenska kryssar- kJubbenbildat en ideell förening med namnet bildning.Nämnden fastställde vissa kunskapskrav för förare avhögfartsbålar och utfårdar bevis om förvärvade kunskaper i form av Utbildningen väntas komma i gång innevarande år och kommer i likhet med vad som gäller i fråga om förarintygen alttillhandahållas i studieförbundens och båtorganisationernas regi. Enligt vadulskotiet erfarit har företrädare för , polisen ochbåtorganisalionerna efter överläggningar inte funnit sig nu böra förordainförande av obligatoriska kunskapskrav för förare av andra fritidsbåtarän dem som omfattas av den nämnda kungörelsen. olyckormed ifrågavarande typer av fritidsbåtar är relativt litet och har undersenare år inle ökat trots att antalet bålar ökat kraftigt. utskottetvidare inhämtat överväger man inom försäkringsbranschen atl införaregler som skulle innebära all försäkringsbelopp på grund av försäkringav en högfarisbåt utbetalas endast under förutsättning all båtenförts av en förare som förvärvat ett manöverintyg. ansvarsförsäkringför ägare av fritidsbåtar har vidare aktualiserats i olikasammanhang, bl.a. som nämnts av lagutskottet i dess yttrandetill kulturulskotlel (LU 1986/87:6y) i det ärende som gällde 1987 årslag om fritidsbåtsregister. Frafiken med vissa fritidsbåtar är även enligt ulskottelsmening av betydelse för säkerheten till sjöss. Utskottet förutsätter därför atlde frågor som moiionärerna aktualiserar fortsättningsvis noga följs av berördamyndigheter och organisationer. Vad utskottet sålunda anfört synes ägnat att i huvudsaktillgodose syftet med motionsyrkandena. Dessa bör därför inle föranleda någonriksdagens åtgärd och avstyrks följaktligen. I motion 7613 (s) begärs vidare liksom i motion 7619(mp) en hastighetsgräns på IS knop för fritidsbåtar i inre farvatten resp.skärgården. Enligt vad utskottet erfarit överväger sjöfartsverketbl.a. förslag av den art som motionärerna aktualiserar. I avvaktan påresultatet av dessa överväganden, som omfattar även andra sjösäkerhelsfrågor,är utskottet inte för sin del berett atl förorda någon åtgärd medanledning av de båda motionsyrkandena. Dessa avstyrks följaktligen. I motion 7613 (s) begärs också en utredning om förbud mottomgångs-körning av motorer i fritidsbåtar. Motionärerna framhåller att mångamoderna fritidsbålar har en mängd elektrisk apparatur som laddas genom atlmotorn körs på tomgång. Härigenom kan lokalt vållas besvärande utsläpp ochbullerproblem. För atlkomma till rätta med problemet bör man enligt utskottets 34 mening iförsta hand lila till informationsinsatser av ansvariga myndig- heter, kommuner ochhamnförvaltningar. Båtorganisalionerna synes 1989/90:7U18 också kunnamedverka till att förmedla erforderlig information. En utredning i frågan tordesålunda inte nu vara erforderlig. Med det sagda avstyrks motionen i nu berörddel. Enligtmotion 7619 (mp) bör besluta att sjötrafikföreskrifter ochteckenförklaring till sjökort måste medföras på alla fartyg som framdrivs avmaskineri eller segel. Motionärernaskrav är enligt utskottets mening alltför långtgående. Imotion 7619 (mp) begärs vidare en översyn av sjölrafikfcreskriftema i syfte allanpassa dem bättre till den ökande fritidsbåttrafiken. Det är t.ex. intesjälvklart säger motionärerna att en liten båt ska vika för en stor när delgäller fritidsbåtar. En kanotist bör sålunda kunna ges samma rätt som en litenmotorbåt med överstark motor. Moiionsyrkandetsynes bygga på ett missförstånd; fritidsbåtar emellan gäller inga sådanaväjningsregler som motionärerna hävdar. Yrkandet avstyrks följaktligen. Imotion 7619 (mp) begärs också vbsa sanktioner mot fritidsbåbförare som visatovarsamhet eller vårdslöshet till sjöss. De sanktioner som enligt motionärernabör kunna komma i fråga är "indragen behörighet för atl få framförafartyget, och i grövre fall även indraget körkort för bil". Enligt324 § sjölagen (1891:35) är straffet för vårdslöshet i sjötrafik böter ellerfångelse . Om brottet är grovt kan påföljden bli fångelse ihögst . Enligt 16 § körkortslagen (1972:603) kan körkort under vissaförutsättningar återkallas bl.a. om körkortshavaren gjort sig skyldig tillbrottslig gärning. Några ytterligare påföljder för vårdslöshet i sjötrafik ännu gällande är utskottet för sin del inte berett all förorda, varförmoiionsyrkandet avstyrks. Isammanhanget förtjänar nämnas att frågan om påföljder for onykterhet tillsjöss är under beredning inom . Enligtmotion 7619 (mp) är vidare sjösäkerhetsrådeb olycksstatistik ofullständig.Rådets årliga rapporter har endast i undantagsfall säger moiionärerna innehållit uppgifter om personskador andra än dödsfall. Den brislen böromgående åtgärdas. Enligtvad utskottet erfarit förklaras den av motionärerna påtalade bristen av att andraolyckor än sådana med dödlig utgång i alltför liten utsträckning rapporteras.Sjösäkerhetsrådet överväger hur man skall kunna förbättra statistiken på detsätt som motionärerna önskar. I avvaktan på resultatet av dessa övervägandenavstyrker utskottet motionsyrkandel. 13 Övrigafrågor 1989/90:7U18 I motion 7236 (s) behandlas investeringar i Södertäljekanal. Motionärerna vill att 30 milj.kr. satsas för att underlättaframkomligheten och för att möjliggöra en ökning av tonnaget från ca 8 000 tontill ca . Enligt vad utskottet erfarit diskuterar ochden s.k. Mälarledskommiiién framkomligheten i kanalen. Som ettled i diskussionen utreder verket nyttoeffekterna av olika åtgärder, förväntadtrafikutveckling m.m. Verket avser också att göra en miljökonsekvensbeskrivningav eventuella åtgärder. I avvaktan på resultatet av diskussionen ochsjöfartsverkets arbete avstyrker utskottet motionsyrkandet. I motion 7243 (c) begärs offensiva insatser för attutveckla infrastrukturen i . Såvitt nu är i fråga uttalas önskemål om ettför de båda gemensamt samarbetsorgan mellan kommuner, landsting ochnäringsliv i hamnfrågor. Berörda intressenter är oförhindrade att skapa det sålundaaktualiserade samarbetsorganet. Någon statlig styrning av hamnutvecklingenskall enligt beslut inte ske (prop. 1983/84:100 bil. 8, bet.7U 14, rskr. Av det anförda följer att något uttalande medanledning av motionsyrkandel, i här berörd del, inle bör komma i fråga, varfördetsamma avstyrks. I motion 7637 (fp) yrkas atl som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensförhållandenapå fraktmarknaden. Motionärerna framhåller att det inte råder konkurrens pålika villkor inom fraktnäringen. Anpassningen på hamn- och stuverisidan släparefter. Det behövs en rationellare last-och lossningshantering. Anlitas intestuverierna så bör man slippa avgifterna. Eftersom hamn- och sluveriverksamhelen sker i kommunaleller privat regi torde något uttalande i frågan inte böra komma ifråga. Motionen avstyrks följaktligen. I motion 7616 (fp,c) framhålls att staten har ett ansvarför atl lämplig verksamhet lokaliseras till och att en lokalbering avbbry-tarfiottan dit skulle utgöra ett utmärkt komplement till den militäraverksamhet som redan är etablerad i kommunen. Enligt motionärerna finns detundersökningar som visar att de lägsta underhållskostnaderna för sjöfartsverketoch därmed för sjöfarten skulle erhållas om isbrytarna stationerades iMellannorrland. Isbrytarna är avsedda att kunna bryta Is runt hela densvenska kusten, inte bara utmed den norrländska. Personalen som tjänstgör ombord på fartygen har enligt vad utskottet erfarit sin huvudsak liga hemvist i och . Fartygsöversynen sker, i den mån den inte görs av besättningen ombord, främst vid varv i Stock holm, , , och Abo. Någon varvskapa citet för dockning av isbrytare finns inte på sedan de 36 mindre enheterna i isbrytarflottan utgått. delar inte 1989/90:7U18 motionärernasuppfattning att de lägsta underhållskostnaderna skulle erhållas om isbrytarnastationerades i . Med hänvisning till det anförda och till de principer somgäller för statsmakternas styrning av affirsverken avstyrker utskottetmotionen. I motion 7614 (c,m) begärs en lokalbering avbbrytarflottan till Karb-krona. Stalsisbrylarna har varit förlagda tillStockholm. fartsverket diskuterar enligt vad utskottet erfarit frågan om kajplatser för dessa under icke-isbrytningssäsong med före trädare för hamn. Dessa diskussioner kan komma att leda till atl man undersöker möjligheten av all förlägga viss del av isbrytar flottan till . I avvaktan på resultatet av dessa diskussioner avstyrker utskottet motionen. Inriktningen av verksamhet m,m. 1. beträffandelotsutkiken i altriksdagen med avslag på motion 1989/90:7605 godkänner den inriktning avsjöfartsverkets verksamhet i denna del som förordas ipropositionen, 2. beträffande bemanning avStockholms yttre skärgård atlriksdagen med avslag på motion 1989/90:7256 yrkande 1 godkänner den inriktningav verksamhet i denna del som förordasi propositionen, 3. beträffande inriktningen av verksamhet i övrigt attriksdagen godkänner den inriktning av sjöfartsverkels verksamhet för perioden19901992 som förordas i propositionen och som inle omfattas av vad utskottethemställt ovan, 4. beträffanderesultatmål m.m. attriksdagen godkänner de resultat-, pris-, soliditets- och servicemål försjöfartsverkets verksamhet som förordas i propositionen för , 5. beträffandeinvesteringar m.m. attriksdagen godkänner vad som anförs i propositionen om sjöfartsverketsinvesteringar samt bemyndigar regeringen alt beslutaom avvikelser därifrån. 6. beträffandemedebanvbning för vbsa tjänster attriksdagen till Ersättning till för vbsa tjänster för budgetåret1990/91 anvisar ell förslagsanslag på , 7. beträffande fritidsbåtsregbter 37 atl liksdagen a) med bifall till regeringens förslag samt med avslag på 1989/90:7U18 motionerna 1989/90:7212 yrkande 14, 1989/90:7233 yrkande 3, 1989/90:7601yrkande 2 och 1989/90:7604 yrkande 2 till Fritidsbåtsregbter för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på , b) avslår motionerna 1989/90:7212 yrkande 13, 1989/90:7233 yrkande 2, 1989/90:7601 yrkande 1, 1989/90:7603, 1989/90:7604 yrkande 1, 1989/90:7606, 1989/90:7629 yrkande 6 och 1989/90:7633, res.I (m,fp) 8. beträffandehöjning av avgifien till fritidsbåtsregbtret alt avslår motion1989/90:7624, 9. beträffandeförändringar av fritidsbåbregbtret attriksdagen avslår motion 1989/90:7619 yrkande 12, res.2 (mp) 10. beträfiiande medebanvbning förtransportstöd till all till Transportstöd för för /91 anvisar ell förslags£inslag på , 11. beträffande omfattningen avfärjetrafiken till altriksdagen avslår motionerna 1989/90:7610, 1989/90:7621 och 1989/90:7623 i dennadel, res.3 (fp, c, vpk, mp) 12. beträffandeen tredje färja i Gotlandstrafiken atlriksdagen avslår motionerna 1989/90:7623 i denna del, 1989/90:7627 yrkande 3 och 1989/90:7635 yrkande 1, ..... 13. beträSandekonkurrens i färjetrafiken på ...-.uor all avslår motionerna 1989/90:7623 i denna del och 1989/90:7631, 14. beträffande ökning av det statliga stödet tillGotlands trafiken atlriksdagen avslår motion 1989/90:7627 yrkande 1, 15. beträffandetaxesättningen i fär je trafiken på altriksdagen avslår motionerna 1989/90:7627 yrkande 2 och 1989/90:7635 yrkande 3, 16. beträSandeförbättringar i Gotlandstrafiken attriksdagen avslår motion 1989/90:7627 yrkande 4, 17. beträffandesärskilt transportstöd för atl avslår motion 1989/90:7611yrkande 2, 18. beträffandeplabreservationer i fårjetrafiken på att avslår motion1989/90:7611 yrkande 1, 19. beträffandetrafikråd för attriksdagen avslår motion 1989/90:7635 yrkande 2, res.4 (c) 20. beträffande finansieringenav den särskilda sjömanspensio nen attriksdagen med avslag på motion 1989/90:7632 godkänner vad som anförts härom ipropositionen, res.5 (vpk, mp) 21. beträffande medebanvbning för handebflottanspensionsan- 1989/90:TU18 stalt atl tillHandebflottans pensionsanstalt för /91 anvisar ettförslagsanslag på , 22. beträffande finansiering av Handebflottans kultur- och fri tidsråd all godkännerförslaget i propositionen härom, 23. beträffande medebanvbning för