bet · GD01JoU16 · 1989-12-31 00:00:00 — Av redogörelsenframgår att det arbete som bedrivs med att vidareutveckla uppgiftslämnandetinom aktuellt område i allt väsentligt är ägnat att tillgodose syftet medmotionerna Jo766 yrkande 2, 1988/89:Jo772 yrkande 13, Jo787, Jo819 yrkande 17,Jo842, Jo843 yrkande 5, Jo846 och l988/89:Jo866 yrkande 11. Motionsyrkandenakräver således inte någon ytterligare åtgärd från sida. Som utskottet redovisat ovan ingår de i motion Jo843 framfördakraven på införandet av materialbalanser som en viktig del i de fortsattaansträngningarna för att uppnå ett förbättrat uppgiftslämnande. Syftet är attfå fram bättre kunskaper om hur och var man skall kunna påverka och minimeraprodukternas och varornas innehåll av miljöstörande ämnen. Med hänvisning tilldet av miljöministern aviserade utredningsuppdraget beträffande utformningenav materialbalanser och miljövarudeklarationer anser utskottet att motionJo843 yrkande 6 inte bör föranleda någon åtgärd.Motionen avstyrks i berörd del. Utskottet delar miljö- och energiministerns bedömning avkommuner nas behov av att för sin planering kunna säkerställa de uppgifter som behövs. Planeringen förutsätter ett samarbete med företag och andra som producerar stora mängder avfall. Den föreslagna uppgiftsskyldig- 32 heten irenhållningslagen synes väl lämpad att tillgodose ifrågavarande behov.Samtidigt vill utskottet i likhet med miljö- och energiministern 1989/90:JoU16 understrykaatt den möjlighet för kommunerna att själva föreskriva om uppgiftsskyldighetsom aviseras i propositionen inte tillåts bli mer betungande föruppgiftslämnarna än vad som är nödvändigt. Om erforderliga uppgifter lämnasenligt annan lagstiftning eller annars finns tillgängliga på ett enkelt sättbör givetvis dessa möjligheter att begränsa uppgiftsskyldigheten utnyttjas. Meddet anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om lagstadgaduppgiftsskyldighet och avstyrker motion J0868 yrkande 8. Vidareavstyrks motion J0868 yrkande 15. Enligt utskottets mening kan motion Jo827 yrkande 8 i alltväsentligt anses tillgodosedd med det anförda. Motionsyrkandet bör såledesinte föranleda någon ytterligare åtgärd. I likhet med miljö- och energiministern anser utskottetatt åtgärder måste vidtagas för att kraftigt begränsa och, där så är nödvändigtfrån miljösynpunkt, helt upphöra med användningen av halogenerade organiskaämnen, tungmetaller och deras föreningar samt övriga särskilt miljöfarligakemikalier. Som framgår av propositionen pågår ett arbete med att ta framförslag till kvantitativa mål, konkreta åtgärder samt tidsplaner. Det ipropositionen aviserade uppdraget till och kemikalieinspektioneninnebär enligt utskottets mening förbättrade förutsättningar för en radikaltminskad användning av de mest hälso- och miljöskadliga ämnena. I dettasammanhang vill utskottet betona att en begränsning av vissa miljöstörandeämnen inte får medföra att dessa ersätts med andra från hälso- ochmiljösynpunkt sämre eller lika dåliga. Stora insatser görs och kommer såledesatt göras för att begränsa användningen av de mest miljöskadliga ämnena, ochresultatet kan enligt utskottets mening förväntas ge ökade möjligheter att iallt väsentligt tillgodose syftet med motionerna Jo744 yrkande 3 och Jo843yrkande 11. Med det anförda och i avvaktan på nästa avstämning avmiljöpolitiken avstyrker utskottet motionerna i berörda delar. Även motion J08O6 yrkande 4 synes i allt väsentligt kunnatillgodoses med det anförda. Enligt 1 § LKP får regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer föreskriva att lagens bestämmelser skall tillämpas på envara som innehåller eller har behandlats med en kemisk produkt. Sådantbemyndigande har med stöd av förordningen (1985:835) om kemiska produktergivits kemikalieinspektionen och . Ytterligare föreskrifter sommeddelats med stöd av 1 § LKP är förordningen (1986:683) om förbud motasbesthaltiga friktionsbelägg i fordon och förordningen (1986:1236) ommiljöfarliga batterier. Flera viktiga föreskrifter har således meddelats medstöd av nyssnämnda bemyndigande. utökade tillsynsuppgifter ifråga om miljöfarliga kemikalier som följer av föreslagna ändringar i RLtorde, särskilt i fråga om avfallshanteringen, motivera att verket ges enmöjlighet att meddela föreskrifter om varor som innehåller eller har behandlatsmed kemiska produkter. Utskottet anser därför i likhet med miljö- och 3 1989/90. energiministernatt bör ha bemyndigande att meddela l989/90:JoU16 föreskrifter beträffande ifrågavarande varor om det föreligger skäl särskilt med hänsyn till skyddet av den yttre miljön. regeringenaviserade ändringen i förordningen om kemiska produkter (propositionen s. 51) torde syftet med motion Jo819 yrkande 18 komma att bli tillgodosett. Av både principiella och praktiska skäl anserutskottet det fö. mindre lämpligt att LKP utvidgas till att omfatta samtligaföremål som innehåller eller har behandlats med en kemisk produkt,oavsett om föremålet utgör eller inte utgör någon risk för hälsa och miljö. Motionsyrkandet bör således inte föranleda någon Av 5 § första stycket LKP framgår att den som hanterareller importerar en kemisk produkt skall vidta de åtgärder och iaktta deförsiktighetsmått i övrigt som behövs för att hindra eller motverka skada påmänniskor eller miljö. Ett försiktighetsmått som anses följa av paragrafen ärden s.k. substitutionsprincipen. Denna princip innebär att skadliga ämnen ochberedningar så långt möjligt skall ersättas med mindre farliga eller heltofarliga. som hanterar eller importerar en kemisk produkt skall alltsåbedöma om samma resultat kan uppnås med en annan produkt som är mindre farligeller helt ofarlig. har tidigare framhållit behovet av ettförtydligande av substitutionsprincipen genom att föra in denna i aktuelllagstiftning (1989/90:JoU3, rskr.8) Det av regeringen föreslagna förtydligandeti 5 § första stycket LKP står helt i överensstämmelse med detta uttalande ochutskottet tillstyrker förslaget. Syftet med motion Jo868 yrkande 9 kan i alltväsentligt anses tillgodosett med det anförda och motionen bör således inteföranleda någon ytterligare åtgärd. Utskottet gör samma bedömning beträffande motionerna Jo847yrkande 3 och Jo870 yrkande 2. Motionerna avstyrks i berörda delar. För att ytterligare stimulera återanvändning ochåtervinning föreslår regeringen att renhållningslagen (1979:596), RL,kompletteras. Avfallshanteringen skall ske på ett sådant sätt att åtgärder somunderlättar återanvändning och återvinning av avfallet främjas med hänsyn tillråvaru- och energibesparing samt med hänsyn till miljövård (2a § RL). Desamhällsekonomiska värdena i återanvändning och återvinning betonas genom attden nu gällande kvalifikationsregeln i RL för att ge föreskrifter omkällsortering, nämligen att åtgärden skall vara av särskild betydelse frånåtervinningssynpunkt, ändras. Sådana föreskrifter skall i fortsättningen fåmeddelas när det är av betydelse från såväl återanvändnings-, återvinnings- sommiljövårdssynpunkt (8 § RL). Motionerna 1989/90:JoU16 För att skapa återvinningskapacitet och utveckling avmarknader inom avfallsområdet måste styrmedel utvecklas enligt motion Jo766 (s)yrkande 1. I motion 1988/89:Jo772 (fp) yrkas att förslag till lagstiftning omåtervinning utarbetas. En sådan lag skulle enligt motionärerna påskynda slutnatillverkningssystem och en produktsammansättning som underlättar återanvändningoch behandling (yrkande 2). I motionen framhålls vidare att hinder mot eneffektiv återvinning måste motarbetas (yrkande 6). Förslag till ettsamhälleligt ansvar för en organisation för återvinning och avsättning avmateriel från kommunernas sortering begärs i motion 1988/89:Jo822 (vpk)yrkande 7. I motion Jo827 (vpk) krävs att RL ändras på ett sådant sätt att dettydligt uttrycks att källsortering är grundprincipen för all avfallshantering(yrkande 10). kräver i sin motion 1988/89:Jo866 att enåtervinningslag utarbetas som bl.a. skall innehålla s.k. livscykelspecifikationer(yrkande 2) och att kommunerna själva skall ta initiativ till återvinning avkällsorterade sopor i de fall privata företag inte är intresserade (yrkande 6). Höjda skrotningspremier för bilar m.m. är föremål föryrkanden i flera motioner. I motionerna Jo773 (m) yrkande 10, 1988/89:Jo800(fp) yrkande 3, Jo862 (m) yrkande 1 och 1988/89:Jo969 (m) yrkande 3 krävs attskrotningspremien för bilar höjs till . Enligt motion Jo883 (m) yrkande16 bör bilskrotningspremien tillfälligt höjas med föräldre ej avgasrenade bilar. 1 motion Jo741 (fp) yrkande 3 begärs en höjning avskrotningspremien till . och yrkar i sin motion1988/89:Jo703 på en höjning till . En kraftig höjning avskrotningspremien för bilar av modell och äldre yrkas i motion Jo879(vpk) yrkande 19. yrkar i motionerna Jo770 yrkande 3 och1988/89:Jo804 yrkande 1 att skrotningspremien höjs till . Krav på en handlingsplan för återvinning av bildäck och isamband därmed förslag till införande av en skrotningspremie på sådana däckframförs i motion 1988/89:N273 (c). Även i motionerna Jo741 (fp) yrkande 4, 1988/89:Jo800(fp) yrkande 4 och Jo812 (mp) yrkas på införande av pant alternativtskrotningspremie på gamla bildäck. Förbättrade förutsättningar för återvinning av CFC i gamlakylskåp m.m. är föremål för yrkanden i två motioner. I motion 1988/89:Jo772(fp) yrkande 8 krävs att bilskrotningslagen skall utvidgas till att ävenomfatta kylskåp och andra kylmaskiner. Enligt motion 1988/89:Jo866 (mp) yrkasatt kommunerna i en återvinningslag skall åläggas att organisera återvinning avfreon i gamla kylskåp och värmepumpar (yrkande 14). beslut 1975 innebaratt sparsamhet, hushållning och återanvändning genom lämpligt utnyttjande avavfallet skulle främjas. har i sin utvärdering averfarenheterna inom avfalls- och återvinningsområdet (Avfallet och Miljön, juni1988) analyserat förutsättningarna för återvinning inom några av de viktigasteområdena, bl.a. järn- och stålskrot, annat metallskrot, glas, plast, gummidäckoch returpapper. Verket konstaterar därvid att det inom varje granskat områdefinns möjligheter att öka återvinningen, men att marknadskrafterna inte utgörtillräcklig drivkraft. I företagsekonomiska termer utgör råvaran då inte någonresurs. Efterfrågan på en råvara är dock bara ett av motiven för återvinning.Det finns också andra samhällsintressen att beakta i sammanhanget, t.ex.miljövårdsskäl och beredskapsintressen. Utskottet instämmer i vad miljö- ochenergiministern anfört om behovet av att stimulera återanvändning ochåtervinning samt att de därmed förenade samhällsekonomiska intressena betonasi lagstiftningen. Utskottet tillstyrker således regeringens ifrågavarandeförslag om ändring av RL för att stimulera återanvändning och återvinning.Syftet med de i motionerna l988/89:Jo772 yrkandena 2 och 6 samt Jo766 yrkande 1framförda kraven på åtgärder för främjande av återvinning synes i alltväsentligt tillgodoses med regeringens förslag. Motionerna avstyrks i berördadelar. Utskottet gör samma bedömning beträffande motion Jo827yrkande 10. Även motionerna 1988/89:Jo822 yrkande 7 samt 1988/89:Jo866yrkandena 2 och 6 synes i allt väsentligt kunna tillgodoses med det anförda.Utskottet avstyrker således motionsyrkandena. har föreslagit en tillfallighöjning av bilskrotningspremien till . för fordon äldre än 1976 årsmodell (SoU 1989:83, s. 341 ff.). Enligt vad utskottet erfarit är förslagetföremål för beredning inom . Utskottet förutsätter att behovetav en kraftigt höjd bilskrotningspremie kommer att beaktas i samband med denpågående beredningen. Med det anförda föreslår utskottet att motionernal988/89:Jo703, Jo74l yrkande 3, Jo770 yrkande 3, Jo773 yrkande 10,1988/89:Jo800 yrkande 3, 1988/89:Jo804 yrkande 1, Jo862 yrkande 1, Jo879yrkande 19, Jo883 yrkande 16 och 1988/89:Jo969 yrkande 3 lämnas utan vidareåtgärd. konstaterar i sin utvärdering averfarenheterna inom avfalls- och återvinningsområdet att möjligheterna för återvin ning av gummidäck bör vara goda men att de ekonomiska förutsätt ningarna saknas. I likhet med anser utskottet att det föreligger goda skäl för en storskalig återvinning av gamla bildäck. Enligt vad utskottet erfarit har regeringen beviljat bidrag ur bilskrot- ningsfonden till återvinning av gummidäck. Vidare pågår diskussioner med , överstyrelsen för civil beredskap, statens indu striverk och statens väg- och trafikinstitut om ytterligare åtgärder för 36 återvinning av gamla däck. Frågan om återvinning av gummidäck är såledesföremål för både regeringens och berörda myndigheters övervä- 1989/90:JoU 16 ganden.Utskottet anser sig därmed inte nu ha någon anledning att göra ett särskiltuttalande med anledning av motionerna 1988/89:N273, Jo741 yrkande 4,l988/89:Jo800 yrkande 4 och Jo812. Motionerna avstyrks i berörda delar. I samband med behandling av miljöpolitikeninför (JoU 1987/88:23, rskr. 373) uppdrogs åt regeringen attutarbeta ett förslag till återvinningsplan för omhändertagande av CFC.Utskottet har erfarit att frågan är föremål för beredning inom regeringskansliet.Enligt utskottets mening är det angeläget att detta arbete slutförs. 1avvaktan på resultatet av nämnda beredning anser utskottet inte att motionerna1988/89:Jo772 yrkande 8 och 1988/89:Jo866 yrkande 14 nu påkallar någonytterligare åtgärd. I propositionen framhålls att källsorteringen börutvecklas så att allt avfall som lämnas till slutbehandling sorteras ikategorier som möjliggör lämplig hantering. Miljö- och energiministern betonaratt den kommande kommunala avfallsplaneringen som riktmärke bör ha att uppnå önskvärd sortering som förbränning ochdeponering av osorterat avfall endast äger rum i undantagsfall. Föreslagnaändringar i renhållningslagen (s. 48 f och s. 80 f) möjliggör föreskrifter omkällsortering av såväl hushållsavfall som annat avfall. Deponigas bör utnyttjasalternativt facklas av. skall i samråd med kommuner ochindustrier m.fl. utfårda föreskrifter för källsortering. Enligt propositionenkommer härutöver att ges i uppdrag att följa och redovisa hurönskad utveckling genomförs. Miljö- och energiministern erinrar om den pågåendeöversynen av landets samtliga anläggningar för avfallsförbränning. Utsläppsvillkorenför anläggningarna omprövas efter hand och före utgången av skallanläggningarna uppfylla de s.k. ENA-kraven. I motion 1988/89:Jo717 (m) yrkande 6 krävs en förbättradkällsorte ring för att minska föroreningarna. måste tekniken för återvinning av avfall ges erforderliga forskningsmedel. I motion 1988/89:Jo774 (mp) yrkas att sopeldningen ersätts med ortsanpassad obligatorisk källsortering (yrkande 2). Statsbidrag till utarbetandet av information om kommunernas källsorteringsprojekt och till sopbilars anpassning till källsortering yrkas i motion 1988/89:Jo822 (vpk) yrkan dena 8 och 9. I motion Jo827 (vpk) yrkande 9 begärs en plan över källsorteringens genomförande i hela landet. 1 motion Jo843 yrkande 4 begär att regeringen utarbetar förslag till styrmedel för 37 övergångtill obligatorisk källsortering. Jo819 attett stimulansbidrag för källsortering införs. Bidra- 1989/90:JoU16 get skallenligt motionärerna finansieras med en avgift på osorterade sopor (yrkande 6).Kravet på statligt bidrag till källsortering som finansieras med enavgift på osorterade sopor återkommer även i motion 1988/89:Jo866 (mp) yrkande4. Vidare yrkas i motionen att kommunerna skall åläggas att införa långtgåendesortering vi källan och att källsorteringen bör ha påbörjats i alla kommunersenast (yrkandena 3 och 5). I motion Jo868 (m) framhålls attkällsorteringen måste leda till att avfallet omhändertas på ett godtagbartsätt. Föreskrifter om källsortering får inte leda till att utvecklingen avalternativa behandlingsmetoder hindras (yrkande 10). Ekonomiska stimulanserkrävs till dem som omhändertar sitt avfall på ett miljövänligt sätt. Enligtmotionärerna skulle exempelvis sophämtningsavgiften kunna sättas ned (yrkande11). Frågan om utvinning av deponigas, kompostering och rötningär föremål för flera motionsyrkanden. Riksdagsbeslut om utvinning av deponigasoch genomförandet av sådan utvinning yrkas i motion Jo827 (vpk)yrkandena 16 och 17. I motioner 1988/89:Jo774 yrkande 3, Jo819yrkande 7 och 1988/89:Jo866 yrkande 9 framhålls att matavfall bör tas till varagenom rötning eller kompostering. Kompostering bör även omfatta annat sorteratavfall där så är möjligt. 1 motion Jo876 (mp) begärs att ett större antaldemonstrationsanläggningar för behandling av olika sorters organiskt avfallskall uppföras (yrkande 2). Utvecklingen av metoder för recirkulering avtoalett- och hushållsavfall bör stimuleras enligt motionerna 1988/89:N471 (mp)yrkande 3 och Jo876 yrkande 1. I motion 1988/89:Jo870 (mp) erinras om det mål för pappersom fiberråvara som sattes upp av (yrkande 1).Vidare framförs krav på att pappersinsamling införs på alla offentligainrättningar (yrkande 2) och att en massiv informationskampanj om sortering avpapper startas (yrkande 3). Motsvarande krav återkommer även i motion Jo798(mp) yrkandena 1, 2 respektive 3. har med yttrande till jordbruksutskottetöverlämnat motion 1988/89:N313 (vpk). Enligt motionen leder pappersindustrinssamarbete vid inköp av returpapper till att pappersinsamlingen blir olönsam förkommunerna. Motionärerna hävdar att pappersbrukens inköpsbolag har ett alltfördominerande inflytande över prissättningen på returpapper. För att skapa enmotvikt till industrins starka ställning på returpappersmarknaden borde staten,kommunerna och landstingen bilda en gemensam inköps- ochförsäljningsorganisation för pappersprodukter. Organisationen skulle träffaavtal med pappersindustrin om inköp av papper och försäljning av returpapper. Skärpta krav på avfallsförbränningen redovisas i fleramotioner. I folkpartimotionen 1988/89:Jo772 yrkas att utsläppskraven skärps ochatt effektiv rening av bl.a. sura gaser och dioxiner införs (yrkande 10).Miljökraven skall motsvara de utsläppsnivåer som redovisades i den. s.k.ENA-utredningen (Energi ur avfall). 1 motionerna 1988/89:Jo796 (m)yrkande 25 och Jo883 (m) yrkande 11 hemställs att hos 1989/90:JoU16 regeringenbegär förslag till gränsvärden för utsläpp av dioxin från gamlasopförbränningsanläggningar. Enligt motionärerna bör det för nya anläggningargällande gränsvärdet även gälla för äldre anläggningar och införas under enövergångstid . Enligt motion 1988/89:Jo822 (vpk) skall naturvårdsverketges i uppdrag att undersöka utsläppen av dioxiner (yrkande 10). Inga nyasopförbränningsanläggningar skall få tas i drift och befintliga anläggningarbör avvecklas (yrkande 1). Yrkande om avveckling återfinns även imotion Jo827 (vpk) yrkande 11. Enligt motionärerna bör aska från sopförbränningsanläggningarbehandlas som miljöfarligt avfall (yrkande 12). 1 motion Jo843 (c) yrkande 3framhålls att sopförbränning endast bör få ske med samtidig energiutvinning.Miljöpartiet yrkar i motionerna 1988/89:Jo774 yrkande 1, Jo819 yrkande 1 och1988/89:Jo866 yrkande 7 att all sopförbränning skall avvecklas inom tre år.Samtidigt skall en satsning göras på alternativa behandlingsmetoder föravfallet såsom källsortering och kompostering. I motion 1988/89:Jo772 (fp) yrkande 7 begärs att pant för småbatterieroch bilbatterier införs. I motion Jo744 (fp) yrkande 4 framhålls att enfungerande källsortering förutsätter att utsorterat material kan omhändertaspå ett rimligt sätt. av bl.a. batterier visar dessutom påsvårigheterna när insamlingen inte kombineras med stimulanser i form avexempelvis pant. Även i motion 1988/89:Jo849 framförs krav på ettåtervinningssystem för bil- och fritidsbatterier (yrkande 1). Ekonomiskastyrmedel och ökad forskning krävs enligt motionärerna för att stimulera enövergång till batterier med lång livslängd (yrkande 2). I motion 1988/89:Jo832(c) hemställs att beslutar om åtgärder mot de miljöproblem somorsakas av batterihanteringen. Miljöfarliga batterier skall förbjudas där så ärmöjligt och kvarvarande miljöfarliga batterier skall märkas enligt den nordiskaöverenskommelsen. yrkar i motionerna Jo819 och 1988/89:Jo866 attbatterier som innehåller höga halter av miljöfarliga metaller skall förbjudas(yrkandena 13 respektive 12). Enligt motionärerna bör batterier som innehållerlåg halt av miljöfarliga metaller beläggas med pant (yrkandena 14 respektive10). 1 motion Jo819 framhålls vidare att tungmetallhaltiga batterier inte fårvara fast monterade och skall vara märkta (yrkande 15). Hanteringen av kasserade lysrör och annat avfallinnehållande kvick silver är föremål för flera motionsyrkanden. Krav på ett pansystem för kvicksilverhaltiga lampor och lysrör förs fram i motion Jo760 (c). 1 motion 1988/89:Jo835 (m) hemställs att hos regeringen begär förslag om att förbrukade lysrör och andra lampor innehållande kvick silver skall hänföras till miljöfarligt avfall. Även i motion 1988/89:Jo841 krävs att lysrör skall betraktas som miljöfarligt avfall (yrkande 1). Enligt motionärerna bör ett pantsystem inrättas för in samling av lysrör (yrkande 2). yrkar i motionerna Jo819 yrkande 16 och 1988/89:Jo866 yrkande 13 att lysrör och andra produk- 39 ter sominnehåller kvicksilver eller andra tungmetaller skall beläggas Effektiva amalgamavskiljare bör enligt motion Jo872 (c) 1989/90:JoU16installeras vid källan. Det är enligt motionärerna av största vikt atthanteringen och saneringen av amalgam vid tandvårdsklinikerna inte medför attkvicksilvret sprids ut i miljön. I motion Jo765 (s) yrkande 2 krävs attkvicksilvertermometrar förbjuds. Hushållsavfallet tas om hand till genomförbränning och till genom kompostering. Resten deponeras iosorterat skick. Av industriavfallet deponeras . Hantering av avfallär, som framhålls i propositionen, alltid förenad med hälso- och miljörisker.Problemen kan begränsas och minskas till acceptabel nivå genom flera åtgärder.Mängden avfall både kan och bör minskas. Återvinning, återanvändning ochinsamling av särskilt miljöstörande produkter utgör exempel på ytterligareåtgärder som minskar de med avfallshanteringen förenade problemen. Alla dessaåtgärder förutsätter en sortering av avfallet i olika fraktioner. Källsorteringmedverkar till en rationell behandling genom att de uppdeladeavfallsfraktionerna var för sig får bättre behandlingsegenskaper. Utskottet görsamma bedömning som miljö- och energiministern beträffande behovet av attsnarast åstadkomma en så ändamålsenlig sortering av avfallet som möjligt i såmånga kommuner som möjligt. Utskottet konstaterar dessutom att det förslag omden kommunala avfallsplanering som regeringen redovisat förslaget behandlasunder avsnittet överblick och kontroll som riktmärke har att till årsskiftet1993-1994 uppnå önskvärd källsortering. I detta sammanhang bör även påpekasatt det i många kommuner pågår en omfattande verksamhet med källsortering ochatt stora framsteg gjorts på detta område. Enligt utskottets mening föreliggeren betydande samstämmighet mellan å ena sidan den av riksdag och regeringeftersträvade ambitionsnivån när det gäller källsortering och å andra sidan dekrav som förs fram i motionerna 1988/89:Jo717 yrkande 6, 1988/89:Jo774yrkande 2, Jo827 yrkande 9, 1988/89:Jo866 yrkandena 3 och 5 samt Jo868 yrkande10. Berörda delar av motionerna synes i allt väsentligt vara tillgodosedda meddet anförda och bör inte föranleda någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida. Utskottet har tidigare (s. 43) framhållit betydelsen avekonomiska styrmedel som ett effektivt komplement till övrig reglering påavfallsområdet. Sådana styrmedel kan främja utvecklandet av ny avfallssnål ochren teknik.Vidare kan användningen av miljöfarliga ämnen nedbringas. Olikaformer av ekonomiska styrmedel kan förväntas ha stor betydelse för enframgångsrik källsortering med ökad återanvändning, materialåtervinning ochavfallsfraktionering varigenom avfallets behandlingsegenskaper förbättras.Styrande avfallsavgifter är föremål för miljöavgiftsutredningens (ME 1988:03)överväganden.Utskottet är mot bakgrund av pågående arbete på detta område ochmed hänsyn till vad som anförts ovan beträffande utvecklandet av källsorteringeninte berett att tillmötesgå motionerna Jo843 yrkande 4 och Jo868 yrkande 11.Motionsyrkandena avstyrks således.