bet · GD01BoU1 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet föreslås att det i bostadsrättslagen lagSsts ett kravpå att det i föreningsfastighet skall finnas minst fem lägenheter som skallupplåtas med bostadsrätt. Utskottet avstyrker motion 1988/89:Bo247 (c) yrkande10 såvitt nu är i fråga och moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405yrkande 6 a. Frågan om kravet på kvalificerad majoritet för ombildningfrån hyresrätt till bostadsrätt tas upp i motion 1988/89:Bo247 (c) yrkande 10såvitt nu är i fråga och i motion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 2. I motionernaföreslås att lagen ändras så att det blir tillräckligt att mer än hälften(enkel majoritet) av hyresgäster förordar ombildning till bostadsrätt.Motionsyrkandena avser även det motsvarande kravet i 60 a § bostadsrättslagenför bildande av bostadsrättsförening. Utskottet avstyrkte senast i betänkande BoU 1987/88:13 s.11 förslag om enkel majoritet vid ombildning i stället för kvalificerad sådan.Något förslag om ändring i denna del föreslås inte i bostadsrättsutredningensbetänkande. Inte heller utskottet anser att skäl föreligger till ändring.Motion 1988/89:Bo247 (c) yrkande 10 såvitt nu är i fråga och motion1988/89:Bo417 (m) yrkande 2 avstyrks. I partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 8förordas ett tillkännagivande om borttagande av hinder för attomvandla äldre typer av sammanslutningar såsom bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar.Härigenom skulle enligt motionen förhållandena på bostadsmarknaden förenklas,inte minst för konsumenterna. I bostadsrättsutredningens betänkande föreslås att vissabostadsföreningar skall få omregistreras till bostadsrättsföreningar.Bestämmelser om detta införs enligt förslaget i en särskild lag, som skallgälla i första hand . Utskottet anser att den ytterligareberedning som kommer att ske av utredningens förslag bör avvaktas innan riksdagentar ställning till frågan om omvandling av bostadsföreningar tillbostadsrättsföreningar. Utskottet avstyrker därför partimotion1988/89: Bo409 yrkande 8. I partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 2hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av attökade möjligheter skapas för dem som vill bo i bostadsrätt. I motionen föreslåsbl.a. att det bör bli lättare att ombilda hyreshus till bostadsrättsföreningar.Vidare understryks att en ökning av kontantinsatserna och bostadssparandet ifråga om bostadsrätter bör eftersträvas. Enligt motionen skulle en omfattandesatsning på bostadsrätter bidra till att lösa en rad bostadspolitiska problem. Kommunerna ansvarar för bostadsförsörjningen ochbostadspolitikens genomförande inom de ramar som givits av statsmakten. Idetta ansvar ingår bl.a. att överväga lämplig fördelning av olika upplåtelseformer.De regler som finns avses tillgodose olika bostadsbehov i en kommun.Såsom tidigare nämnts har för övrigt bostadsrättsutredningen vid sin översynav bl.a. ombildningslagen inte funnit anledning attöverväga några ändringar i lagens grundläggande konstruktion. Inte 1989/90:BoUl heller utskottet anser att det nu finns skäl att göra någon sådan ändring. Med det nu anförda avstyrker utskottet folkpartietspartimotion 1988/89:Bo409 yrkande 2 om tillkännagivande om behov av ökademöjligheter att bo i bostadsrätt. kommunisterna begär i sin partimotion1988/89:Bo228 yrkande 9 att hos regeringen begär förslag till förbudmot omvandling av hyresrätt till bostadsrätt. I motionen anförs att enomvandling är helt oacceptabel med nuvarande prisutveckling och att förbud motomvandling måste gälla åtminstone till dess hembudsskyldighet och priskontrollinförts på bostadsrätter. Såsom nämnts ansvarar kommunerna för att debostadspolitiska beslut som statsmakterna fattat genomförs. Om det skulle visasig att dessa inte kan förverkligas i enlighet med statsmakternas intentionerfar det förutsättas alt regeringen förelägger förslag om ändradlagstiftning. Utskottet avstyrker kommunisternas partimotion1988/89:Bo228 yrkande 9 om förslag till förbud mot omvandling av hyresrätttill bostadsrätt. 5 Andra frågor om bostadsrätt I moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405yrkande 5 och partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 5 förordas attriksdagen skall upphäva reglerna i bostadsrättslagen som möjliggör för HSB ochRiksbyggen att tillämpa hembudsskyldighet för bostadslägenhet . Reglerna infördes för att göra det möjligt för defolkrörelse-kooperativt anknutna bostadsrättsföreningarna att i sina stadgar tain föreskrifter som begränsar bostadsrättshavarnas möjlighet att fritt överlåtasina bostadslägenheter. Reglerna innebär i korthet att bostadsrättsföreningtillhörande HSB och i sina stadgar kan ta in förbehåll omförköpsrätt avseende bostadslägenhet. Förbehåll får gälla till förmån förföreningen, folkrörelsekooperativ organisation som föreningen tillhör ellermedlemmarna och inom högst från upplåtelsen. Härigenom skall enytterligare stegring av överlåtelsepriser på bostadsrätter inom vissa regionerförhindras. Utskottet ansåg i betänkande BoU 1986/87:13 s. 18 att motivet förreglerna förstärkts och avstyrkte motioner om att de skulle upphävas. Sådanamotioner avstyrktes även i betänkande BoU 1987/88:13. Utskottet anser fortfarandeatt regeln om hembudsskyldighet i bostadsrättslagen behövs och avstyrkerpartimotionerna 1988/89:Bo405 yrkande 5 och 1988/89:Bo409 yrkande 5 frånmoderata samlingspartiet resp. . 6Bostadshyresfrågor i989/90:BoUi 6.1 Frågor om hyran I partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 17 och imotion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 7 såvitt nu är i fråga tas upp frågan vad sombör betraktas som hyra. Enligt den först nämnda motionen begärs förslag omändring av hyreslagen så att fritidsverksamhet och boendeinflytande inte skallanses som hyra. I den senare föreslås en ändring av 20 § hyresförhandlingslagenså att varje part bestrider sina egna förhandlingskostnader. Vad hyran får omfatta har behandlats utförligt ibetänkande BoU 1986/87:14 s. 19 f. med anledning av motioner i frågan. Där sägssammanfattningsvis bl.a. att begreppet hyra innefattar enligt hyreslagen ochhyresförhandlingslagen ersättning för 1) lägenhet med eventuellt tillhörandejord för odling m.m., 2) särskilda kostnader för värme, el m.m., som kanberäknas enligt godtagbar beräkningsgrund, 3) förhandlingar åt enhyresgästorganisation enligt förhandlingsöverenskommelse och 4) annanersättning som hyresvärden utger till en hyresgästorganisation enligt enförhandlingsöverenskommelse under vissa förutsättningar. Frågan om enhyresgäst till följd av en förhandlingsklausul och förhandlingsöverenskommelseskall vara skyldig att betala ersättning för boendeinflytande ochfritidsverksamhet har prövats av bostadsdomstolen och besvarats jakande (RBD17:85). Domstolen fann också att ersättningen i sin helhet utgjorde hyra. Utskottet avstyrkte motionerna i nämnda betänkandeoch avstyrkte även i betänkande BoU 1987/88:13 motioner om debitering aversättning för boendeinflytande och fritidsverksamhet samt förhandlingsersättningsom hyra. Utskottet står fast vid sin tidigare uppfattning att den nuvarandeordningen i allt väsentligt får anses godtagbar och avstyrker därförfolkpartiets partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 17 och motion 1988/89:Bo417 (m)yrkande 7 såvitt nu är i fråga. I moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405yrkande 1, partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 19 och i motion1988/89:Bo278 (m) yrkande 1 begärs regeringsförslag om ändringar ibruksvärdesystemet så att den omständigheten att en lägenhet har ett bra lägefår en ökad betydelse vid hyressättningen. I motion anförs bl.a.att hyreslagen bör ändras så att det klarare framgår vad som menas medbruksvärde och att boendekostnadsutredningen bör ges i uppgift att föreslåändringar i dessa delar i hyreslagstiftning-en. Utskottet anser nu liksom tidigare att eventuellaändringar i bruks värdesystemet bör ske i ett större sammanhang. Det kan anmärkas att parterna på hyresmarknaden kan inom ramen för bruksvärdesystemet ta hänsyn till en bostadslägenhets läge vid hyressättning. Utskottet avstyrker förslagen i moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405 yrkande 1, partimotion 1988/89:Bo409 yr kande 19 och motion 1988/89:Bo278 (m) yrkande 1. Imotion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 1 begärs att beslutar /90:BoUl ändra hyreslagen i vad avser reglering av hyran vidandrahandsuthyr-ning. Härigenom skulle enligt motionen ett ökat utbud avbostäder uppnås. Föratt stärka skyddet för andrahandshyresgäster föreslog regeringen i proposition1987/88:162 vissa ändringar i hyreslagen, som innebar bl.a. att en hyresvärdvid upplåtelse av bostadslägenhet kunde bli återbetalningsskyldig, om han togemot en hyra som inte var skälig med hänsyn till bruksvärdet. Utskottetuttalade i betänkandet, BoU 1987/88:22 s. 4, att det inte minst mot bakgrund avläget på bostadsmarknaden fanns skäl att stärka skyddet för bl.a.andrahandshyresgäster. Utskottet ställde sig bakom förslaget efter vissajusteringar av redaktionell karaktär. Ändringarnaträdde i kraft . Utskottetfinner inte att någonting framkommit som bör föranleda utskottet att ändra sitttidigare ställningstagande till frågan om hyran vid andrahandsuthyrning ochavstyrker motion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 1. Imotion 1988/89:Bo403 (s) föreslås att hos regeringen begär förslagtill sådana ändringar i hyreslagen att en hyresvärd åläggs att tillhandahållaanordning för kontinuerlig uppvärmning av hyresbostad. Av den närmaremotiveringen framgår att den ändring motionären efterlyser är bestämmelser somålägger en hyresvärd att svara för uppvärmning av en lägenhet. I9 § hyreslagen finns regler om en lägenhets skick. Enligt denna paragraf skallhyresvärd, om inte bättre skick avtalats, tillhandahålla lägenhet i sådantskick att den enligt den allmänna uppfattningen i orten är fullt brukbar fördet avsedda ändamålet. Kravet på en lägenhets minimistandard är tvingande.Enligt bostadssaneringslagen skall en lägenhet för att anses ha lägstagodtagbara standard vara försedd med anordning för kontinuerlig uppvärmning.Någon bestämmelse som ålägger en hyresvärd att se till att en lägenhet äruppvärmd finns inte. Dettorde vara endast ett fåtal lägenheter som hyrs utan uppvärmning. Dessafinns oftast i äldre hus. Om motionärens krav skulle uppfyllas skulle detsannolikt resultera i att ett antal lägenheter skulle försvinna frånbostadsmarknaden. Bl.a. av det skälet finner utskottet att motionen inte börbifallas. Utskottet avstyrker således motion 1988/89:Bo403 (s) beträffande kravpå kontinuerlig uppvärmning av bostäder. 6.3 Hyresgästinflytandevid underhåll av lägenhet 1989/90:BoUl Omen lägenhet helt eller delvis är uthyrd till bostad skall hyresvärden enligt 15§ andra stycket hyreslagen i bostadsdelen med skäliga tidsmellanrum ombesörjatapetsering, målning och andra sedvanliga reparationer. Genom en lagändring,som trädde i kraft , gavs hyresgäster ett ökat inflytande överunderhållet i den egna lägenheten genom att möjlighet infördes för parternaatt i förhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlingslagen avtala omannan underhållsskyldighet. Lagändringen, som till att börja med vartidsbegränsad till utgången av 1987, permanentades från . Dentvingande regeln om hyresvärds reparationsskyldighet avseende bostadslägenhetkan alltså avtalas bort om hyresavtalet innehåller en förhandlingsklausulenligt hyresförhandlingslagen och de avvikande bestämmelserna tagits in i enförhandlingsöverenskommelse enligt nämnda lag. Ifolkpartiets partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 16 och motion 1988/89:Bo417 (m)yrkande 8 föreslås att reglerna i hyreslagen ändras i vad avser den enskildehyresgästens inflytande över reparation i den egna lägenheten. I förstnämndamotion sägs att den enskilde hyresgästen bör kunna träffe överenskommelse medfastighetsägaren även om det inte finns någon förhandlingsordning. Utskottethar tidigare som ett skäl mot att enskilda hyresgäster och hyresvärdar skulleges möjlighet att avtala bort hyresvärdens underhållsplikt angett attförhandlingsläget för hyresgästen vid hyresavtalets tillkomst är sådant attdenne kan tvingas acceptera oförmånliga överenskommelser omunderhållsansvaret. Ett annat skäl som utskottet fört fram (BoU 1987/88:4 s.10) är att hyresparter utan förhandlingsordning inte heller får avtala om atten lägenhet för permanentboende skall hållas i ett sämre skick än normalstandard. Utskottet finner att de skäl som tidigare anförts alltjämt talar föratt kravet på förhandlingsordning bör bibehållas. Utskottet avstyrkerfolkpartiets partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 16 och motion 1988/89:Bo417 (m)yrkande 8 om hyresgästinflytande över reparationer i egen lägenhet 6.4 Överlåtelseav hyresrätt m.m. Imotion 1988/89:Bo413 (s) begärs att reglerna som gäller vid bytesafS-rer mellanvillor/bostadsrätter och hyresrätter bör ses över. Enligt motionärerna blir detallt vanligare att säljaren reducerar priset på sin villa eller bostadsrätt motatt han förvärvar en hyresrätt av köparen. Tillvägagångssättet måste i detfell en klar ekonomisk uppstår till följd av bytet anses strida motintentionerna i hyreslag-stiftningen enligt motionärerna. De ställer också uppett antal frågor som enligt deras uppfettning närmare bör belysas. Enligt 35 § hyreslagen får hyresgäst överlåta hyresrättentill sin 1989/90:BoUl bostadslägenhet i syfte att genom bytet erhålla annanbostad om hyresnämnden lämnar tillstånd till det. Sådant tillstånd skall lämnasom hyresgästen har beaktansvärda skäl och bytet inte medför någon påtagligolägenhet för hyresvärden och andra skäl inte talar emot bytet. Om det skulleframkomma att ersättning krävs för bytet anses hyresvärden ha skälig anledningatt vägra samtycke. beslut kan inte överklagas. Enligt 65 § hyreslagen är det straffbart att uppsåtligenställa upp villkor om särskild ersättning för upplåtelse av bostadslägenheteller för överlåtelse av hyresrätten till en sådan lägenhet. Sådant villkor omekonomisk ersättning är ogiltigt, och den som uppställt villkoret är skyldigatt lämna tillbaka vad han tagit emot. Detta förutsätter att det kankonstateras att det varit fråga om en prisreduktion, att denna utgör särskildersättning för överlåtelse av hyresrätten och alltså inte tillkommit på grundav särskilda krav på köparen och att villkoret uppställts med uppsåt. Utskottet anser det viktigt att hålla fast vid att enhyresrätt inte skall värderas i pengar och att en hyresgäst inte skall få göraekonomisk vid överlåtelse av en bostadslägenhet. Det är inteovanligt att det vid försäljning av ett egnahem ställs ett villkor om hyresrätttill en bostadslägenhet och att villkoret reducerar priset på fastigheten. Detfinns därför skäl att se över nuvarande regler för att motverka handel medhyresrätter. anser utskottet det viktigt att hyresgästens bytesrättinte inskränks. Dagens förhållande kan emellertid komma att påverkas om detskatteförslag som föreligger genomförs. Vidare kan upplysas attbostadsministern avser att tillkalla en kommitté med parlamentarisksammansättning att se över hyreslagstiftningen. Av förslag till direktivframgår att översynen bl.a. bör omfetta en översyn av bestämmelserna i 65 §hyreslagen. Mot bakgrund härav och då även i andrasammanhang har uppmärksammat frågan saknas anledning att nu göra etttillkännagivande om en översyn av reglerna vid byte mellan egnahem/bostadsrättoch hyresrätt. Utskottet avstyrker därför motion 1988/89:Bo413 (s). I kommunisternas partimotion 1988/89:Bo228yrkande 7 föreslås att hos regeringen begär förslag till sådanändring av hyreslagen att skyldighet föreläggs fastighetsägare att säga upphyresavtalet med hyresgäst som inte permanent bebor lägenheten. En arbetsgrupp inom har haft tilluppgift att utreda och lämna förslag till åtgärder för att göra fler bostäder ibostadsbeståndet tillgängliga för bostadssökande. Arbetsgruppen har idepartementspromemorian Ds 1989:11 Övernattningslägenheter m.m. lämnat förslagtill hur övernattningslägenheter och andra komplementbostäder skall kunnaställas till bostadsmarknadens förfogande som permanentbostäder. Utskottetfinner att resultatet av det fortsatta beredningsarbetet i 1989/90:BoUlregeringskansliet om övernattningslägenheter bör avvaktas och avstyrker därförvänsterpartiet kommunisternas partimotion 1988/89:Bo228 yrkande 7. 7 Frågor om boendeinflytandet i övrigt Imotion 1988/89:Bo415 (c) yrkande 1 begärs ett regeringens tillkännagivande omde allmännyttiga bostadsföretagens roll för hyresgästinflytandet. Enligtmotionärerna är det viktigt att skapa sådana förutsättningar att allmännyttankan fortsätta att utveckJas för att stärka boendeinflytandet och förbli ettviktigt instrument för en utveckJing av den sociala bostadspolitiken. Åtgärdersom anvisas är bl.a. möjligheter för hyresgäster i det allmännyttigabostadsbeståndet att övergå till bostadsrätt och möjligheter för allmännyttanatt avyttra fastigheter för att få loss kapital till förnyelse. Även i motion1988/89:Bo416 (s) tas upp frågan hur boendeinflytandet skall kunna förstärkas.Motionärerna anför att svagheten i boendeinflytandemodellen är att graden avinflytande blir beroende av fastighetsägarens eller bostadsföretagetsinställning och policy i olika boendefrågor. Det är därför enligt deras meningsvårt för hyresgästerna att genomdriva förändringar som går emotbostadsföretagets uppfattning. De föreslår som ett sätt att utveckJaboendeinflytandet att hyresgästerna ges insyn och inflytandemöjligheter ibostadsföretagens styrelser och anvisar förslag till modeller för detta. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt att boendeinflytandet stärksoch att allmännyttan är och förblir ett viktigt instrument för den socialabostadspolitikens utveckJing. Som anfördes av utskottet i betänkande BoU1987/88:10 s. 32 har en omfattande boendeinflytandeverksamhet etablerats i deallmännyttiga bostadsföretagen. Detta har skett i enlighet med de boendes ochfastighetsägarnas önskemål. Utskottet finner inte anledning befara attverksamheten inte skall fortsätta att utveckJas på detta sätt. Utskottetavstyrker med det anförda motion 1988/89:Bo415 (c) yrkande 1 om deallmännyttiga bostadsföretagens roll för hyresgästinflytandet. Medhänvisning till vad som sagts finns det inte heller anledning förriksdagen att uttala sig om hur det framtida boendeinflytandet bör utformas.Utskottet avstyrker även motion 1988/89:Bo416 (s) om hyresgästinflytande i deallmännyttiga bostadsföretagens styreber. 8 Boendeinflytandet i bostadssaneringslagen och hyresförhandlingslagen Ibostadssaneringslagen har boendeinflytandet utformats så att en organisationav hyresgäster tilldelats vissa befogenheter. Med organisation av hyresgästeravses i lagen organisation som har avtal om förhandlingsordning förfastigheten eller, om förhandlingsordning inte gäller, riksorganisation ellerförening som är ansluten till sådan organisation och inom varsverksamhetsområde fastigheten är belägen. 2Riksdagenl988/89,19saml,Nrl organisation har rätt attansöka hos hyresnämnden om upprustningsfö- 1989/90:BoUl reläggande ochanvändningsförbud för en lägenhet som inte har lägsta godtagbara standard.Organisationen får också ansöka hos hyresnämnden om förbud motförbättringsåtgärder m.m. som inte kräver bygglov, om åtgärden inte behövs föratt bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard. Förbud meddelas, omdet är uppenbart att åtgärden inte är påkallad av boendehänsyn. Om åtgärderutöver lägsta godtagbara standard kräver bygglov får sådant ges endast omhyresgästorganisationen medger det (hyresgästintyg) eller hyresnämnden getttillstånd. Enligthyresförhandlingslagen företräds hyresgästerna av en organisation avhyresgäster. Förhandling om hyresförhållanden avseende bostadslägenheterförutsätter att det finns en förhandlingsordning. En sådan medför skyldighetför hyresvärd att påkalla förhandling med hyresgästorganisation i fråga ombl.a. höjning av hyran (primär förhandlingsskyldighet). När det gäller t.ex.frågor om bl.a. lägenheternas skick och gemensamma anordningar i huset medfören förhandlingsordning ingen skyldighet men väl en rätt för parterna attbegära förhandling. Ifem olika motioner tas upp frågan vem som skall utöva boendeinflytandet ibostadssaneringslagen och hyresförhandlingslagen. Ifolkpartieu partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 22 föreslås attbostadssaneringslagen ändras så att vid utfårdande av hyresgästintyg skallgälla den mening som företräds av majoriteten av de boende i fastigheten. Äveni motion 1988/89:Bo415 (c) yrkande 3 föreslås att lagen ändras så att det blirhyresgästerna som har att yttra sig över ombyggnad och utSrda intyg. Icenterpartiets motion yrkande 4 föreslås motsvarande ändring ihyresförhandlingslagen så att det klart framgår att det är hyresgästerna i enbostadsfastighet som har rätten till förhandlingsordning. Även moderatasamlingspartiet begär i sin partimotion 1988/89:Bo405 yrkande 2 och i sinmotion 1988/89:Bo417 yrkande 7, detta yrkande såvitt nu är i fråga, förslag omsådan ändring i hyresförhandlingslagen att de enskilda hyresgästerna gesförhandlingsrätt. föreslår i sin partimotion 1988/89:Bo409 yrkande18 att hyresförhandlingslagen ändras så att förhandlingsrätt tillkommer allaföreningar som åtnjuter förtroende från en majoritet av hyresgäster i berördfastighet. Utskottethar tidigare behandlat motsvarande yrkanden och avstyrkt dessamed motiveringen att bostadssaneringslagen och hyresförhandlingslagen avses attvara neutrala till hyresgästernas val av intresseorganisation. Lagstiftningenuppfyller fortfarande detta anspråk. Utskottet avstyrker folkpartietspartimotion 1988/89:Bo409 yrkande 22 och motion 1988/89:Bo415 (c) yrkande 3 omutövande av hyresgästinflytande enligt bostadssaneringslagen. Utskottetavstyrker även partimotion 1988/89:Bo409 yr- 1989/90:BoUl kände18, moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405 yrkande 2, motion1988/89:Bo417 (m) yrkande 7, detta yrkande såvitt nu är i fråga, och centerpartietsmotion 1988/89:Bo415 (c) yrkande 4 om förhandlingsrätt enligthyresförhandlingslagen. Förhandtingsrätten bör även fortsättningsvis utövas aven organisation av hyresgäster. Imotion 1988/89:Bo415 (c) yrkande 5 hemställs att hos regeringen begärförslag om hyresgästinflytande vid ombyggnad även i de fall bygglov inte krävseller statliga lån inte utgår. I motionen föreslås att det i sådana fall införsen primär förhandlingsplikt för fastighetsägaren med hyresgäster i berördfastighet. Även i motion 1988/89:Bo210 (s) yrkande 4 tas denna fråga upp ochbegärs förslag om en ändring av hyresförhandlingslagen så att underhålls- ochförbättringsåtgärder omfattas av primär förhandlingsskyldighet för denna typav åtgärder. Mångaav de förbättringsåtgärder som vidtas i en bostadslägenhet kräver intebygglov och finansieras utan statliga ombyggnadslån. I sådana fall ärhyresgästinflytande begränsat om avtal om boendeinflytande saknas. Genom detförslag som framförs i motionerna skulle hyresgästerna ges möjlighet attpåverka underhålls- och förbättringsarbeten i dylika situationer. Inombostadsdepartementet, som har uppmärksammats på frågan, har olika lösningardiskuterats. Frågan kommer enligt förslag till direktiv att behandlas vid denkommande översynen av hyreslagstiftningen som tidigare omnämnts. För det fallatt resultatet av översynen kommer att dröja förutsätter utskottet att den nubehandlade frågan övervägs särskilt. Genom utredningen kommer vad i motionernaföreslagits att tillgodoses utan någon begäran. Med hänvisninghärtill är det därför inte erforderligt med ett tillkännagivande. Motion1988/89:Bo415 (c) yrkande 5 och motion 1988/89:210 (s) yrkande 4 om primärförhandlingsskyldighet vid under-hålb- och förbättringsåtgärder avstyrksdärför. Enligt8 kap. 33 § PBL upphör bygglov, rivningslov och markJov att gälla om åtgärdeninte påbörjats efter beslutet och inte avslutats fråndagen för beslutet. För ombyggnadsåtgärder som inte fordrar bygglov saknasregler för inom vilken tid åtgärderna skall vara genomförda. Denna fråga hartagits upp i motion 1988/89:Bo415 (c).