bet · GD01LU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Ibetänkandet behandlar utskottet åtta motioner som främst rör aktiebolagsrättsligafrågor. olika motioner som behandlar rent aktiebolagsrättsliga frågor begärs attaktieägarnas skadeståndsansvar .skall skärpas, att minimibeloppet föraktiekapital skall höjas, att möjligheten att utge aktier med olika röstvärdeinskränks samt att anställdas rätt att teckna konvertib-ler begränsas. Vidarebegärs i en motion lättnader i fråga om utlännings rätt att varastyrelseledamot m.m. i bl.a. aktiebolag. I en annan motion begärs ändringar ilagen om styrelserepresentation för de anställda så att arbetstagarrepresentantundantas från personligt betalningsansvar i vissa fall. Slutligen framförs ien motion önskemål om nya företagsformer. Motionenom teckningsrätten till konvertibler har remissbehandlats, varvid yttrandenavgivits av Styrelsen för , , ,och . Utskottetavstyrker bifall till samtliga motioner. Till betänkandet har fogats trereservationer. 1988/89:L203av () vari yrkas att beslutar om sådan ändringi 15 kap. aktiebolagslagen att skärpning sker av aktieägares skadeståndsansvar. 1988/89:L204av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anföris om förslag till höjning avminimibeloppet för aktiekapital. 1988/89:L205av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag tilländringar i bl.a. aktiebolagslagen såvitt avser utlännings rätt att varastyrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställande direktör och revisor isvenskt aktiebolag i enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:L206av m.fl. (fp) vari, med hänvisning till vad som anförs imotion 1988/89:Fi411, yrkas att hos regeringen begär förslag omförbud mot röstvärdesdifferentiering vid börsnoterat företags nyemission påbörsens A I- och A Il-listor. 1Riksdagen 1988/89. 1989/90 LU3 1988/89:L207av m.fl. (vpk) vari yrkas att 1989/90:LU3beslutar att i lagen om styrelserepresentation för de privatanställda m.m.undanta de anställdas styrelserepresentanter från betalningsansvar i enlighetmed vad i motionen anförts. 1988/89:L209 av och (bådamp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande röstvärde för aktier. 1988/89:L210 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av lagstiftningen om teckning avkonvertibler med syfte att införa en sådan begränsning i teckningsrätten som imotionen nämnts. 1988/89:L2n av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avnya företagsformer, 2. att riksdagenhos regeringen begär alt en utredning tillsätts med uppdrag att utreda förslagom nya företagsformer i enlighet med vad i motionen anförts. Associationsrätten har varitföremål för ett fortlöpande reformarbete. På akliebolagsrättens område togs ettförsta steg då betydelsefulla ändringar vidtogs aktiebolagslag(prop. 1973:93, LU19). Ett viktigt syfte med reformen var att trygga bolagenskapitalförsörjning. Bl.a. ändrades reglerna om nyemission på så sätt attavvikelse kunde ske från de gamla aktieägarnas företrädesrätt (riktadeemissioner). Vidare gavs bolagen rätt att ge ut konvertibla skuldebrev, dvs.skuldebrev som kan bytas ut mot aktier i det låntagande bolaget. Reformeninnebar också att minimigränsen för aktiekapitalet höjdes från . 1975:103, LU 1975/76:4) ersattes 1944 årsaktiebolagslag med en ny aktiebolagslag (1975:1385). Lagstiftningen innebar ihuvudsak en genomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten. Den nyaaktiebolagslagen (ABL) trädde i kraft . Turen kom härefter till lagstiftningen om handelsbolag ochenkla bolag. tillkallades särskilda sakkunniga, vilka antog namnet 1974års bolagskommitté, för att göra en översyn av denna lagstiftning. I kommitténsuppdrag ingick också att utreda frågan om en särskild bolagsform för mindreföretag och vissa aktiebolagsrättsliga spörsmål. redovisaderesultatet av sitt arbete i betänkandena (SOU 1978:66) Andelsbolagslag, (SOU1978:67) Nya bolagsregler och (SOU 1979:46) Koncernbegreppet m.m. Förslagettill en ny bolagsform, s.k. andelsbolag, mötte vid remissbehandlingen kritikoch kom därför inte att läggas till grund för någon proposition. På grundval avbl.a. kommitténs två övriga betänkanden framlades i proposition 1979/80:143förslag till dels ny lag om handelsbolag och enkla bolag, 1989/90:LU3 dels lagom årsredovisning m.m. i vissa företag, dels vissa ändringar i ABL.Förslagen i propositionen antogs av (LU1980/81:4). Lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag liksom dengenomförda lagstiftningen i övrigt trädde i kraft antog en lag (1987:667) om ekonomiskaföreningar som ersatte lag i samma ämne (prop. 1986/87:7, LU20). Lagstiftningeninnebar i huvudsak en modernisering och förenkling av tidigare bestämmelser.Den nya lagen om ekonomiska föreningar trädde i kraft . Utöver vad som ovan angivits har ändringar i ABLfortlöpande genomförts 1988. Bland ändringarna kan nämnas attbestämmelserna om skyldighet för aktiebolag att träda i likvidation dåaktiekapitalet delvis har gått förlorat skärptes . Påföljande årslopades kravet på svenskt medborgarskap för bl.a. styrelseledamöter såvitt gällermedborgare i de övriga nordiska länderna. Genom lagändring som trädde i kraftden fick de regler om personligt betalningsansvar, som åliggerstyrelseledamöterna i vissa likvidationssituationer, en annan utformning äntidigare. ändrades reglerna om styrelserepresentation för anställdaoch sammanfördes i en ny lag, lagen (1987:1245) om styrelserepresenlation förde privatanställda. Nära anknytning till det aktiebolagsrättsligaregelsystemet har de bestämmelser som reglerar värdepappersmarknaden. Genomlagen (1979:749) om infördes nya regler om börsensorganisation och arbetsformer. Vidare infördes genom lagen (1985:571) omvärdepappersmarknaden strateanktionerade förbud mot s.k. insi-derhandel medaktier och andra värdepapper som getts ut av börsbolag eller OTC-bolag. På grundval av den rapport som avlämnats av den s.k.Leo-kommissionen (Ds Fi 1986:21, Riktade emissioner av aktier m.m.) infördesår lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag,m.m. saml genomfördes vissa ändringar i ABL, allt i syfte att stärkaminoritetsskyddet i samband med beslut om riktade emissioner och vidtilldelning av aktier. På begäran av (NU 1986/87:4) tillkalladeregeringen (Fi 1987:03). Enligt direktivenskall kommittén bl.a. överväga frågor som rör regler och tillsyn på värdepappersmarknaden,reglerna för fondbörsverksamheten, fondkommissionärernas verksamhet ochinsiderhandel. I utfårdade tilläggsdirektiv (Dir. 1988:27) har kommittén fåtttill ytterligare uppgift att lämna förslag till hur handeln med standardiseradeoptioner och terminer bör vara organiserad samt att ägna uppmärksamhet åteffekterna av börsraset . Flera utredningsbetänkanden med anknytning till de olikamotions- 1989/90:LU3 spörsmålen har framlagts. Sålunda harägarutredningen i sitt huvudbetänkande (SOU 1988:38) Ägande och inflytande isvenskt näringsliv övervägt bl.a. frågan om en förändring av bestämmelsernarörande aktiebolags möjligheter att emittera aktier med olika röstvärde.Frågor om röstvärdesdifferenser har behandlats också i röstvärdeskommitténsbetänkande (SOU 1986:23) Aktiers röstvärde. Vidare har betalningsansvarskommitténi betänkandet (SOU 1987:59) Ansvarsgenombrott m.m. föreslagit lagstiftningbl.a. om personligt betalningsansvar i vissa fäll för i första hand aktieägareoch medlemmar i ekonomiska föreningar. I de nordiska länderna planeras ettutredningsarbete genom nationella kommittéer om eventuella lagstiftningsbehovpå aktiebolagsrättens område. Avsikten är att man i detta utredningsarbeteockså skall utvärdera uppnådda resultat och pågående arbete inom EG påbolagsrättens och värdepappersrättens område. För svenskt vidkommandeutarbetas direktiv till en utredning om översyn avaktiebolagslagen. Vid sidan av de initiativ som tagits från statsmakternassida har åtgärder också vidtagits från börsstyrelsens och näringslivets sida.Börsstyrelsen beslöt bl.a. att tillkalla tre utredare för att motbakgrund av händelseförloppet i analysera de principfrågor och övrigaförhållanden som är av betydelse för fondbörsen och aktiemarknaden. Utredningenlämnade en slutrapport till fondbörsen, fakta ocherfarenheter. I rapporten framläggs bl.a. förslag lill ändringar i ABL somsyftar till att stärka minoritetsskyddet genom rösträttsbegränsningar. och inrättade Nämnden föraktiemarknadsfrågor. Nämnden skall enligt sina stadgar verka för god sed på densvenska aktiemarknaden genom uttalanden samt rådgivning och information.Nämnden har avgivit åtskilliga uttalanden om bl.a. riktadeemissioner. Inom Europeiska gemenskaperna (EG) har strävandena attharmonisera akliebolagsrätten mellan medlemsländerna resulterat i bl.a. fleraförslag till en förordning om s.k. Europabolag. Avsikten är att ett sådantEuropabolag skall utgöra en särskild associationsform som kan användas somalternativ till de inhemska bolagsformerna. Arbetet med enEuropabolagsförordning har stött på åtskilliga svårigheter men har fått förnyadaktualitet genom ett av utarbetat memorandum i frågan.Ett mera slutgiltigt förslag till Europabolag beräknas bli framlagt under år1989. En förordning som reglerar en samarbetsform av konsortiekaraktär församverkan över gränserna inom EG har trätt i kraft . Tillsammansmed övriga EFTA-länder avser att undersöka förutsättningarna för attföretag utanför EG skall få delta i sådana intressegrupperingar somförordningen ger möjlighet till. En annan bolagsrättslig fråga, som för närvarandeär aktuell inom EG, rör tillskapandet av för hela EG 1989/90:LU3gemensamma regler om enmansföretag med begränsat personligt betalningsansvar.Syftet härmed är att underlätta småföretagande genom alt göra möjlig enseparation av den privata förmögenheten från bolagets. Aktiekapitalets storlek Gällande ordning såsom inledningsvis nämnts skedde betydelsefullaändringar aktiebolagslag. Bl.a. höjdes minimigränsen föraktiekapitalet från . Bolag som bildats före år 1973fick dock anstånd till utgången av med att höja aktiekapitalet. Övergångstidenför äldre aktiebolag har sedermera förlängts till utgången av . Regelnom att aktiekapitalet skall uppgå till . gäller numera för allaaktiebolag. I motion L204 av m.fl. (s) hänvisastill att redan åren 1981 och 1982 (se LU 1980/81:28 och 1982/83:16)framhållit att det kan vara motiverat att man vid en anpassning avaktiebolagslagens regler till verksamheten i de största aktiebolagen ochinförandet av särskilda bestämmelser för mindre företag relativt kraftigthöjer den undre gränsen för aktiekapitalet. Utskottet förutsatte att regeringenskulle följa utvecklingen och vid en förnyad prövning av frågan om olika reglerför de största och de mindre bolagen överväga spörsmålet om en höjning avgränsen för aktiekapitalet. Men trots dessa uttalanden, fortsätter motionärerna,och trots att utvecklingen vad t.ex. gäller antalet konkurser motiverat enkraftig höjning av minimikapitalet i aktiebolag har ingenting hänt. I motionenframhålls vidare att ett aktiekapital på . inte ens i rimlig gradutgör en tillräcklig ersättning för att förebygga konkurser och attaktiebolagsformen utnyttjas för ekonomisk brottslighet. Motionärerna hävdarockså att andelen eget kapital i många mindre företag är alltför låg för att geföretaget tillräcklig finansiell stadga, något som är en förutsättning för attskapa tillfredsställande trygghet för anställda, långivare och leverantörer.Vidare hänvisas till att lägsta tillåtna gräns för aktiekapitalet i fleravästeuropeiska länder är avsevärt högre än i , vilket är ett tungtvägande skäl för en uppjustering av denna gräns även i vårt land. Enligtmotionärerna borde i ett första steg en höjning till . kunna ske utandröjsmål. Motionärerna yrkar att det anförda ges regeringen till känna. Motioner med yrkanden om höjning av minimigränsen föraktiekapitalet har tidigare behandlats av . Senastprövades frågan med anledning av en motion med samma syfte som dennu aktuella. 1 sitt av godkända betänkande (1988/89:LU7) anfördelagutskottet att nordiska överläggningar skulle komma alt påbörjas omen översyn av och justeringar i de nordiska aktiebolagslagarna. Utskottetförutsatte att frågan om aktiekapitalels storlek därvid skulle komma attövervägas. Också utvecklingen inom EG på associationsrättens område kundeenligt utskottet bli av betydelse. Sålunda hade 1975 framlagt förslag ominförande av en särskild associationsform för företag som är verksamma inom EG,det s.k. Europabolaget, åter tagits upp till diskussion. Enligt förslagetskulle minimikapitalet vara ca 1,8 milj. kr. eller i vissa fall ca 700 000 kr.Vidare hade lagt fram förslag till direktiv om införande av ensärskild bolagsform för företag med endast en ägare. Med hänvisning till detanförda ansåg utskottet alt någon vidare åtgärd med anledning avmotionen inte var påkallad. I betalningsansvarskommitténs ovan nämnda betänkandeAnsvarsge-nombrolt m.m. har föreslagits vissa lagändringar i syfte att stärkaborgenärsskyddet i aktiebolag och ekonomiska föreningar. I det sammanhangethar kommittén ingående övervägt frågan om aktiekapitalets betydelse somsäkerhet för borgenärernas fordringar. När det gäller att förhindra olikaformer av bolagsmissbruk anser kommittén att det inte är någon framkomlig vägatt utforma exakta krav på viss storlek på bolagets egna kapital. För att kommatill rätta med det angivna problemet föreslår kommittén i stället attpersonligt betalningsansvar för bolagels ägare och andra som haft inflytandeöver verksamheten skall inträda i vissa fall då bolaget kan anses ha varitunderkapitaliserat i förhållande lill bl.a. verksamhetens art och omfattning.Som ovan angivits är kommitténs förslag föremål för överväganden inom . Differentieradrösträtt i989/90:lu3 Enligt huvudregeln i 3 kap. 1 § ABL har alla aktier likarätt i bolaget. I bolagsordningen kan dock bestämmas att aktier av olika slagskall finnas eller komma att utges. Avser olikheten mellan aktieslagenröstvärdet, gäller att ingen aktie får ha ett röstvärde som överstiger tiogånger röstvärdet för annan aktie. Bolag som tillkommit och somgivit ut aktier med röstvärden som överstiger tio gånger röstvärdet församtliga aktier av annat slag får dock fortfarande ge ut aktier med deröstvärden som tillkommer redan utgivna aktier. 1 motiveringen till motion L206 av m.fl.(fp) anförs att lika risk på aktiemarknaden skall ge lika rätt till inflytandeoch att rätten för börsföretag på Al- och A2-listan att vid nyemission utgeaktier med lägre röstvärde bör avskaffas. skulle då maktkoncentrationeninom börsföretagen minskas, som aktiemarknadens funktion förbättrasoch de små aktieägarna. Motionärerna framhåller att det avrättssäkerhetsskäl inte är acceptabelt att införa retroaktiva lagar och avvisardärför möjligheten att låta den föreslagna regeln gälla också för redanemitterade aktier. De företagare som absolut vill behålla möjligheten tillkontroll enligt nuvarande regler skulle enligt motionärerna fortfarande kunnauppnå detta genom att inte låta notera företaget på Al- eller A2-listan.Motionärerna yrkar att hos regeringen begär förslag till förbud motröstvärdesdifferentiering i enlighet med vad som anförs i motionen. Också i motion L209 av och (båda mp) kritiseras nuvarande regler om aktiers röstvärde. Motionärerna anseratt aktieägarnas inflytande över bolagets verksamhet bör stå i proportion tillden uppoffring i form av köp av ett visst antal aktier som de gjort för attdenna verksamhet skall kunna bedrivas. Genom att det får förekomma aktier medupp lill 1 000 gånger högre röstvärde än andra aktier i samma bolag uttunnasytterligare det redan svaga sambandet mellan makt och ansvar inom aktiebolagen.Motionärerna begär att ABL ändras så alt alla aktier, efter en övergångstid , måste ha samma röstvärde. I motionen yrkas att som sin meningger regeringen det anförda till känna. Pågåendearbete 1989/90:LU3 Frågan om röstvärdesdifferentiering har övervägts avröstvärdeskom-millén. I betänkandet (SOU 1986:23) Aktiers röstvärdekonstaterade kommittén att det inte fanns tillräckligt underlag för att taslutlig ställning i frågan om röstvärdesdifferentiering. Kommittén som bl.a.hänvisade till alt ägarutredningen kartlade frågor om det s.k. korsvisa ägandetansåg att frågan om röstvärdesdifferentiering i stället borde ställas sammanmed bl.a. det arbete som bedrevs av ägarutredningen. framhåller i sitt nämnda huvudbetänkande (SOU1988:38) Ägande och inflytande i svenskt näringsliv att en påtaglig ökning avkoncentrationen i de enskilda företagens ägar- och inflytandestruktur kankonstateras . Elt omfattande bruk av aktieslagmed olika röstvärden medförde att röstan-delskoncentrationen i flertalet avföretagen var väsentligt högre än kapitalandelskoncentrationen. Bruket avröstvärdesdifferenser ökade också . Utredningen framhåller vidareatt frågan om koncentrationen i de enskilda företagens ägar- ochinflytandestruktur är nära kopplad till förekomsten av aktieslag med olikaröstvärden. Enligt utredningens mening är en teoretiskt rimlig utgångspunkt förfördelningen av det totala röstetalet bland bolagets ägare att röstandelen förvarje ägare står i proportion till risktagandet. anser dockutredningen att det är av vikt att mindre och expanderande företag medbibehållen inflytandestruktur kan erhålla riskkapital från aktiemarknaden ochatt större företag i vissa fall har möjlighet att anskaffa kapital på utländskaaktiemarknader utan att den svenska kontrollen går förlorad. Vid en samladbedömning anser sig utredningen inte vilja förorda en förändringav bestämmelserna rörande aktiebolags möjligheter att emittera aktier med olikaröstvärde. Betänkandet har remissbehandlats och är i likhetmed röstvärdeskommitténs ovannämnda betänkande föremål för överväganden inomregeringskansliet. Frågan om röstvärdet för aktier har också tagits upp avFermentaut-redningen. Enligt utredningen finns det åtskilligt som talar för ettförbud mot röstvärdesdifferentiering i börsbolag. Emellertid har utredningeninte ansett sig i nuvarande läge böra framlägga något förslag i frågan. När detgäller val och entledigande av styrelseledamöter och revisorer föreslås dock entvingande regel om begränsningar av rätten att rösta för egna och andrasaktier. Vilka åtgärder som kan anses påkallade med anledning avFermentautredningens rapport är en fråga som ankommer på börsstyrelsen attbedöma. Frågan om inskränkningar i möjligheten tillröstvärdesdifferentiering har tidigare vid åtskilliga tillfållen behandlats avriksdagen. Senast prövades frågan med anledning av en motion (fp) iämnet. I sitt av godkända betänkande (1988/89:LU7) redogjordelagutskottet för de utredningsresultat som då hade framlagts. Utskottetansåg för sin del att det fanns skäl att avvakta den fortsatta beredningen avfrågan och ville därför inte för tillfållet förorda någon ändring avbestämmelserna om röstvärdesdifferentiering. Teckningsrätten för konvertibla skuldebrev Gällande ordning m.m. Aktiekapitalet i ett aktiebolag kan ökas genom att nyaaktier tecknas mot betalning, nyemission, eller genom att nya aktier ges uteller att tidigare aktiers nominella belopp höjs utan betalning, fondemission.Vid fondemission och vid nyemission, där de nya aktierna skall betalas kontant,gäller som huvudregel att aktieägarna har företrädesrätt till de nya aktierna iförhållande till sitt aktieinnehav. I bolagsordningen kan emellertidföreskrivas en annan fördelningsgrund mellan aktieägarna. Vidare kan enligten regel som infördes vid reform av aktiebolagsrätten i samband medbeslut om nyemission mot kontant betalning avsteg göras från huvudregeln såatt endast vissa aktieägare eller andra än aktieägare får teckna de nyaaktierna, s.k. riktade emissioner. Som inledningsvis nämnts öppnades år 1973också en möjlighet för aktiebolag att mot vederlag utfårda skuldebrev, sominnehåller en utfåstelse från bolaget om att fordringsägaren skall ha rätt atthelt eller delvis byta ut sin fordran enligt skuldebrevet mot aktier i bolaget(5 kap. 1 § ABL). Skuldebrev av denna typ kallas konvertibla skuldebrev ellerkonvertibler. Aktiebolag kan även mot vederlag utge skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning. Sådana skuldebrev ger borgenären rätt att tecknaaktier i bolaget mot betalning. Liksom vid nyemission av aktier gäller videmission av konvertibler och skuldebrev förenade med optionsrätt attaktieägarna har företrädesrätt i förhållande till sitt aktieinnehav men attavsteg kan göras från huvudregeln. En person som innehar ett konvertibelt skuldebrev kan, ombolagets verksamhet utvecklas i förmånlig riktning och kursen på bolagetsaktier stiger, konvertera skuldebrevet och såsom aktieägare bli delaktig avkursstegringen. Om bolagets utveckling däremot är oförmånlig bar han, jämfördmed en aktieägare, den fördelen att han kan välja att stanna kvar i den merasäkra ställningen såsom fordringsägare med fast ränta ochmed företräde till betalning framför aktieägarna om bolaget 1989/90:LU3tvingas träda i likvidation. Från bolagets synpunkt åter ger möjligheten attutge konvertibla skuldebrev den fördelen vid sidan av underlättandet avbolagets kapitalförsörjning att räntan på lånet kan sättas lägre än om detrört sig om skuldebrev utan konverteringsrätt. Beslut om nyemission av aktier samt om emission avkonvertibler och skuldebrev förenade med optionsrätt skall i princip fattas avbolagsstämman. Detsamma gäller beslut om eventuella avsteg från aktieägarnasföreträdesrätt. För beslut krävs blott enkel majoritet. Måste bolagsordningenändras t.ex. i fråga om aktiekapitalets storlek krävs dock kvalificeradmajoritet. I de fall bolagsordningen inte behöver ändras kan bolagsstämmanbemyndiga styrelsen att fatta beslut om emission och att därvid göra avsteg frånföreträdesrätten. Styrelsen har också möjlighet att fatta sådana beslut ulanbemyndigande under förutsättning av bolagsstämmans godkännande. För börsbolag och OTC-bolag samt dotterbolag till sådanabolag gäller särskilda regler enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioneri akiiemarknadsbolag, m.m. I de nämnda bolagen får bolagsstämman inte tillstyrelsen delegera beslutanderätten om riktade emissioner till bl.a. anställdai allmänhet eller till ledande befattningshavare eller styrelseledamöter i detemitterande bolaget eller till dessa personalkategorier i ett annat förelag isamma koncern. Reglerna avser såväl nyemission av aktier som emission avkonvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt.Emissionsbesluten måste i dessa fall fattas eller i efterhand godkännas avbolagsstämman. Bolagsstämmans beslut blir giltigt endast om det har biträttsav aktieägare som företräder nio tiondelar av såväl de vid stämman avgivnarösterna som de aktier som är företrädda på stämman. För moderbolags rätt attdelta i beslut om riktade emissioner på bolagsstämma i dotterbolag gällersärskilda regler. Några regler rörande den närmare utformningen avemissionsvillkoren finns varken i ABL eller lag. Vid införandet avden sistnämnda lagen uttalade föredragande departementschefen att detvisserligen kunde finnas behov av riktlinjer för emissionsvillkorensutformning men att det fanns skäl att avvakta resultatet av den självsaneringsom pågick (prop. 1986/87:76 s. 23). 1 motion L210 av () anförs att mångastörre aktiebo lag erbjudit olika grupper av anställda att köpa konvertibler i företaget och att det naturligtvis är bra att de anställda känner intresse för det företag de arbetar i och också kan bli delaktiga i de ekonomiska framgångar som alla anställda i företaget medverkat till. Motionären konstaterar vidare att en procentuellt sett betydande andel av konvertiblerna ofta har erbjudits tjänstemän som har del i företagels ledning på grund av att deras intresse för förelaget och betalningsförmåga ansetts vara större. Den stimulerande effekt på enga gemanget i ett företag som innehav av konvertibler kan medföra har IC ocksåansetts vara störst bland dessa kategorier av anställda.