bet · GD01SfU16 · 1989-12-31 00:00:00 — "bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att barnens situation måsteuppmärksammas i samtliga asylärenden. Enligt bör utredaren som enligt utskottets uppfattning bör ha särskild utbildning på området vidasylförhöret fråga om barnens erfarenheter, och detta material skall finnas medi invandrarverkets beslutsunderlag. Det är enligt utskottets meningutomordentligt viktigt att så verkligen sker. Om handläggaren i asylutredningenförsummar att begära in uppgifter om barnen kan det leda till att familjer medbarn som verkligen är i starkt behov av att få stanna i inte får göradet. Utskottet anser att man bör pröva barnets asylansökan generöst och"hellre fria än falla". Det anförda bör med bifall till motionerna 51610 yrkande 16och 51615 yrkandena ges regeringen till känna. deb att moment 24 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:51610 yrkande 16 och 1989/90.51615yrkandena som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Offentligt biträde (mom. 25) (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjarmed "Enligt vad" och slutar med "denna del." bort haföljande lydelse: Människor som flyr från diktaturstater har sällanförtroende för polisen. Den skildring de lämnar vid det första förhöret ärdärför ofta ofullständig eller felaktig. Det är viktigt att alla asylsökandefår tillgång till ett offentligt biträde redan vid gränsen och då kan ange sinaasylskäl. Härigenom underlättas även utredningen i övrigt. Om utredningen ärav god kvalitet från början bör enligt utskottets mening även antaletöverklaganden minska. Det anförda bör med bifall till motionerna Sf610 yrkande 5och Sf615 yrkande 4 i denna del ges regeringen till känna. deb att moment 25 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 25. beträffandeoffentligt biträde attriksdagen med bifall till motionerna 19S9/90:Sf610 yrkande 5 och 1989/90:Sf615yrkande 4 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Besluti rättshjälpsfrågan (mom. 26) i989/90:SfUl6 deb att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "Utskottet anförde" och slutar med "yrkande 8." bort haföljande lydelse: Med nuvarande ordning är det invandrarverket som bådehandlägger asylärendet och beslutar i rättshjälpsfrågan. Enligt utskottets meningär detta av principiella skäl inte lämpligt, eftersom den myndighet somhandlägger asylärendet lätt kan uppfattas som motpart till den asylsökande.Utskottet anser därför att beslut om rättshjälp liksom tidigare bör fattas avrättshjälpsnämnd. Det anförda bör med bifall till motion 51615 yrkande 8 gesregeringen till känna. deb att moment 26 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 26. beträffandebeslut i rättshjälpsfrågan attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51615 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Advokatjour (mom. 27) (), Margö (vpk), RagnhildPohanka (mp) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "yrkande 5." bort haföljande lydelse: har begärt att få upprätta s.k.advokatjour så att flyktingar skall kunna få advokatstöd redan från inledningenav en asylutredning. Även från annat håll har framhållits betydelsen av enjourverksamhet för jurister. Enligt utskottets mening är det av rättssäkerhetsskälviktigt att en sådan jourverksamhet kommer till stånd. Det anförda börmed bifall till motionerna Sf610 yrkande 6, 51615 yrkande 5, 51618 yrkande 7och 5f626 yrkande 4 ges regeringen till känna. deb att moment 27 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:51610 yrkande 6, 1989/90:51615yrkande 5, 1989/90:51618 yrkande 7 och 1989/90:51626 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Tillgång till tolk (mom. 28) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "och 6." bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening bör det finnas tolk att tillgå dåasylsökande anländer till . Snabb tillgång till tolk bör enligt utskottets uppfattning ge en god effekt på utredningarnas kvalitet och bidra till 57 Med jämna mellanrum måste till- 1989/90:SfU16 gången påtolkar ses över och åtgärder vidtas för att tillgodose nya Det anförda bör med bifall till motion Sf615 yrkandena 4 idenna del och 6 ges regeringen till känna. deb att moment 28 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 28. beträffandetillgång till tolk attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Sf615 yrkandena 4 i denna del och 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utvisning på grund av brott (mom. 29) Guflan , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "motion Sf602." bort haföljande lydelse: Möjligheterna att utvisa en utlänning som gjort sigskyldig till brott har begränsats genom såväl lag som praxis. Utskottet anseratt det är otillfredsställande att utlänningar som begått grova brott här intekan utvisas. För att förhindra att utlänningar i stort antal och även iorganiserade former söker sig till vårt land för att begå allvarliga brottbör bestämmelserna ändras så att den utlänning som förövat ett allvarligt brottbör utvisas, om han inte kan åberopa sådana skäl att han bör få vara kvar iSverige. Anknytningen till och uppehållstidens längd kommervisserligen fortfarande att ha betydelse men bedömningen blir stramare. sålunda anfört bör med bifall till motion 51602 ges regeringen tillkänna. deb att moment 29 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 29. beträffandeutvbning på grund av brott attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51602 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Omedelbar verkställighet (mom. 30) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjarmed "Beträffande omedelbar" och på s. 41 slutar med "yrkande10." bort ha följande lydelse; Enligt utskottets mening bör ett beslut om avvisning ellerutvisning aldrig få verkställas förrän det vunnit laga kraft, och detta räknatfrån den dag den asylsökande får beslutet i sin hand. Vad utskottet sålundaanfört bör med bifall till motion Sf615 yrkande 10 som sin mening geregeringen till känna. deb attmoment 30 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; 1989/90:SfU16 30. beträffandeomedelbar verkställighet attriksdagen med bifall till motion 1989/90;Sf615 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Tidsfrist för verkställighet (mom. 31) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjarmed "I proposition" och på s. 42 slutar med "yrkande 13. "bort ha följande lydelse: Enligt FNs flyktingkonvention skall en asylsökande ha rätttill skäligt rådrum vid utvisning, bl.a. för att den som inte vill återvändatill hemlandet skall få tid att förbereda resa till annat asylland. Nuvarandetidsfrister för verkställighet av awisnings- och utvisningsbeslut kan betydaatt människor som bott i riskerar att få mycket litet tid påsig att ta farväl, packa ihop och leta efter en i något annat land. Denasylsökande måste enligt utskottets mening ges tid och möjlighet att lämnalandet under värdiga former. Tvångsmässi-ga transporter måste undvikas, ochföräldrar skall inte få utvisas om de därigenom skiljs från minderåriga barn. Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion5f610 yrkande 13 ges regeringen till känna. deb att moment 31 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 31. beträffandetidsfrbt för verkställighet attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51610 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Inhibition (mom. 33) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "yrkande 11. "bort ha följande lydelse: Beslut om avvisning eller utvisning bör enligt utskottetsuppfattning alltid inhiberas vid överklagande eller vid prövning av ny ansökan.Detta bör med bifall till motion 5f615 yrkande 11 ges regeringen till känna. deb att moment 33 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 33. beträffande inhibition att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:51615 yrkande II som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Översyn av flyktingpolitiken m.m. och (båda c) anför; 1 motion 509 begärs att en kommission skall tillsättas föratt mera långsiktigt utforma den framtida flykting- och invandrarpolitiken. Somframgår av utskottets betänkande har inom påbörjats enöversyn av den nuvarande flykting- och invandrarpolitiken. I den idéskiss somskall utgöra utgångspunkt för en mera fullständig utredning har särskiltbetonats behovet av en helhetssyn och att frågorna ses i ett längre perspektiv.En särskild utredning beräknas bli tillsatt . Det tillgodoserenligt vår mening syftet med den föreslagna kommissionen. Vi utgår från attsåväl rikspolitiska som kommunpolitiska intressen kommer att vararepresenterade i utredningsarbetet och att arbetet kommer att bedrivasskyndsamt. Med hänsyn härtill har vi inte reserverat oss till förmån för motionS09. (), Margö (vpk), RagnhildPohanka (mp) och () anför: Enligt vår mening strider den av invandrarverkettillämpade praxisen beträffande visum för vissa länders medborgare mot deriktlinjer som fastställt och mot av år1975. I betänkandet slår utskottet last att de riktlinjer således harantagit fortfarande skall gälla. Vi förutsätter att invandrarverketkommer att följa dessa riktlinjer och finner därför inte skäl att reserveraoss. (), Margö (vpk) och MariaLeissner (fp) anför: Enligt förvaltningslagen är invandrarverket skyldigt attmotivera sina beslut i asylärenden. Fr.o.m. den har ändringargjorts i sekretesslagen så att även känsliga uppgifter skall kunna tas in imotiveringen. motiveras dock inte besluten i nämnvärd omfattning.Vi förutsätter emellertid att så fortsättningsvis kommer att ske, och vi hardärför inte reserverat oss i frågan. 1989/90: SfU 16 rr , o . . . ,r.. ... , 1989/90:SfU 16 Offentligutfrågning i socialförsäkringsutskottet gn om flykting- ochinvandrarpolitiken Till utfrågningen har inbjudits företrädare för ettflertal myndigheter och organisationer, vilka framgår av underbilaga 1. 1utfrågningen har deltagit ledamöter och suppleanter i socialförsäkringsutskottet,se underbilaga 2. Nedanföljer en utskrift av vad som förekommit vid utfrågningen. Utskotteb ordförande (): Jag ber att få hälsaalla välkomna till denna utfrågning, som socialförsäkringsutskottet skallhålla om flykting- och invandrarpolitiken. Vi har ett program uppgjort, och det är en stor glädje förutskottet att så många har hörsammat vår inbjudan. Det var litet turbulens häri tidigare, som gjorde att vi fick vänta med att skicka utinbjudningarna i så god tid som vi hade haft för avsikt. Det är glädjande attså många kan vara med oss trots det korta varslet. Det ger dennadiskussion en bättre kvalitet om många är med. Det är jag helt övertygad om. Programmet ser ut så att börjar. Han har kommit upp frånfiyktingkommissaria-tet i och skall tala mycket kort om deinternationella frågorna och om flyktingströmmar. Sedan börjar vi direkt denförsta frågerundan, som i första avsnittet gäller just ämnet deninternationella flyktingsituationen. : Först och främst skulle jag vilja tackaför att vi från UNHCR FN.s flyktingkommissariat har getts tillfålle attdelta i den här utfrågningen. Vi har blivit ombedda att tala omflyktingsituationen i världen. Det är ett stort ämne, och jag skall fatta migkort, eftersom vi har litet tid. Det får därför bli en mycket översiktligpresentation. Jag skall ta upp några punkter; -Vad har kännetecknatflyktingsituationen under 19S0-talet? -Vad kan vi vänta oss ?-Vilka konsekvenser har 1980-talets utveckling haft i , vad finns detlör lösningar och vad måste vi göra åt flyktingsituationen? Första punkten var alltså: Vad har kännetecknat flyktingsituationenunder ? Jo,stagnation. De konflikter som människor har flytt från har blivit utdragna.Politiska lösningar på konflikter har uteblivit och resultatet är attmänniskor har spenderat åratal i läger barn har växt upp utan att vetaom något annat liv än det i flyktingläger. har ökatsnarare än minskat, och man räknar med att det finns omkring 15miljoner flyktingar i världen. Deras behov av skydd och 1989/90:SfU16 hjälp ärofta akut och ibland hänger rent av deras överlevnad på Bilagaomvärldens vilja att hjälpa. Det finns flyktingar i alla delar av världen. De störstaflyktingsamlingarna känner ni säkert till. De utgörs av de sydostasiatiskaflyktingarna, de afghanska i och , de etiopiska i ochSomalia, de sudanesiska i och , somalier i och Djiboutisamt de sydafrikanska och mo9ambiqiska i södra . Dessutom finns iCentralamerika fiyktingar från , och . Många av dessa flyktingar har varit flyktingar . Heltenkelt för att skälen till deras flykt finns kvar. Och även om vi de senasteåren har haft en avspänning mellan supermakterna och även om det kalla krigetförklarats slut, har det inte lett till lösningar på regionala konflikter.Ingenstans har människor kunnat återvända hem i någon större skala. Men någrapositiva exempel finns. Först och främst , där en politisk lösninginnebar att 43 000 människor kunde återvända hem. I har de politiskaomvälvningarna åtminstone delvis eliminerat de skäl som har fått tusentalsmänniskor att fiy till väst. Men medan vi gläder oss åt utvecklingen i såägnas tredje världen allt mindre intresse. Följden kan bli minskat bistånd ochminskade investeringar. Och om supermakternas intresse för regionala konflikteri tredje världen minskar kan de bli ytterligare utdragna. De allra flesta flyktingarna finns trots allt i tredjevärlden, och den allra vanligaste situationen är att man flyr till ettgrannland för att få skydd i väntan på att situationen blir sådan att man kanåtervända hem igen. Men flyktingsituationen i världen har också fått konsekvenseri . har en ökande ström av asylsökandekommit hit. 1983 var det drygt 70 000 som sökte asyl i . Siffran för 1989lär stanna på omkring 315 000, och då har man inte räknat med de över 300 000turk-bulgarer som kom till . Sammanlagt har det , dvs. 1983-1989,kommit omkring 1,3 miljoner asylsökande till . Över en halv miljon av demkom till . Till kom 114 000 och till 24 000. De harkommit från , , , , , Sri Länka och från områden med krig, väpnade konflikter och brott mot mänskliga rättigheter.De har kommit av olika skäl. En del har varit politiskt förföljda, en del harfunnit livet i ett krigshärjat land ohållbart, andra har velat börja ett bättreliv någon annanstans. Det finns ingen anledning att göra en värdering avskälen. Hur har vi då hanterat detta nya fenomen med tusentalsasylsökande i ? Jo, ibland med generositet och vilja att hjälpa, men också med allehanda åtgärder lör att hindra människor från att kunna söka asyl. Ju fler som har kommit, desto mer har deras skäl skärskådats. Man har kategoriserat och frågat sig: Är de verkligen flyktingar eller 62 bara uteefter vårt välstånd? Länderna har i stor utsträckning skyfflat När ett land inför en striktare politik får ett 1989/90:SfU16 grannlandi stället desto fler asylsökande. Detta har varit ett känneteck- Bilaga en. Manhar också insett att detta är ett problem som inte kan mötas med snävtnationella åtgärder. Och man har börjat samarbeta inom . I en rad olikafora, alla med olika utgångspunkter: i , i , iLondongruppen, i Schengengruppen, inom och sist men inte minst inom deeuropeiska konsultationer som leds av flyktingkommissariatet. De sistnämnda konsultationerna vill få regeringarna attframför allt samarbeta, att dela ansvaret, att arbeta multilateralt förflyktingar både i tredje världen och här i våra länder, att se helaflyktingfrågan i ett större internationellt perspektiv, som inbegriper bådeasylsökande och flyktingar, hjälp till första asylländer men också åtgärder föratt göra något åt orsakerna till att människor flyr. Vi lever i av befolkningsomflyttningar. Det äringet unikt. Befolkningsomflyttningar har alltid ägt rum. Men kommunikationernai vår tid gör att de kan ske fortare och i större skala. En flygbiljett tvärsöver jordklotet har blivit överkomlig för allt fler, och på TV kan man se hurlivet kunde vara någon annanstans. lever vi i av krig,miljöförstöring, naturkatastrofer, fattigdom och skriande orättvisor. Vilka frågor skall vi då ställa oss ?Kommer befolkningsomflyttningarna att öka eller minska? Kommer människor i denfattiga delen av världen att nöja sig med sin lott om vi tar en allt större delav kakan? Vad kommer urbaniseringen i tredje världen att betyda? Kommer respekten för de mänskliga rättigheterna attförbättras? Kommer vi att få se en lösning på de stora regionala konflikternaeller kommer de att förlängas? Kommer utvecklingen i att vara mestpositiv, eller kommer uppblossande etniska konflikter att ge fler asylsökande iVästeuropa? Vilka lösningar finns och vad skall vi göra åtflyktingsituationen? Den bästa lösningen är naturligtvis när en flykting kanåtervända hem när situationen så tillåter och alltid frivilligt naturligtvis.Om inte det är möjligt måste flyktingen integreras i det land han flytt till.En tredje lösning är omplacering resettlement dvs. hitta ett tredje land.Men det är ingen lösning för ett större antal flyktingar, och ett problem äratt det kan locka fler att fly. Ser man på flyktingsituationen finnerman att den första lösningen kanske är den svåraste men ändå den mestrealistiska för det stora flertalet flyktingar. I situationer där tusentalsflyktingar sökt skydd i ett land och där de lever i koncentrationer är det intesärskilt realistiskt att tala om integration. Omplacering i tredje länder börbetraktas som en lösning för flyktingar som inte kan ges skydd i förstaasylland. Att finna lösningar för flyktingar hör till det dagligaarbetet inom UNHCR. Det centrala i arbetet är skydd. Flyktingar behöver skydd inte bara från att bli tillbakaskickade till den situation de flydde från. De kan också behöva skyddas mot diskriminering, fängslanden eller hot mot sin säkerhet. Alla som flyr eller lämnar sitt land är inte 63 Dem vi främst har ansvar för är flyktingar så som de definierasi och dem som inte kan 1989/90:SfU16 återvändahem utan risk lör sitt liv och sin frihet. rättsliganormer har var och en som gör anspråk på asyl rätt att få sin sak prövad ochatt överklaga ett negativt beslut. Men asylpolitiken löser inte debakomliggande problemen. Asylsökande och flyktingar berättar för oss om krig,om förföljelse och brott mot mänskliga rättigheter. Och det är där vi måstebörja, om inte allt fler skall bli flyktingar och asylsökande. Regeringar måste tänka om i sin utrikespolitik, i sinbiståndspolitik och i sitt agerande för mänskliga rättigheter. Världens ländermåste ge en högre prioritet åt dagens flyktingsituation i sin egen politik ochi internationellt samarbete. Men detta kostar, det kostar mycket pengar. Hjälptill flyktingar, till bistånd och till arbete för lösningar kostar pengar.UNHCR:s behov beräknas till . Även den mest optimistiskaprognos spår att vi går back med 1990. Det är en mycketallvarlig situation, och om den tillåu fortsätta kommer UNHCR:s möjligheter attminska, inte bara när det gäller att hjälpa flyktingar att överleva utanockså när det gäller att arbeta för långsiktiga, varaktiga lösningar och närdet gäller beredskap för nya flyktingsituationer. Ordföranden: för den introduktionen. skall den härpunkten på dagordningen behandlas . Frågor och svar måste hållasunder . Jag ber frågeställarna att iaktta den restriktionen.Samtliga punkter på dagordningen är värdefulla, och vi har en tidpunkt då viskall sluta. Vi skall bereda alla lika möjligheter att komma till tals,antingen det gäller punkten 1, 2 eller 3. (): Jag vill fråga UNHCR om FN:sflyktingkonvention , som alltså är ungefår och intestämmer överens med dagens verklighet. Diskuteras det någon förändring eller någon anpassning avkonventionen, så att den skall stämma överens med dagens verklighet? Min andra fråga gäller dokumentlösheten, som är ettproblem inte bara för utan ett internationellt problem, som man behöverett internationellt samarbete om: På vilket sätt arbetar FN för att konkretkomma till en lösning på dessa problem? : Den första frågan gällde huruvidaflyktingkonventionen inte stämmer överens med dagens verklighet.Många säger att det är så, och det finns kanske en del sanning i det påståendet,men vi skall inte överdriva detta. Jag tror inte att någon säger att 1948års FN-deklaration om mänskliga rättigheter inte är relevant. Den kanske är mertillämplig ! Också konvention är relevant. Vi skall inteunderskatta dess betydelse för mycket. Men visst är det sant, och det säger viockså på FN:s fiyktingkommissa-riat, att det finns personer som inte går atttäcka in under den konventionen men som behöver skydd som fiyktingar. diskuteras inga ändringar av konventionen. Det försen viss diskussion om huruvida man skall bygga på konventionen, men den har nästaninte börjat och är knappast aktuell just . Vi försöker få 1989/90:SfU16 till stånden ordentlig och harmonisk praxis som man har arbetat Bilaga efterunder i och också i andra länder och som innebär att manockså ger skydd till vissa personer även om de inte stämmer med definitionen i1951 års konvention. Vad gäller dokumentlösheten är det alldeles riktigt attproblemet finns, inte enbart i utan i många länder, och inte endast iEuropa utan även i andra delar av världen. Detta diskuterades flitigt i sambandmed en studie som EXCOM, vår exekutiva kommitté, gjorde 1985 om "irregularmovements", som väl närmast kan översättas med icke regelmässigaomflyttningar. I den konklusion som antogs finns tre paragrafer somtar upp detta problem. Men den konklusionen ger ingen praktisk vägledning tillländerna om hur man bör behandla detta problem. Detta är anledningen till att vi så sent som i , under de europeiska konsultationer som UNHCR leder, diskuterade dettamed representanter från de fjorton olika länder som deltar där. De föreslår attvi skall göra en snabb studie av detta i de olika länderna för att se hur stortoch utbrett problemet är och försöka analysera varför problemet existerar ochvad som ligger bakom. Vi skall också undersöka vilken lagstiftning som finns ivissa länder för handläggning av detta problem och vidare försöka komma framtill någon typ av gemensam lösning. Vi hoppas kunna göra detta tillsammans medländer och med frivilliga organisationer som arbetar med fiyktingar. Vårförhoppning är att vi skall ha detta arbete fårdigt och attvi då kan lägga fram förslag till behandling av detta problem. (): Låt mig uttrycka ett speciellt tackför att den här hearingen kom till stånd. Det är oändligt värdefullt med ensamlad diskussion kring flykting- och invandrarfrågor. Jag vill anknyta till vad sade omflyktingdefinitionen. Vem är fiykting? Vi har kunnat noteraatt fler somalier söker sig till . De har haft arbete i bl.a.Saudiarabien, och . kastas de ut och söker dåasyl i . Är de flyktingar enligt de traditionella begreppen? Jag har ett par andra funderingar: Det framgick mycket välav föredragning att flyktingproblematiken är stor. Sverigekan inte lösa alla problemen, och därför är det mycket viktigt att vi har ettinternationellt samarbete och ökar detta. Vi har föreslagit en alleuropeiskkonferens till att börja med. Skulle det inte vara värdefullt att mantillsammans satte sig ned för att diskutera dessa frågor och försöka hittagemensamma lösningar? Frågan är: Skall vi kanske satsa mer på UNHCR;s verksamheti förhållande till vad vi lägger ned på flyktingmottagande i vårt land? Nikanske skulle kunna åstadkomma mer genom att hjälpa flyktingar på platsen. Dethandlar alltså om hjälp här eller där! : Jag skall försöka svara. Du frågade vemsom är flyktingoch gav som exempel någon som varit gästarbetare i Saudiara- 65 Detenklaste för mig är att säga: Jag kan inte svara på den frågan. 5 1989/90. Det är enfundamental princip att man innan man beslutar om en 1989/90:SfU16