bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Med anledning av yrkandet om tillfålligtstödområde lian konstateras att regeringen redan fattat sådant beslut i frågaom kommuner i Norduppland. Det saknas anledning att göra något uttalande ifrågan. Även motion A35 avstyrks således av utskottet. Länet har i stort sett lika stor befolkning som . var den i minskande men ökade svagt . Det är bara kommun som ökat mera påtagligt, invånarna där är fler än 1980. , och har minskat sin befolkning, men tecken tyder på att ten densen vänt mot slutet av årtiondet. Sysselsättningsgraden är genom- , j-, gående något lägre än i landet i övrigt. /Vndelen sysselsatta kvinnor är 12 1989/90. särskiltlåg, , vilket är lägre än den genomsnittliga kvinnliga 1989/90:AU13 sysselsättningeni de s.k. skogslänen. Arbetslösheten understiger riksgenomsnittet något. Fyralokala arbetsmarknader kan utskiljas i länet, , , ochEskilstuna. ingår inte i stödområde och någotförslag om det har inte heller framförts. I motionerna 1988/89:A427 och A408 av m.fl.(s) framförs synpunkter och förslag som rör länets framtid. Motionärernaframför att även om utvecklingen i länet varit ganska optimistisk är allaproblem inte övervunna. Att sysselsättningen varit tryggad kan till stor delförklaras med högkonjunkturen. Den låga arbetslösheten kan bero på att särskiltungdomar flyttat till arbete och utbildning i andra regioner. Enligtmotionärerna krävs åtgärder på central nivå. är en av fyra kommunerinom det s.k. Bergslagsprogrammet som inte är klassad som strukturomvandlingskommun.Så bör ske enligt motionärerna. De pekar vidare på att den statligaverksamheten i länet minskar. Motionärerna anser att problemen inom industrininte löses genom att tillverkningsenheter flyttas; i stället måste varje länsspecifika profil och egenskaper utvecklas. Förbättrade kommunikationer krävs,vilket inte minst gynnar kvinnorna. Kulturminnesvårdsenheten vid länsstyrelsenbör tillföras resurser. () framför i 1988/89:A413 och A401liknande synpunkter rörande problembilden i länet. Motionären efterlyser regionalainsatser på olika områden. bör delas, satsningarbör även göras på gymnasieskolan och vuxenutbildningen. och vägnätetmåste byggas ut. Även sjöfarten är viktig. Åtgärder krävs för miljöskydd ochkulturminnesvård. I utvecklingsarbetet måste beaktas att länet saknar en egenlivsmedelsindustri. Länsanslaget har varit otillräckligt. Enligt motionären är15 milj.kr. en mer rimlig nivå än det samlade anslaget på 6,5 milj.kr. Liksom i många andra landsdelar som fått vidkännas enminskande befolkning tidiga år synes en vändpunkt ha inträttmot senare delen av decenniet. Arbetslösheten har sjunkit och sysselsättningsgradenökat något. I s-motionerna framhålls särskilt att den ganska positivautveckling en i länet inte får tas till intäkt för att alla problem är lösta. Förkla ringen skulle kunna sökas i att många, särskilt yngre, flyttar till utbildning och arbete i andra regioner. Motionärerna pekar bl.a. på att den statliga verksamheten i länet minskar. Utskottet har tidigare i detta betänkande uttalat att en fortlöpande prövning måste ske av förutsätt- 178 ningarnaför en decentralisering av statlig verksamhet. traliseringkan självfallet bidra till en balanserad regional utveckling. Om enomlokalisering av statlig verksamhet skulle komma i fråga bör sådan dock i förstahand ske till de s.k. stödjepunkterna eller till vissa andra av riksdagenprioriterade områden. Vad särskilt gäller de i c-motionen framförda synpunkternapå högskolan i vill utskottet erinra om de avsättningar 35 milj. kr. av regionalpolitiska medel som föreslås för tillfålligförstärkning av forskning*!- och utvecklingsverksamheten vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Enligt propositionen bör EskilstunaVästerås få del avdessci medel. Utskottet vill också hänvisa till de satsningar som görs genomdet i betänkandet förut berörda s.k. LIF-anslaget. har den 3 maj 1990följt utbildningsutskottets förordande av att anslaget bör ökais med 13milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. Med utbildningsutskottets förslagskulle detta innebära en förstärkning för EskilstunaVästerås del med 1milj.kr. I övrigt bör enligt arbetsmarknadsutskottets mening frågor ombreddning och utbyggnad av de mindre och medelstora högskoleenheterna beredas iden ordinarie budgetprocessen. Utskottet instämmer i den regionalpolitiska betydelsen avväl fungerande kommunikationer. Regeringens förslag på trafikområdet beredsemellertid i trafikutskottet och kommer att behandlas av . Av medlen för regionala utvecklingsinsatser har enligtpropositionen under innevarande budgetår 755 milj.kr. 7 milj. kr. Utskottet har i detföregående ställt sig bakom att det även fortsättningsvis bör ankomma påregeringen att fördela anslaget mellan länen efter de regionalpolitiskaproblemens svårighetsgrad. Med den uppräkning av anslaget som föreslås iförhållande till regeringens förslag bör man kunna utgå från att ävenSödermanlands län får ökade medel för insatser av detta slag. Vad slutligen gäller och dess eventuellaklassning som strukturomvandlingskommun kan konstateras att utskottetbehandlade ett motsvararande motionsyrkande i sitt av godkända betänkandeAU1987/88:13. Kravet torde enligt utskottet syfta på ökade möjligheter tillinvesteringsstöd i kommunen. Utskottet erinrade om att ingår blandde 23 kommuner för vilka ett särskilt åtgärdsprogram finns. Bergslagen harsedan år 1984 berörts av två särskilda utvecklingsprogram, som beslutats avriksdagen och regeringen. Det andra startade och avsluta; i och meddetta budgetårs utgång. Insatserna har samordnats av en särskildBergslagsdelegation. Utskottet instämmer i industriministerns bedömning attdelegationens arbete har varit framgångsrikt. Det fortsatta utvecklingsarbetetbör enligt utskottets mening ske genom ordinarie organ såsom länsstyrelserna,andra länsorgan och berörda kommuner. Motionerna 1988/89:A413, 1988/89:A427, A401 och A408 avstyrksav utskottet. Östergötlandslän (E) 1989/90:AU13 I länet bor ca 400 000 invånare. Befolkningen har ökat medknappt men det är bara två kommuner som står för i stortsett hela ökningen, nämligen och . har vuxit mednära 8 000 personer eller och med knappt 1 600 personereller . Genom ökningen har passerat med ett par hundrapersoner. Invånarantalet i har varit tämligen . Båda kommunerna har runt 120 000 invånare. Sysselsättningsgraden ilänet är ungefår densamma som i riket som helhet, men i och Ydreunderstiger den . Högst är den i . Arbetslösheten är lägre änriksgenomsnittet i länets samtliga 13 kommuner. Man kan urskilja tre lokalaarbetsmarknader, med sex kommuner, med fyra och medtvå kommuner. kommun ingår i samma lokala arbetsmarknad som iJönköpings län. Ingen del av länet ingår i stödområde och något förslag omdetta har inte framförts i propositionen. yrkar däremot i motion Al 18att tre kommuner i den södra delen av länet, , och ,skall ingå i resursområde C. Några kvantitativa eller kvalitativa bedömningsfaktorersom skulle motivera en permanent inplacering i stödområde av , ellerValdemarsvik föreligger inte enligt utskottet mening. Motion Al 18 avstyrkssåledes av utskottet i nu berörd del. I motion 1988/89:A465 av och (båda c) framförs önskemål om ett näringspolitiskt centrum i södradelen av länet. I ett sådant centrum borde ingå personal frånutvecklingsfonden, m.fl. statliga organ. Det är enligtmotionärerna viktigt att samhällets servicefunktioner för det privatanäringslivet finns utlokaliserade till de orter där man vill skapa nyaverksamheter. Det åligger att främja länets utveckling ochsärskilt den regionala utvecklingen. Inom dess ansvarsområde ligger att samordna sådana regionalpolitiska insatser som bedöms som angelägna utan att något särskilt initiativ krävs från statsmakternas sida. Utskottet vill erinra om att länen med det uppräknade länsanslag som förordats i det föregående generellt sett kan räkna med ett påtagligt ökat medelstill skott. Länsstyrelserna kan i ökad utsträckning fritt använda anslaget för glesbygdsinsatser, regional projektverksamhet och i förekommande fall lokaliserings- och utvecklingsbidrag. Motionen avstyrks således. '" Jönköpingslän (F) 1989/90:AU13 Länet har haft en svag ökning av antalet invånare underåttiotalet. Ökningen har varit större under senare delen av decenniet.Tillväxten har varit störst i och kommuner. Sysselsättningsgradenär högre än den genomsnittliga i landet. , och kommunerhar högsta andelen sysselsatta i riket med 88,1, 86,2 resp. . Skillnadenär emellertid stor mellan mäns och kvinnors sysselsättningsgrad. Kvinnornas ärbara obetydligt högre än riksgenomsnittet för kvinnor, medan männens är högre än genomsnittet för män och landets näst högsta. Setttill hela landet skiljer sig mäns och kvinnors sysselsättningsgrad med 4,5procentenheter. I är differensen 7,2 procentenheter.Arbetslösheten är mycket låg, i länet. I flera kommuner understiger den0,. Rikets lägsta siffra står för. Arbetslösheten är där 0,15 %eller i genomsnitt nio personer. Bara en kommun, , har en arbetslöshetsom överstiger riksgenomsnittet. 1 länet kan urskiljas nio lokalaarbetsmarknader. Flertalet kommuner bildar egen arbetsmarknad. utgörtillsammans med tre andra kommuner en regional arbetsmarknad. ingår inte i stödområde och något förslagom det har inte heller framförts. Motion 1988/89:A471 av och (båda c) avser situationen i östra delen av länet. Motionärerna konstaterar attbefolkningen där har minskat. De framför att projektet som syftartill att stärka det befintliga näringslivet och servicen i regionen borde fåmer stöd än de 3,5 milj. kr. som regeringen beviljat. De anser ocksåatt ett ;>amlat åtgärdsprogram krävs med hänsyn till att utbyggnaden avinfrastrukturen i östra ligger efter. 1 motion A416 av m.fl. (s) framförs attJönköping lämpar sig för omlokalisering av statlig verksamhet eftersom kommunenhar tidigare erfarenhet av sådan. Anpassningen i den nya regionen skulle därförunderlättas. bygger på samverkanmellan de fyra länsstyrelserna i regionen, och utbildningen vänder sig i förstahand till de anställda i företag. Det har lett till ett 40-tal utbildningar ilänet, och enligt vad utskottet erfarit kommer minst ett 20-tal utbild- ningar att genomföras under projektets tredje och sista år. motionsyrkandetframställdes har ytterligare 2,5 milj.kr. beviljats vilket innebär attregeringen satsat 6 milj. kr. Vad gäller kravet på ett särskilt åtgärdsprogram försydöstra med hänsyn till brister i infrastrukturen erinrar utskottet omlänsstyrelsernas ansvar för det regionalpolitiska utvecklingsarbetet.Utskottet vill erinra om att länen med det uppräknade länsanslag som förordatsi det föregående generellt sett kan räkna med ett påtagligt ökat medelstillskott.Länsstyrelserna kan i ökad utsträckning fritt använda anslaget förglesbygdsinsatser, regional projektverksamhet och i förekommande falllokaliserings- och utvecklingsbidrag. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion 1988/89:A471. Utskottet har i det föregående uttalat sin principiellauppfattning i fråga om lokalisering av statlig verksamhet. Omlokalisering avbefintlig verksamhet eller lokalisering av nya myndigheter måste grundas pånoggranna överväganden i skilda avseenden. Motionen ger enligt utskottetsmening inte underlag för något uttalande om omlokalisering till Jönköpingvarför även motion A416 avstyrks i berörd del. I länet bor drygt 176 000 personer. Det är ett av landetsminsta län i fråga om invånarantalet. Det är också glest befolkat; 21 invånareper kvadratkilometer vilket motsvarar genomsnittet för landet. läntillsammans med och skiljer sig därigenom från de södradelarna av landet i övrigt som är betydligt mer tätbefolkade. Fem av länetsåtta kommuner har minskat sin befolkning . Det är bararesidensstaden som har ökat invånarantalet mera påtagligt. Befolkningendär har ökat med till knappt 69 000. Sysselsättningsgraden i länetär ungefår densamma som i riket som helhet. Det är dock, liksom i Jönköpingslän, stor skillnad mellan män och kvinnor. Kvinnornäs sysselsättningsgradligger under riksgenomsnittet för kvinnor medan männens överstiger snittet förmän. Det skiljer mellan könen. Arbetslösheten ärgenomgående låg, i länet. Den understeg riksgenomsnittet även underåren 19861988. Fyra lokala arbetsmarknader kan noteras i länet. Den största ärVäxjö som i sig inräknar fem kommuner. ingår inte i stödområde och något förslagom detta framförs inte i propositionen. yrkar i Al 18 att , ochTingsryds kommuner skall ingå i resursområde C. Utskottet delar regeringens uppfattning att sådanautvecklingshinder för företagen som motiverar inplacering av områden i framförallt norra inland inte finns i denna del av landet. Företagsamhetenförsvåras inte av långa avstånd till leverantörer, kunder och kvalificeradföretagsservice. Klimatet är inte särskilt ogynnsamt och några brister iinfrastrukturen som skulle försvåra särskilt föreligger inte. Inte hellerföreligger några kvantitativa bedömningsfaktorer som skulle motivera enpermanent inplacering i stödområde av , och . MotionAl 18 avstyrks således av utskottet i berörd del. m.fl. (s) tar i motion A440 upp situationeni . Motionärerna framför att även om utvecklingen varit gynnsamunder senare år krävs en långsiktig politik. Det finns en hotbild till följd avstrukturomvandlingen som kräver omfattande satsningar på infrastrukturen. Detmåste satsas på forskning och utbildning och förbättrade kommunikationer.Utlokalisering av statlig verksamhet måste komma till stånd. Med nedläggningenav I 11 i försvinner 450 arbetsplatser som måste kompenseras. Glasmuseeti samma kommun måste byggas ut. Enligt motionärerna måste länet klassas somskogslän och få del av anslag för s.k. bärighetshöjande åtgärder. m.fl. (s) pekar i motion A50 på denogynnsamma befolkningssammansättningen i den sydöstra regionen med liten andelunga personer. De framhåller att även om tyngdpunkten i stödet bör avseinfrastrukturåtgärder krävs insatser för företagsutveckling i samband mednödvändig strukturomvandling. är en stagnerande region. Enligtmotionärerna är det av avgörande betydelse att står fast viduttalandet om att sydöstra skall behandlas generöst i fråga omlokaliseringsstöd. () framför i motion A458 att detfinns anledning till oro för den framtida utvecklingen, eftersom prognosertalar om tillbakagång i skogslänen. Lik<;om anser hon attlänet måste få kompensation för nedläggningen av I 11 och framför flera olikaförslag om detta ett Sydostuniversitet, civilförsvarsutbildning, förstärktdelegation för icke militärt motstånd, regionalt kansli till SCB eller regionalfilial till RRV. I motion A41 slutligen framför () kritikmot propositionen vad avser sydöstra . Hon anser att bör fattabeslut om utvecklingen där i enlighet med det förslag som lagts fram av REK 87. Omlokalisering 1989/90:AU13 () föreslår i motion A405 att,lokaliseras till . Hon framhåller att länet har litenstatlig verksamhet. För en omlokalisering talar enligt motionären att det vidhögskolan i finns ett miljöcentrum och att det i länet finns fleraföretag med koppling till miljöfrågor. Utskottet har i det föregående behandlat frågor omforskning vid mindre högskolor och därvid hänvisat till den under våren 1990avlämnade proposition 90 om forskning. Tyngdpunkten i regeringens förslag tillförstärkningar ligger vid högskoleenheter utanför , vilket bör fågynnsamma effekter för den regionala utvecklingen i berörda regioner. De mindreoch medelstora högskolorna föreslås få kraftigt förstärkta resurser förforskningsstödjande åtgärder med sammanlagt 30 milj.kr. Därutöver erinras om det likaledes tidigare behandladeförslaget i den regionalpolitiska propositionen om tillfållig förstärkning avforsknings- och utvecklingsverksamheten vid dessa högskolor. Vissa medelföreslås därvid till bl.a. högskolan i . Under innevarande budgetår har som tidigare nämntshittills 755 milj. kr. fördelats till länsstyrelserna. 5,3 milj. kr. belöper påKronobergs län. Utskottet vill erinra om att länen med det uppräknadelänsanslag som förordats i det föregående generellt sett kan räkna med ettpåtagligt ökat medelstillskott. Länsstyrelserna kan i ökad utsträckning frittanvända anslaget för glesbygdsinsatser, regional projektverksamhet och iförekommande fall lokaliserings- och utvecklingsbidrag. Beloppet bör enligt vadutskottet tidigare uttalat i första hand användas för en ökad medelstilldelningtill länen i sydöstra och andra län i vilka de regionalaförutsättningarna förändras vid genomförandet av de förslag som behandlatstidigare i betänkandet. När det gäller de i motionerna framförda förslagen omkompensation för nedläggningen av I 11 i genom lokalisering av statligverksamhet dit hänvisar utskottet till vad som framförts i det föregående. stödjepunkterna och bl.a. sydöstra är områden som i första handbör komma i fråga. Omlokalisering av befintlig verksamhet eller lokaliseringav nya myndigheter skall grundas på noggranna överväganden i skilda avseenden.Motionerna ger enligt utskottets mening inte underlag för något uttalande omomlokalisering till regionen varför motionerna avstyrks. Utskottet kan av samma skäl inte heller tillstyrkaförslaget om lokalisering av till . Med anledning av kravet att länet bör klassas som skogslänför att därmed få del av anslaget för bärighetshöjande åtgärder vill utskottet erinra om att det s.k. bärighetspaketet syftar till att göra det möjligt att höja de tillåtna vikterna för tunga fordon på stora delar av vägnätet för att därmed åstadkomma en anpassning till . är etttioårigt investeringsprogram, grundat på ett riksdagsbeslut år 1987, sominnefattar åtgärder på riksvägar och primära länsvägar i hela 1989/90:AU13 landet. För de sju nordligaste länen ingår dessutom åtgärder på demindre vägarna. Frågor om ändring i detta program bör enligt utskottets meningbehandlas i trafikutskottet. Motionerna rör även i övrigt frågor som inte hör tillutskottets beredningsområde. På anförda grunder avstyrks motionerna A41, A50 i berörddel, A405, A440 och A458. I detta avsnitt behandlas tre yrkanden i vpk-motionen A107som tar sikte på utvecklingen i alla tre länen. Vpk pekar på att dessa län, särskilt , har en deltypiska glesbygdsproblem. Det är låg FoUverksamhet, ungdomar flyttar ut, detär brist på tjänster inom privata sektorn och svårigheter finns för kvinnligarbetskraft. Den industri som är baserad på jordbruksprodukter måste varagaranterad överlevnad. Strävan bör vara att ge dessa län en del av det somannars automatiskt på grund av den fria marknaden tillfaller landetsexpansionsområden. Mot bakgrund av den snabba och positiva utvecklingen iÖsteuropa och mot bakgrund av den växande insikten om gemensamma miljöproblemoch samtidiga behov av strukturomvandlingar av ländernas energisektorer börenligt vpk dessa tendenser sammanfalla i möjligheter och krav på satsningar idessa län. En kraftig ökning sker av kontakterna med på allatänkbara områden. Vpk föreslår att regeringen utreder och kommer med förslag påhur detta skall utvecklsts. Det gäller områden som turism, kultur, idrott,handel, utbildning och FoU, miljöåtgärder, gemensamma Östersjöprojekt m.m. och bör prioriteras speciellteftersom de i vissa avseenden uppvisar liknande problem som övre . Centrumför vindkraftverk bör ligga där, utveckling av bioenergiteknik ochkollektivtransportmedel bör till vissa delar lokaliseras dit liksom utvecklingenoch uppbyggnaden av biobränsleanläggningar. Även utbildning och FoU omöststaterna bör förläggas till dessa län. Vpk vill även se att handelskontorför handel och filial till placeras i . har yttrat sig över motionen i den delden avser samverkan med (1989/90:NU9y). finner det inte osannolikt att den pågående utvecklingen i , bl.a. i de baltiska länderna, kan öppna möjligheter för nya aktiviteter som också får regionalpolitisk betydelse i på det sätt som motionärerna tänkt sig. Utskottet framhåller att andra aspekter än regional politiska måste vara bestämmande för utformningen av kontakterna loc med och av nya institutioner som möjligen kan bli aktuella i detta sammanhang. anser inte att det nu finns 1989/90:AU13sakunderlag för en sådan framställning till regeringen som det nämndamotionsyrkandet syftar till. Arbetsmarknadsutskottetdelar näringsutskottets uppfattning i frågan och avstyrker således motionen idenna del. Utskottet anser att yrkandena inte heller i övrigt ger underlag förnågot tillkännagivande av det slag som begärs varför motionsyrkandena avstyrksäven i övriga delar. Kalmarlän (H) Kalmarlän har minskat sin befolkning , men utvecklingen har väntunder sista delen av decenniet. I länet bor nu knappt 240 000 personer. Det harsamma folktäthet som , 21 personer per kvadratkilometer. Bortsettfrån och har samtliga kommuner minskande befolkning. Sysselsättningsgraden ligger något under riksgenomsnittet.Liksom i övriga Smålandslän är skillnaden stor mellan män och kvinnor i dettaavseende. Männens sysselsättningsgrad är högre än genomsnittet och kvinnornaslägre. Kvinnornas är lägre än t.o.m. genomsnittet för kvinnor i skogslänen.Arbetslösheten i kommunerna understiger och understeg under perioden19861988 nästan genomgående riksgenomsnittet. Den uppgick till1,. Högst är den i och där den är 1,75 resp. . Mankan urskilja sex lokala arbetsmarknader. Fyra kommuner bildar egenarbetsmarknad, medan tillsammans med fyra andra kommuner bildar en ochOskarshamn tillsammans med två andra utgör en arbetsmarknad. Kalmarlän ingår inte i stödområde och något förslag om det framförs inte ipropositionen. Centernvill enligt motion Al 18 ha hela länet utom kommun och delar avMörbylånga i resursområde C. I detta yrkande instämmer ochMarianne (båda c) i motion A103. I en motion från förra årets allmännamotionstid, 1988/89:A402, framställer samma motionärer yrkande om att den norradelen av länet skall inplaceras tillfålligt i stödområde. Utskottetdelar regeringens uppfattning att sådana utvecklingshinder för företagen som motiverar inplacering av områden i framför allt norra inland inte finns i denna del av landet. Företagsamhe ten försvåras inte av långa avstånd till leverantörer, kunder och kvalifi cerad företagsservice. Klimatet är inte särskilt ogynnsamt och några brister i infrastrukturen som skulle försvåra särskilt föreligger inte. Inte heller föreligger några kvantitativa bedömningsfaktorer som skulle motivera en permanent inplacering i stödområde av delar av län enligt utskottet mening. Beslut om inplacering av en kommun i 186 tillfålligt stödområdefattas av regeringen. Någon grund för ett uttalan- de i frågan frånriksdagens sida föreligger inte enligt utskottets mening. Motionerna 1988/89:A402,A103 och Al 18 avstyrks således av utskottet. Denförut nämnda motionen A50 av m.fl. (s) rör även Kalmarlän. Motionärerna pekar på att en fortsatt minskning pågår av antalet anställdainom jord- och skogsbruk i länet. Ävenandra motioner rör insatser för län. och (båda m) anser att ökade näringslivssatsningar måste stimuleras i ochBlekinge län (1988/89:A412). Detta bör enligt motionärerna ske genom att metlelsom avsatts i investeringsfond och allmän investeringsreserv släpps generelltför investeringar. På det sättet kan vinstgivande företag utanskattekonsekvenser placera sina vinster i sydöstra regionen. Därigenom undviksfokuseringen vid olika typer av statsstöd. Liknande synpunkter framförs avKarl-Gösta () i motion 1988/89:Sk331 och 1988/89:A411, som framförallt gäller . Motionären menar att s.k. avknoppningar börstimuleras i samband med frisläppande av investeringsfonder. Företagen börutöver direktavdrag få extra stimulansavdrag motsvarande en procentuell andelav investering!>kostnaden. Åtgärderna är enligt motionären ett sätt attåstadkomma ett mer differentierat näringsliv. IngridHasselström Nyvall (fp) framför i motion A99 att län är som iminiatyr: Bra i söder, sämre i norr. Länet borde enligt motionären få del avförhöjt länsanslag och ökade anslag för forskning vid prioriterade högskolor. och (båda c) framför en rad förslag med syfte attvända utvecklingen i län (1988/89:A485 och A103).