bet · GD01TU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Finnsdet något i yrkeschaufförernas arbetssituation som innebär en sådan hets aU detnästan är tvång på atl pressa arbetstiderna? Är det detta som ligger bakom? Hardetta också att göra med just-in-time-transporternas utbredning? , : Jagkan svara både ja och nej på frågan. Det är självklart att det finnsstressmoment och att man ställer krav. Hela just-in-time-systemet går ut på ensak, nämligen att man skall vara framme i rätt tid och på rätt plats. Inträffarnågonting under en transport är det naturligtvis en stressfaktor och enstörning. Men detta är mycket .sällsynt. Vi skall vara medvetna om att just-in-time-systemet byggerpå att det kvittar när man startar transporten, bara man är framme i rätt tid.Det handlar om att åstadkomma sådana transportlösningar bland förarna. Detberor också på de speditörer och företag som är inblandade i branschen. Min erfarenhet är att ju större företagsenheter, destobättre ordning och reda är det. Man åtar sig inte den typen av transporter somman inte kan genomföra på ett lagligt sätt. Men det finns också olika typer avmindre speditörer och företag där man medvetet bidrar till en hets påchaufförerna. (): Det har sag:s att man genominformation, utbildning och kontroll kan ändra beteendet hos fordonsförare ochandra trafikanter så att det blir mindre farligt. Jag kom att tänka på ettannat alternativ, nämligen införande av mycket höga böter vid hastighetsöverträdelser.Skulle det kunna la en positiv inverkan? Jag tänker bl.a. på det danska exemplet.Kan jag få några kommentarer till detta från HåkanJaldung, RPS: Frågan om böternas storlek har diskuterats vid ' 1989/90:TU9många tillfållen . Del är helt klart att det måste Bilaga, finnas något slags förhållande mellan överträdelser och böternas storlek. Vihar för låga böter inom flera områden. Detta begränsas av bestämmelsernai som anger all bötesbeloppet kan vara högst . Del är ettbötesbelopp för haslighelsöverträdelser som vi hade redan på 1930-talel. Dethar alltså inle skett någonting på del området . Vi har vid olika tillSIlen tagit upp frågan om att höjaböterna kraftigt just för att vår övervakning skall få effekt. Så länge vi harkvar den övervakning vi har oförändrad, dvs. samma resursinsats förhastighetsövervakning, har vi bara två ytterligare åtgärder att ta till för attden skall få effekt. Den ena är att vi sänker toleransgränserna kraftigt, ochdet har vi gjort . Det har skett en avsevärd sänkning.Det har resulterat i atl många fler har rapporterats förhaslighelsöverträdelser, och vi har omhändertagit en stor mängd körkort. Nuåterstår en höjning av böterna som ett sista alternativ. Man måste då ta tillordentligt så att övervakning i förening med böter ger den effekt som man villha. (): Atl ändra förarnas attityder har ettmycket intimt samband med information och upplysning. av budgetmedel till pläderande information. Dessa pengar går oavkortattill N7F. N7F är en frivilligorganisation. Vi har flerfrivilligorganisationer som är verksamma på detta område. Det är naturligt atten frivilligorganisations regionala organisation, som bygger på frivilligakrafter, kan bli rätt ojämn i de olika länen. Det är viktigt alt medlen användsså effektivt som möjligt. Skulle det vara bättre om dessa medel slussades tillexempelvis 7SV eller VTI och att NTF, liksom andra frivilligorga-nisationer,får söka bidrag av dessa medel när man skall genomföra kampanjer? Jag villställa denna fråga till , . , : Vi är inte bereddaatt nu ge någon åsikt till känna i frågan. Vi har just fått frågan på remiss ioch med den utvärdering som har skett av trafikinformationsarbetet. Vi får nogfördjupa oss ytterligare i denna fråga. , : Även vi på Kommunförbundethar denna fråga på remiss. Jag vill säga atl vi fäster stor vikt vid att manuppnår effektivitet på det lokala planet. Vi anser att frågan är utomordentligtviktig, och vi kommer att noggrant överväga vli, i remissvar. , : Jaganser att in- , , formationeni dag inte fungerar bra. Informationen skall ju nå ut till . allatrafikanter, men det gör den inte. Jag har aktualiserat en tanke som jagtycker är väl värd att studera, nämligen att den som går ut 81 medinformationen också skall ha auktoritet och fakta och veta vad 6 1989/90. Om man kan koppla ihop alla fakta, vilket jag anser 1989/90:TU9 att VTI har gjort genom sina forskarrapporter, då tror jag atl man Bilaga ocksåskall kunna uppnå bättre effekt. (vpk): Jag vill ta upp det som jag ochmånga andra upplever som ett av de stora problemen. Vi hörde för inte så längesedan från AB att var tredje tung lastbil och varannan tungsläpvagn har fel på en så vital del som bromsarna. Jag vill ha en kommentartill detta, och jag vill från olika håll höra vad som kan göras åt detta. Min andra fråga gäller privatbilismen och de bilar somvisas i allt "häftigare" annonser. Det är lysärr inte bara annonsernasom blir allt "häftigare". Som TSV och andra säger tillverkassnabbare bilar, och reklamen blir mer fartfixerad. Och i samband med delta ökartrafiken, vilket ger en större trängsel och aggressivare körning osv. Jag villatt någon kommenterar detta, därför atl ingen egentligen ställer krav på attbilindustrin skall göra något åt detta problem. Bilindustrin får fortsätta attsälja bilar med de prestanda som är farliga i trafiken. , ASB: I trafiksäkerhetsprogrammet finns inteett ord om fordonen. Men det inträffar inte en enda olycka utan att ett fordonär involverat. Jag sa'.nar i trafiksäkerhetsprogrammet all anknytning tillfordonen. Del finns inte heller någon i denna organisation som företräderfordonssidan. Beträffande fråga om de tunga fordonen ochde tunga släpen vill jag säga att just dennA fordonskategori har den högstamedelåldern av samtliga fordonsslag som finns på våra vägar. Det är också dessafordon som vid den årliga besiktningen har den största relativaanmärkningsfrekvensen, och deras körsträckor överstiger väsentligt vad som ärnormalt för andra fordonsslag. Med andra ord exponeras de utomordentligt myckeii trafiken. Vi på menar atl detta är ett förhållande sommotiverar en skärpning när det gäller fordonskraven och ökade kontrollinsatser. Bromsfunktionerna är ofta bristSlliga på de tungafordonen. Vi anser att en betydande förbättring skulle uppnås genom Införandeav krav på laslkännande ventiler, låsningsfria bromsar på äldre fordon ochABS-bromsar (anm. ABS = y4nti ) på nya fordon. Dessa krav ställsredan inom EG. Även vårt grannland har infört dessa krav. Man kan också ställa frågan om minimikraven förretardation (hastighetsminskning) bör vara desamma för alla fordonsslag. Förnärvarande ställs olika krav på lätta och tunga fordon. Vi anser alltså att kontrollen av de tunga fordonen, vilkaexponeras utomordentligt mycket i trafiken, bör skärpas. De tunga fordonen i bör, liksom i övriga delar av , tas in till en första 82 Jag tror att det kan finnas anledningatt överväga att tätare fordonskonlroller görs på de tunga 1989/90:TU9fordonen för alt man skall uppnå bättre effekter ur trafiksäkerhelssyn- Bilaga punkt. (): Jag vill omgående återkomma till det somKurt (ASB) tog upp med anledning av att 60-tonsekipage snart kommeratt finnas ute på våra landsvägar. sade atl bromsfunktionen oftaär bristfållig på de tunga fordonen. Men del säger sig självt att ju tyngrefordonen är, desto bättre bromsar behöver de ha. Jag undrar om detta är ett såallvarligt problem att fordon med 60 tons bruttovikt endast skall tillåtas omde har ABS-bromsar. Min nästa fråga riktar jag till i första hand företrädarnaför . 1 en promemoria från till denna utfrågningsägs det atl vill ha en anpassning till EG:s normer när detgäller däcken, dvs. att krav skall ställas på ett mönsterdjup på minst 1,6 mm.Det första man tänker på i fråga om slitna däck är ju vatlenplaning. Frågan ärom de ytterligare , som en anpassning till EG:s normer kräver, skullepåverka trafikolycksutveck-llngen i någon nämnvärd utsträckning. Hur djuptskall mönstret på däcken vara för att fordonen skall kunna klara vatlenplaning utanatt någon olycka inträffar, eller leder ett krav endast till en ökad kostnadför bilägarna? Slutligen vill jag ställa en fråga till 7SV.7rafikutskotlet får motioner i vilka del krävs bättre utmärkning avlånga och tunga fordon. I synnerhet gäller kraven att dessa fordon syns fördåligt bakifrån. Under det förra förutsatte vi i utskottet atl enanpassning till ECE-regler om reflexanordningar på långa fordon skulle kommatill stånd efter det att vi under hand fåll reda på att 7SV fått ettgodkännande från regeringen på sin hemställan att skall antaECE-reglerna. har tydligen ingenting hänt . Återigen är nämligentrycket mycket hårt på oss i utskottet på alt se till att tarInitiativ i denna fråga. Min slutliga fråga till 7SV är: Kan vi nu förvänta ossåtgärder från 7SV:s sida, så att de långa och tunga fordonen blir synligare imörkertrafiken? , ASB: På frågan om de tunga fordonen, dvs.fordon upp till , är svaret att vi från utifrån vårautgångspunkter anser att målet bör vara att dessa fordon skall vara förseddamed ABS-bromsar och att vi I fattar beslut om detta liksom man hargjort i och i övriga . När det gäller däcksnormer anser vi självfallet att ettmönsterdjup på I mm är helt oacceptabelt ur trafiksäkerhetssynpunkt. ärden kompromiss som man inom EG har fastnat för. Självfallet räcker inte heller1,vid halt väglag med blöt snö eller vatten. Men vi från SvenskBilprovning anser att åtminstone bör ha samma minimikrav som man har ivår omvärld. Det är därför vi har förordat . , TSV: När det gäller mönsterdjup på däck har 7SV 1989/90:7U9 beslutatatt krav på ett mönsterdjup om att träda i kraft den 1 Bilagaapril 1990 även i . Vi hade naturligtvis gärna sett att beslut hadefattals om ett större mönsterdjup, kanske . Men är alltså enanpassning till EG. Frågan om krav på utmärkningen av tunga fordon med vissareflexer finns med i vår projektlisla. arbetar vår fordonsbyrå medungefår 70 projekt. Vi har haft stora bekymmer. Det anknyter något till det somjag tidigare sade om behovet av utbildning av trafiksäkerhetsfolk. Vi harunder min tid som chef för verket haft stora bekymmer på grund av allfordonsbyrån inte har haft tillräckligt med folk. Även har vi fyra femvak;anser, men vi hoppas atl dessa tjänster skall vara tillsatta . Detta tillsammans med det faktum all regeringen med jämna mellanrumställer krav på oss atl ta fram t.ex. regler när det gäller taxametrar ochfårdskrivare, och att vi har fått en stor bunt papper som gäller EG vi skallarbeta fram regler som gäller anpassning till EG har lett till att vi heltenkelt inte har hunnit med att utföra alla uppdrag. Frågan om utmärkning avlånga fordon har av byrån inte bedömts ha en så säker hets höjande effekt kan passera förbi andrå frågor, t.ex. frågan om mönsterdjupen på däck, somvi har arbetat med . Ordföranden : Jag vill tillägga atttrafikutskottet har fåll Ideliga påstötningar om. kravet på reflexanordningar,inte minst från yrkestrafikförårna men även från andra håll. Olyckor harorsakats av att lastbilar som har stått parkerade vid parkeringsplatser och vidvägrenar har körts på för att de inte har synts. Vi från utskottet har tagit iganska hårt och begärt atl: något skall göras åt detta. Det är med viss förvåningsom vi har kunnat iaktta att det har sagts att det inte prioriteras av 7SV utanatt andra frågor prioriteras. Jag hoppas att det blir en ändring och att 7SVhinner ta fram denna fråga ur projektlådan, annars måste vi från utskottetagera med ännu mer kraft. Vissa möjligheter har ändå ett riksdagsutskott. , : Jag arbetar på SaabScanias lastbilsdivision i , och vi tillverkar bilar i enlighet medde trafiksäkerhetskrav som 7SV ställer. Vi har ABS-bromsar inom vår produktion. (): Vi vet att en del trafikolyckor har ettsamband med bilstölder. Det handlar då ofta oin myckel fina bilar. Vi vet ocksåatt det inte är ovanligt att det på parkeringsplatserna i bostadsområdena stårfina leasingbilar eller företagsbilar, medan makens eller makans gamla bil stårinne i garaget. Min fråga till försäkringsbranschen och till rikspolisstyrelsenär: Borde det inte kunna göras något för atl stimulera till att bättre lås tasfram? Vi har bl.a. i TV kunnat se hur enkelt det är att ta sig in I nya bilar. Min andrafråga vill jag rikta till TSV. Både i bilar och i flygplan finns delsäkerhetsbälten, men i bussarna finns det inte; framför allt gäller detutanför våra tätorter. Hur länge skall man tillåta att folk t.ex. 1989/90:TU9 påArlandabussen och i våra skolbussar slår upp? Borde man åtmin- Bilaga stone Inteförbjuda folk att stå upp i bussarna? , FSAB: Man bör kunna få fram bättre billås.Vissa fabrikanter har visat att det går. Från försäkringsbranschenssida har vi arbetat med denna fråga på flera olika sätt. Vi har bl.a.uppmärksammat den via vårt samarbete med TV:s Trafikmagasinet. Tanken är attvi skall få konsumenterna att efterfråga bättre lås. Om de inte begär bättrelås på bilarna, är det svårt att få bilfabrikanterna att sätta dit bättre ochdyrare lås. Försäkringsbranschen har också alldeles gått in iett samarbete med TSV i ett projekt där man skall försöka få fram nya idéernär del gäller billås. Branschen delar kostnader och ansvar med TSV. , SLTF: Del är ett misstag att tro atl bälteni bussar skulle ha någon trafiksäkerhelshöjande effekt. Vi har få olyckor pålandsväg med stående passagerare, eftersom man som regel aldrig har ståendepassagerare i långlinjetrafik. Vi har stående passagerare i första hand itätortstrafik. Olyckor med personskador där bussar är inblandade händer iförsta hand i tätorter. Detta gäller både personer som skadas utanför bussen ochpersoner i bussen som skadas. Del är ofta i samband med inbromsning, dåpassagerare har rest sig upp från sin plats och skall lämna bussen. Vi har enöverrepresentation av äldre människor bland dem som skadas. Detta löser vi intemed säkerhetsbälten. De passagerare som del handlar om har redan tagit av deleventuella säkerhetsbältet och är på väg att lämna bussen. , RFS: Inom det stora brottsförebyggandeprojektet mot brott bedrivs ett underprojekt som heter motbilstölder. Däri ingår som en viktig del ett arbete som sker I samverkan medbl.a. försäkringsbolag på olika nivåer just för att förbättra billåsen. Detpågår alltså ett arbete . RuneFritzby, (): Jag skulle vilja göraett klarläggande när det gäller bilstölder och billås. Vi har här egentligentvå problem. Det ena problemet består i atl folk bryter sig in i bilar. Detandra består i att folk bryter sig in i tändningslåset, så att de kan startabilen och köra i väg. Vi har inom svensk bilindustri koncentrerat oss på atl setill att folk inte kan stjäla bilen, att man inte kan bryta sig in itändningssystemel. Som kunnat konstateras har vi lyckats ganska väl med delta.Under de senaste trefyra åren har ytterligt få bilar av den moderna typenstulits. Däremot händer del att folk tar sig in I bilar och stjäl saker ocht.o.m. Detta är ett problem som vi har noterat och som vi arbetarmycket hårt med. Det är inte så lätt att hitta en lösning för att hindra folkatt gå in i bilar. En bil består ju till stor del av glasrutor. Detta är vårprioritering. JanHagberg, TSV: Det efterlystes bl.a. fordonsåtgärder i trafiksäkerhetsprogrammet.Det är riktigt att del inte finns så många. tagits upphär gäller bl.a. bromsar på tunga fordon. Frågor har ställts 1989/90:TU9 om ABS-bromsar. Sådana uppmärksammas i trafiksäkerhetsprogram- Bilaga är således beaktad. Vi vet att bilbälten har en utomordentligt godskyddseffekt. Även detta är beaktat i trafiksäkerhetsprogrammel. När det gällertunga lastbilar och bussar finns det iinga krav på bälte . Men, som OlofNordell (SL7F) sade, händer numera glädjande nog mycket få personskadeolyckorvid busslransporter. Även frågan om bilbälten i tunga fordon är beaktad i 1989års trafiksäkerhetsprogram. (): Vissa skolor ger elevernacykelhjälmar, andra subventionerar hjälmarna. Vid vissa skolor får elevernabetala cykelhjälmar själva. Har för avsikt attrekommendera landsting resp. kommuner att ge barnen cykelhjälmar? När kommer 7SV att lägga fram förslag om lagstiftning omatt barn skall använda cykelhjälm? Har 7SV för avsikt att ställa högre krav påskolskjutsbussarna när del gäller beskaffenhet och utrustning för att ökasäkerheten för barn? Det har ju, som vi alla vet, hänt en del olyckor när detgäller skolskjutsar. , : Det är riktigtatt cykelhjälmar subventioneras av på många håll. Detta är enpraxis som är ojämn i olika delar av landet. Det förekommer däremot ganskasällan jag känner knappt till något fall att kommuner direkt subventionerarcykelhjälmar till skolbarn. Från Kommunförbundets sida har vi tagit uppcykelhjälmsproblemaliken som en viktig fråga när det gäller barns säkerhet. Vikommer atl fundera över möjligheterna all rekommendera kommunerna att mera systematiskti samarbete med se till att barnen får cykelhjälmar. Vi seralltså positivt på en sådan inställning. , Cykelfrämjandet: , som arbetar under N7F och där en rad olika myndigheteroch organisationer är representerade, har vi under både 1988 och 1989 haft enhjälmkampanj. Vi arbetar alltså för att öka hjälmanvändningen kraftigt påfrivillig väg. Hjälmanvändningen har ökat mycket, främst bland barn ochungdomar, men även bland bland vuxna i t.ex. . Jag vet att V7I hargjort undersökningar på detta område. Vi vill fortsätta att arbeta på den frivilliga vägen ochvill i varje fall inte ha någon lagstiftning. Jag tror att vi har kommitganska långt här, men det finns mycket kvar att göra. , TSV: Jag kan Instämma i det som harsagts. Jag vill hänvisa till den trafikpolitiska propositionen /riks möte. I den sägs att bättre beteende I trafiken, dit ju användningen av 86 cykelhjälm hör, skall bygga på kunskap och förståelse i första hand och iandra hand på lagstiftning, övervakning och sanktioner. Det är 1989/90:7U9 viktigtatt man genom information och utbildning får inte bara barnen utan ävende äldre att förstå vikten och nyttan av atl använda hjälm. (): Oskyddade trafikanter finns ocksåbland busspassagerarna. 7horén (c) ställde en fråga som han kanske interiktigt fick svar på, nämligen hur man skall förbättra säkerheten för busspassagerarna.Kan det vara tänkbart atl man, när det gäller vanliga bussar, inför någon formav säkerhetsbälte? Jag tänker främst på skolbussarna. Skolbarn forslas itaxibilar och småhussar av olika slag, men de åker också med allmänna bussar.Del kommer med jämna mellanrum motioner med krav på säkerhetsbälten för dessa.Jag tycker själv att det är viktigt, därför att dessa trafikanter är oskyddade. Som ni på 7SV vet kan dispenser beviljas när det gällersäkerhetsbälte i skolskjutsar. Jag vill fråga: Hur länge skall man kunnabevilja sådana dispenser? Skall kommunerna kunna bevilja dispenser av dettaslag? , TSV: Ursprungstanken när det gäller dessadispenser var att besluten skulle fattas nära problemen och nära dem som harmöjlighet att överblicka kostnaderna för skolskjutsarna. Det finns entidsbegränsning för möjligheten. Om jag minns rätt gavs 7SV i uppdrag att seöver hur många kommuner som fortsatte att transportera barnen i äldre bilar meddåliga bälten. Möjligheten till dispens går ut . Möjligheten till påtryckning från del lokala planet på demsom ansvarar för skolskjutsarna är naturligtvis god. Del var därför beslutsfattandetlades på lokal nivå. Då det gäller säkerhetsbälten i bussar kan jag barahänvisa till del som har sagts. , SLTF: Det finns en allmän strävan att sålångt det är möjligt och lämpligt föra över skolskjutsarna från separata fordontill linjeirafik, bl.a. för atl kunna upprätthålla en hyggliglandsbygdslinje-trafik. Det stora problemet ur säkerhetssynpunkt gäller intefården i själva fordonet utan det gäller av- och påstigning och hur barnen tarsig till och från hållplatsen. I många län finns inte ens hållplatser. 1 de ländär hållplatser finns är dessa ofta av ganska undermålig beskaffenhet. Vad somkrävs är att får pengar för alt bygga hållplatser. Det tror jag är enutomordentligt viktig trafiksäkerhetsfråga. Det gäller också att kanbygga gångvägar till och från hållplatserna, så alt resenärerna inte behöver gåpå en starkt trafikerad led. Hållplatserna måste också underhållas. Vintertidfår man på många håll stå och vänta nästan milt i körbanan, därför atthållplatserna plogas igen. Det är en viktig säkerhetsfråga, både för skolbarnoch äldre och handikappade, att det finns hållplatser för bussarna som går attanvända även . , RHS: Det som har tagits upp nu senast ärangelägna frågor, som har diskuterats just inom . Vi haribland varit kritiska till alt regler har införts utan aU det har 1989/90:7U9 varit heltklart vem som har ansvaret för atl de följs. Det har gjort att Bilaga mångaregler inte efterlevs . Möjligheten till dispens när det gäller bilbälten iskolskjutsar varierar myckel från kommun till kommun. I en del kommuner german pengar till dem som har hand om skolskjutsarna, så atl dessa kan genomföraspå ett ur säkerhetssynpunkt acceptabelt sätt. I andra kommuner ser man kanskelitet mer ekonomiskt på det hela och har mer frikostigt lämnat dispens. Ettlrav från Hem och skola-rörelsen är att man lidigarelägger den tidpunkt dåmöjligheten att ge dispens tas bort. En annan viktig fråga som berördes gäller barnens skolväg.Många gånger görs kommunala besiktningar av skolskjutsvägarna, protokoll försosv. Alla myndigheter är då med , kommunen osv. Vid uppföljningen avbesiktningarna konstateras ofta från olika instanser att man inte har råd attgöra förbättringar. Frågan bollas hit och dit. Man har därför på ett flertalplatser börjat kartlägga skolvägarna, för att se hur säkert av- och påstigningkan ske. Sådana kartläggningar sker i kommun och 7äby komrnun. Delfinns alltså ett intresse på vissa håll. Det finns en hel del Norrlandslän, glesbygdslän, därförhållandena är oacceptabla när det gäller skolskjutsarna. Barnen står mittute på t.ex. E79 (anm. vägen från till norska gränsen förbibl.a. och ) i , där trafiken går förbi i llOkm/tim. Det finns alltså inte hållplatser för av- och påstigning. Vi menar bör bygga fickor för av- och påstigning. Detta är viktigt. Dessutom gällerdet skyltningen. Alla trafikanter känner inte till på vilka platser skolbarnstiger av och på bussen. Man måste kanske se till att upplysa om att det kanfinnas skolbarn på vägen. Systemet med skyltar med blinkande gula ljus påskolskjutsarna skulle t.ex. kunna fungera på samma sätt som det gör i Amerika.Man talar på så sätt om atl det är skolbarn på vägen. Vi kanske inte alltid vethur barn reagerar, vad de har i tankarna osv. Då skyltarna blinkar gällerslopplikl runt omkring skolskjutsen, så alt barnen säkrare kan ta sig från ochtill hållplatsen. Det är viktigt all och kommuner inte bara ser påde planer som finns för skolvägar utan även studerar i verkligheten hur barnentar sig till och från skolan. Verkligheten överensstämmer inle alltid med deplaner som finns. (): En annan aktuell fråga i många av demotioner som väcks I gäller åtskiljande av gång- och cykelbanor.Detta framhålls som viktigt och betydelsefullt. Det kan vara svårt att få heltklart för sig hur pass mycket bättre trafiksäkerheten blir. Det vore intressantatt få synpunkter på det från t.ex. och . , : De skrifter jag tidigare taladeom, vilka hand lar om rådgivning för bebyggelseplanering, lyfter fram just frågan om planering av gång- och cykelvägar. Jag kan som exempel nämna ett 88 område iLund , utformat med traditionell trafiksepare- Därhar sedan nya bostadsområden utvecklats och barnens skol- 1989/90:7U9 vägar har förändrats. Skolvägarna blev farliga. Med hjälpav en analys- Bilaga modell harkommunen angripit problemen och förändrat barnens skolvägar. Man har vidtagitåtgärder riktade mot barnens skolvägar och därmed åter kunnat skapa entrafiksäker miljö. Jag vill alltså lyfta fram betydelsen av att man vidbebyggelseplanering verkligen analyserar hur barn rör sig mellan bostaden ochskolan. , VTI: Otvivelaktigt är det så att risken medatt blanda gång- och cykeltrafikanter ökar. Vi får äldre fotgängare ochsnabbare, tysta cyklister. Den blandningen börjar bli ett problem. Den var intenågot problem .