bet · GD01AU11 · 1989-12-31 00:00:00 — Insatser för flyktingar och invandrare omfattar särskildainsatser och försöksverksamheter med syfte att underlätta flyktingars ochinvandrares inträde på arbetsmarknaden. I propositionen betonas att den ordinariearbetsmarknadspolitiken i första hand bör komma i fråga men att starka socialaoch ekonomiska skäl talar för en kraftfull satsning för att tillvarata deresurser som invandrare och flyktingar utgör. Som utskottet harredovisat under avsnittet /förvaltningskostnader harregeringen för kännedom anmält att man har medgivit att AMS förarbetsmarknadspolitiska insatser i de kommuner som åtar sig ett väsentligt ökatflyktingmottagande får disponera 50 milj. kr. av reserverade medel. Dessahänför sig till anslagsposten 2. Åtgärder för långtidsarbetslösa underanslaget B 5. Sysselsättningsskapandeåtgärder för /88. Enligt riksda- 1989/90:AUi: gens beslut(AU 1987/88:21, rskr. 279) skulle dessa medel ha använts för ett under våren1988 tillfålligt rekryteringsstöd för ungdomar. Utskottet lämnar denna åtgärdav regeringen utan erinran. För /91 beräknar regeringen medelsbehovetunder denna delpost till 80 milj. kr. Beträffande invandrarnas problem att komma in på densvenska arbetsmarknaden och de initiativ som har tagits för att underlättaderas situation vill utskottet vidare hänvisa till avsnittet /Vrbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. I propositionen föreslås på reservationsanslagetSysselsättningsskapande åtgärder 1 . för /91,varav som tidigare redovisats 1 530 milj. kr. beräknats för beredskapsarbetenoch 101 milj. kr. Resterande 188 milj. kr. avserstrukturstöd för byggarbetsmarknaden, försöksverksamhet med sysselsättningsskapandeåtgärder samt insatser för flyktingar och invandrare. Moderata samlingspartiet anser i sin kommittémotion A271att anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder bör uppgå till 1 655 000 000kr. Minskningen i förhållande till regeringens förslag beror dels på detrådande arbetsmarknadsläget, dels på att statsbidragen till beredskapsarbetenoch till strukturstödet för arbetsmarknaden ej bör överstiga . I kommittémotion A255 yrkas att anslaget tillsysselsättningsskapande åtgärder minskas med 37,5 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag, dvs. att anslaget beräknas till 1 . Medelmotsvarande minskningen, 37,5 milj. kr., anser bör tilldelas AMSsom ett tillskott till TUFFA-projekten (Teknikupphandling förfunktionshindrade i arbetslivet). 1 kommittémotion A283 begärs att anslaget tillsysselsättningsskapande åtgärder bestäms till 1 , dvs. ettbelopp som innebär en minskning med 300 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Bakgrunden är att behovet av sysselsättningsskapande åtgärder itraditionell mening minskar med hänsyn till det goda arbetsmarknadsläget ochtill de offensiva närings- och sysselsättningsskapande åtgärder som centernförordar. Utskottet har i det föregående med avstyrkande avföreliggande motioner i motsvarande delar godtagit regeringens förslagbeträffande de olika åtgärdernas omfattning och inriktning. Som en konsekvensav dessa ställningstaganden tillstyrks den av regeringen begärda medelsanvisningen.Motionerna A255 (fp), A271 (m) och A283 (c) bör därför avslås i motsvarandedelar. Lagen(1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. 1989/90:AU11 Enligt propositionen syftar regeringen till en fortsattdämpning av överhettningen på byggarbetsmarJLnaden som utrymme förbostadsbyggande skapas. fattade regeringen beslut sominnebär att övrigt byggande i skall begränsas till65 % av nivå, jämfört som gäller . Vidarebegränsas byggvolymen i . För övriga delar av landet harregeringen bestämt att annat byggande än bostadsbyggande år1991 högst får uppgå till av nivå, sedan hänsyn tagits tillbyggkostnadsutvecklingen mellan de båda åren. Tillståndsgivningen enligt lagen(1971:1204) om byggnadstilbtånd är ett av de medel som regeringen förfogaröver. Enligt denna lag kan regeringen förordna att byggnadsarbete ej fårpåbörjas utan särskilt tillstånd (byggnadstillstånd), om det behövs för attbegränsa byggnadsverksamheten med hänsyn till samhällsekonomiska förhållandeneller läget på arbetsmarknaden eller andra väsentliga allmänna intressen. I tre motioner begärs att lagen (1971:1204) ombyggnadstillstånd avskaffas. Moderata samlingspartiet anför i motion A206 (medmotivering i motion Bo403) att en avreglering av svensk bostadspolitik ärnödvändig. Angelägen kommersiell och samhällelig service kommer inte att kunnaerbjudas medborgarna till följd av byggstoppet. Förhoppningenatt regleringen skulle resultera i ett avsevärt ökat bostadsbyggande har inteinfriats. Enligt motionärernas uppfattning bör avskaffa möjligheternaför regeringen att med användande av lagen om byggnadstillstånd tillgriparegleringar som byggstoppet. I motion A254 (med motivering i motion T219) av GörelBohlin m.fl. (m) framhålls att eftersläpningar i infrastruktur och bristen påstatliga investeringsmedel i kombination med regleringar och ökadebyggkostnader kan bli ett allvarligt hinder för att komma till rätta medbostadsbristen. Lagen om byggnadstillstånd bör därför avskaffas. I motion A295 (med motivering i motion Bo423) framhållerErling m.fl. (fp) att regeringen efter att ha dragit i gångROT-program-met sedan slagit till bromsarna genom att bl.a. försöka begränsavolymen på ombyggnadsverksamheten med rambegränsningar. Motionärerna avvisarrambegränsningar som en metod att påverka omfattningen avombyggnadsverksamheten. Lagen om byggnadstillstånd bör avskaffas. Utskottet redogjorde i sitt betänkande 1988/89:AU11 frånföregående år för tillkomsten och tillämpningen av lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd.För en detaljerad redovisning hänvisas till detta betänkande. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att regeringennyligen som ett led i åtstramningen av den svenska ekonomin har föreslagitskärpningar av den införda regionala investeringsavgiften påoprioriterade byggnadsarbeten (prop. 1989/90:96 om skärpt investeringsskattför vissa byggnadsarbeten). från 10 %till och utvidgas till att omfatta även Göteborgsområ- 1989/90:AU11 det.Utskottet har beretts tillfålle av finansutskottet att yttra sig över propositionenoch med anledning av propositionen väckta motioner. Utskottet har därvidtillstyrkt propositionen och uttalat att om utvecklingen tyder på att skattenfår oönskade effekter på sysselsättningen är det angeläget att regeringenskyndsamt förelägger förslag till åtgärder (AU3y). , som slutligen berett ärendet, förordar isitt betänkande SkU27 ett uttalande av innebörd att regeringen noga bör följautvecklingen i de regioner som berörs av investeringsskatten och återkommertill med förslag till åtgärder om sysselsättningen skulle hotas. I utskottets av godkända betänkande 1988/89:AU11från föregående år anför utskottet att det ställer sig bakom finansutskottet idess bedömning av byggmarknaden, dvs. att överhettningen på byggmarknaden hardrivit fram en kostnadsutveckling inom byggbranschen som börjar nå oroväckandehöjder och att det i rådande läge finns anledning att tillgripa byggreglerandeåtgärder för att öka nybyggandet av bostäder. Utskottet anser inte att det finns anledning attgöra någon annan bedömning av lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd ochavstyrker därmed de här aktuella motionerna. 1 detta sammanhang vill utskottetinformera om att frågor om lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd ochmotsvarande motioner med hänsyn till lagens betydelse för bostadspolitiken torde komma att behandlas av bostadsutskottet fr.o.m. /91. 1988/89 Utgift 108 790 000 Reservation 66 210 0001989/90 Anslag 812 000 000 1990/91 Prop. Regeringen har i budgetpropositionen under punkt B 6 (s.7879) föreslagit att till Statsbidrag till inskolningsplatser /91 anvisa ett reservationsanslag på . Från anslaget betalas utgifterna för verksamheten enligtförordningen (1987:8) om bidrag för inskolningsplatser och förordningen(1989:439) om statsbidrag till verksamheten med särskilda inskolningsplatserhos offentliga arbetsgivare. 1 propositionen erinras om att ungdomslagen den 1 juli1989 ersattes av ett system med avtalade och särskilda inskolningsplatser. Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden i kombination med ett sjunkande antal ungdomar i denna ålder och arbetsförmedlingens aktiva förmedlingsarbete har medfört att särskilda ungdomsåtgärder i allt mindre omfattning har behövt tillgripas. Erfarenheterna av det nya ,-, systemet med inskolningsplatser är begränsade, och medelsbehovet beräknasdärför oförändrat till 812 milj. kr. under /91. 1989/90:AU11 Härav bör 178 milj. kr. finansieras med reserverade medel. Behovetav medelstillskott uppskattas därför till 634 milj. kr. I två motioner behandlas frågor om utvärdering m.m. avsystemet med inskolningsplatser. I kommittémotion A252 från moderata samlingspartiet anförsatt det finns en klyfta mellan skolsystemet och arbetslivet, vilket innebär attmånga ungdomar trots dagens bristsituation har svårt att komma in påarbetsmarknaden. Det är nödvändigt att de unga får en realistisk bild avarbetsmarknaden. För de unga som inte på egen hand finner arbete bör i förstahand kompletterande utbildning, i andra hand hjälp att söka arbete och i tredjehand praktikplats aktualiseras. som systemet med inskolningsplatserinnehåller en del positiva element, har systemet haft svårt att komma i gång.Regeringen har aviserat en utvärdering. Det finns en risk enligt motionärernaatt de avtalade inskolningsplatserna utvecklas till generella subventioner tillarbetsgivare som anställer ungdomarna. I kommittémotion A255 från yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utvärdering av de särskilda och avtalade inskolningsplatsernaför ungdom. Inte sällan beror ungdomarnas sysselsättningsproblem på att desaknar nödvändiga kunskaper enligt motionärerna. Vid sidan avutbildningsfrågorna, vilka behandlas i annat sammanhang, pekas på attinskolninf;splatserna troligen fyller en viktig funktion. anserdock att det är nödvändigt att verksamheten kontinuerligt utvärderas. Utskottet vill inledningsvis erinra om att utskottet underföregående behandlade proposition 1988/89:109 om en ny inriktning avarbetsmarknadspolitiska åtgärder för unga jämte motioner på detta område. Isitt av godkända betänkande 1988/89:AU16 framlägger utskottet sinasynpunkter på olika avsnitt av systemet med inskolningsplatser.Kostnadsberäkningen avseende /90 utgår från en volym på 7 000årsjirbetsplatser för de avtalade inskolningsplatserna och 2 500 platser förde särskilda inskolningsplatserna. I fråga om utvärdering av verksamhetenanförde utskottet att utskottet utgick från att regeringen i samband med deårliga anslagsframställningarna eller i andra lämpliga sammanhang kommer atthålla underrättad om hur det nya systemet fungerar. Utskottet kan notera att antalet ungdomar medinskolningsplats uppgick till 4 700 personer. 2 500 avplatserna utgjordes av särskilda inskolningsplatser och 2 200 av avtaladeinskolningsplatser. Som jämförelse kan nämnas att i slutet av januari 1989fanns 7 900 ungdomar i ungdomslag och 2 100 ungdomar på inskolningsplatser. De synpunkter som anförs i motion A252 om kompletterande utbildning av de unga, hjälp till dem att söka arbete och som en tredje åtgärd praktikplats har utskottet inget att invända mot. Liksom före gående år menar utskottet att det är en sådan inriktning som har varit underlag för den politik som har förts av olika regeringar under det 61 senastedecenniets ansträngningar att komma till rätta med ungdomsår- betslösheten.När det gäller utvärdering har regeringen fattat 1989/90:AU11 beslut omett uppdrag till AMS att utvärdera det nya systemet med förändradeungdomsåtgärder. Utredningen skall omfatta en beskrivning och resultatanalysmed avseende på ungdomars arbetsmarknadssituation, förmedlingsåtgärder,ungdomar med handikapp, risken för "inlåsningseffekter", de ungakvinnornas situation, samverkan kommun/skolan när ansvaret för ungdomarnassysselsättning övergår till arbetsförmedlingen, krav på ungdomars kompetenssamt regionalpolitiska aspekter m.m. Uppdraget skall redovisas senast den 1oktober 1990. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någon riksdagensåtgärd inte är påkallad med anledning av motionerna A252 (m) och A255 (fp) iberörda delar. De aktuella yrkandena avstyrks av utskottet. Medelsberäkningen i propositionen lämnas av utskottet utanerinran. Beträffande det i propositionen föreslagna utnyttjandet av 178 milj.kr. av reserverade medel har utskottet inhämtat att dessa till större delenkommer att uppstå under innevarande budgetår. 1988/89 Utgift O 1989/90 Anslag 1 000 1990/91 Prop. Regeringen föreslår under punkt B 7 (s. 7983) att AMU-gruppenutan beslut av regeringen får disponera uppkommande överskott för varjebudgetår, efter avdrag för statens avkastningskrav, motsvarande högst avomsättningen, samt balanserade överskottsmedel motsvarande högst avomsättningen för främst utjämning av resultatet mellan olika budgetår, 2. tillAMU-gruppen: Uppdragsverksamhet för /91 anvisa ett förslagsanslagpå . /VMU-gruppens främsta uppgift är att anordnaarbetsmarknadsutbildning på uppdrag av arbetsmarknadsverket. Därutöver kanutbildning anordnas för andra uppdragsgivare, t.ex. kommuner och företag.Varje /har ansvar för det ekonomiska resultatet av sinverksamhet. 1 propositionen redovisas /VMU-styrelsens resultaträkningför bud /89. Resultatet för detta budgetår uppgår till ett överskott på 25,3 milj. kr. Efter avsättningar till strukturkonton redovisas ett underskott på 23,6 milj. kr. Regeringen kommer senare att ta ställning till denna fråga. För innevarande budgetår räknar AMU-styrelsen med underskott i verksamheten. /Vrbetsmarknadsministern delar AMU-sty- relsens uppfattning att AMU-gruppen bör ges möjlighet att utan beslut av regeringen disponera vbsa överskottsmedel med hänsyn till de varia tioner som kan förekomma mellan olika budgetår. I propositionen föreslås därför att /VMU-gruppen får disponera eventuellt överskott för ~, varjebudgetår, efter avdrag för statens avkastningskrav, motsvarande 1989/90:AU11 högst av omsättningen, samt balanserat överskott upp tillhögst av omsättningen. Utskottet godkänner förslaget att AMU-gruppen utan beslutav regeringen får disponera överskottsmedel enligt propositionen. Det begärdaanslaget bör anvisas av . AMU-gruppen: Bidrag till vissa driftutgifter 1988/89 Utgift 21 300 000 Reservation O 1989/90 Anslag 16 300 000 1990/91 Prop. Regeringen föreslår under punkt B 8 (s. 8384) attriksdagen till AMU-gruppen: Bidrag till vissa driftutgifter för budgetåret1990/91 anvisar ett reservationsanslag på . Driftbidraget skall täcka dels kostnader för sådant utvecklingsarbete,personalutbildning och marknadsföring som föranleds av omorganisationen avarbetsmarknadsutbildningen, dels eventuellt underskott vid /VMU-center. /Vnslaget skall minskas med 5 milj. kr. när det gällerutvecklingsarbete, personalutbildning och marknadsföring. I propositionen omtalas att en översyn avorganisationsformen för AMU-center beräknjäs vara slutförd ijanuari 1990. I det nu fårdigställda betänkandet (Ds 1990:17) NordkalottensAMU-center Ombildning till stiftelse föreslås att AMU-centerfr.o.m. ombildas till en svensk statlig stiftelse. För dettaändamål presenteras förslag till dels en ny överenskommelse mellan ,och , dels ett stiftelseförordnande och stadgar. Efterremissbehandling avser regeringen att återkomma med en proposition. För nästabudgetår beräknas ett underskottsbidrag till samma belopp som för innevarandebudgetår eller 6 milj. kr. Utskottet har intet att erinra mot medelsberäkningen ipropositionen. 1988/89Utgift O 1989/90 Anslag 1 000 1990/91 Prop. Regeringenföreslår under punkt B 9 (s. 8485) att till /VMU-gruppen:Investeringar för /91 anvisar ett förslagsanslag på . Anslaget avser tillskott av statskapitalet i det fall anskaffning av erforderlig utrustning inte kan finansieras genomavskrivningsmedel. Anslagethar fr.o.m. innevarande budgetår omvandlats till ett förslags- I989/90:AU11 anslag,där regeringen vid behov kan tillföra statskapitalet ytterligare Anslaget bör som regeringen föreslagit föras upp med ettformellt belopp på . Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar 1988/89 Utgift O 1989/90 Anslag 1 000 1990/91 Prop. Regeringen föreslår under punkt B 13 (s. 88) att riksdagentill Bidrag till vissa affårsverksinvesteringar för /91 anvisarett förslagsanslag på . Från anslaget skall betalas tidigareläggningbidrag tillaffårsverksinvesteringar utanför statsbudgeten. Anslaget disponeras avregeringen. Utskottethar inget att erinra mot regeringens förslag. 1. beträffandeförutsättningar för arbetsmarknadspolitiken attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A252 yrkande 1 i motsvarande del och1989/90:283 yrkande 1 i motsvarande del, I(m, fp, c) 2. beträffandearbetsmarknadspolitikens inriktning attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A240 yrkande 1, 1989/90:A252 yrkandena 1 imotsvarande del och 2, ig89/90:A265 yrkandena 1 och 2 och 1989/90:A283 yrkande1 i motsvarande del. 2(m) 3(fp) - motiv 4(c, mp) 5(vpk) 3. beträffandearbetsrriarknadsverkets organbation m.m. attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A252 yrkande 3 i motsvarande del,1989/90:A255 yrkande 15, 1989/90:A283 yrkandena 3 och 5, 1989/90:A287 imotsvarande del och 1989/90:A294, 6(m) 7(fp) 8(c) 9(vpk) 4. beträffande Ami-verksamheten att avslår motionerna 1989/90:A281 och1989/90:Sfl6, 10(fp, c) 5. beträffande större flexibilitet i utnyttjandetav anslagen 1989/90: AU 11 att med avslag på motion 1989/90:A255 yrkande 1 godkänneratt regeringen får använda högst . inom den yrkesinriktaderehabiliteringen, res.11 (fp) 6. beträffande ledningsfunktionen inomarbetsmarknadsverket att avslår motion 1989/90:A252 yrkande 3 i motsva rande del, res.12 (m) I. beträffande socialt inriktad arbetsförmedling att avslår motion 1989/90:A293, 8. beträffande arbetsmiljödeklaration av ledigaarbeten m.m. att avslår motion 1989/90:A202, res.13 (vpk) 9. beträffande fler kulturarbetsförmedlingar att avslår motion 1989/90:A762, 14(mp) 10. beträffande arbetsförmedling för dem somvill söka arbete i andra länder attriksdagen avslår motion 1989/90:A288, 15(mp) beträffande AMS-konsulenter förhörsebkadadelvuxendöva att avslår motion 1989/90:A244, 12. beträffande förmedling avindustriarbetare från att avslår motion 1989/90:A237, 13. beträffande utvidgning av dennordbka arbetsmarknaden att avslår motion 1989/90:U547 yrkande 3, 14. beträffande regebystemet i sambandmed flyktingars inträde på arbebmarknaden attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A204 och 1989/90:A283 16(m, fp, c, mp) 15. beträffande invandrares problem att kommain på arbets marknaden attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A211, 1989/90:A252 yrkande 14 och1989/90:A423 yrkande 3, res.17 (m, fp, c, mp) 16. beträffande medebanvbning tillarbetsmarknadsverkets för valtningskostnader attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotionerna 1989/90:A271 yrkande 1, 1989/90:A283 yrkande 4 och 1989/90:A287 imotsvarande del till Arbetsmarknadsverkeb förvaltningskostnader för budgetåret1990/91 under tionde huvtidtiteln anvisar ett ramanslag på res.18 (m) res. 19 (c) res. 20 (vpk) 17. beträffande avskrivning av lånefordran att medger att regeringen får bemyndigaAMS att "- 5 1989/90. /91 besluta om avskrivning av lånefordran 1989/90:AU 11 uppkommeninom arbetsmarknadsverket under de förutsättningar som gäller för budgetåret1989/90, 18. beträffande arbetsgivares rätt till stöd sominte har rekvire rats attriksdagen godkänner vad regeringen förordat, 19. beträffande hemresebidrag för kulturarbetare att avslår motion 1989/90:A271 yrkande 2, 21(m) 20. beträffanderiktlinjer för flyttningsbidragen m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:A283 yrkande 7 i motsvarande del, 22(c) attriksdagen avslår motionerna 1989/90.A255 yrkande 14 och 1989/90:A283 yrkande 8, 23(fp) 24(c) 22. beträffande flyttningsbidrag tillåterflyttnings- eller inflytt ningsbidrag attriksdagen avslår motion 1989/90:A264, 23. beträffande flyttningsbidrag i samband medtandläkares AT- tjänstgöring attriksdagen avslår motion 1989/90:A208, 25(m) 24. beträffandemedebanvbning till arbetsmarknadsservice attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag påmotionerna 1989/90:A271 yrkande 3, 1989/90:A283 yrkande 7 i motsvarande deltill Arbetsmarknadsservice för /91 under tionde huvudtitelnanvisar 26(m) res. 27 (c) 25. beträffande arbetsmarknadsutbildningensallmänna inrikt ning attriksdagen avslår motion 1989/90:A252 yrkande 9 i motsvarande del, 28(m) 26. beträffande omskolning av central- ochösteuropeisk arbets kraft i attriksdagen avslår motion 1989/90:A258, 29(m) - motiv 27. beträffande vuxenutbildningbidrag för personermed läs- och skrivsvårigheter attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Sf511 yrkande 1, 1989/90:Sf512 och1989/90:Sf520, 30(fp, mp) °° 28. beträffande utbildning av nyanställda inomtekoindustrin 1989/90:AU 11 att avslår motion 1989/90:A271 yrkande 4, 31(m) 29. beträflianderamen för utbildning av icke arbetslösa attriksdagen avslår motion 1989/90:A252 yrkande 9 i motsvarande del, 32(m, mp) 30. beträffandekörkortsutbildning i AMU.s regi att avslår motion 1989/90:A262, 31. beträffandevillkoren för bidrag till utbildning i företag attriksdagen godkänner de förordade ändringarna i villkoren för bidrag tillutbildning i företag, 32. beträffande utvärdering av systemet med utbildning i företag attriksdagen avslår motion 1989/90:A252 yrkande 9 i motsvarande del, 33. beträffande platserna i det reguljärautbildningsväsendet att avslår motion 1989/90:A255 yrkande 12, 33(fp, c) 34. beträffande medebanvbning tillarbetsmarknadsutbildning att med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag på motion 1989/90:A271 yrkande 5 till Arbetsmark nadsutbildning för /91 under tionde huvudtiteln anvisarett reservationsanslag på 2 , 34(m) 35. beträffande arbetslöshetsförsäkringensersättningsregler att avslår motion 1989/90:A252 yrkande 11, 35(m) 36. beträffandebidraget till lönekostnader attriksdagen godkänner vad som i propositionen förordats i fråga om bidraget tilllönekostnader i samband med utbildning i företag, 37. beträffandeden vidgade arbetsprövningen attriksdagen godkänner vad som i propositionen förordats i fråga om vidgadarbetsprövning, 38. beträffande redovbning av intäkterna tillarbetslöshetsförsäk ringen och användningsområdet attriksdagen avslår motion 1989/90:283 yrkandena , 36(c) 39. beträffandeökade egenavgifler attriksdagen avslår motion 1989/90:A290, 40. beträffandeallmän arbetslöshetsförsäkring attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A252 yrkande 10, 1989/90:A255 yrkande 17,1989/90:A284 och 1989/90:A817 yrkande 2, 37(m, fp, c) 41. beträfiande inträde i arbeblöshebkassorna att avslår motion 1989/90:A215, 38(m, fp, c, mp) , _ 42. beträffandeperiodbering av arbetslöshetsförsäkringen 1989/90:AU 11 att avslår motion 1989/90:A223, 43. beträffandebbysslebegreppet i arbetslöshetsförsäkringen attriksdagen avslår motion 1989/90:A239, 1989/90:A249 och 1989/90. res.39 (m, c) 44. beträffande medebanvbning till kontantarbebmarknadsstöd och utbildningsbidrag attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och avslag påmotionerna 1989/90:A271 yrkande 6 och 1989/90:A283 yrkande 13 till Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för /91 under tiondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 4 , res.40 (m) - villk 34 res.41 (c) - villk. 45. beträffande miljö- och kulturvårdandearbebuppgifter med hjälp av beredskapsmedel attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A252 yrkande 7 och 1989/90:A255 yrkande 5, 46. beträffande statsbidrag tillsyssebättningsskapande åtgärder att avslår motion 1989/90:A252 yrkande 6, res.42 (m) 47. beträffande yttrande från fackligaorganbationer vid ansökan om arbetsmarknadspolitbkt stöd attriksdagen avslår motion 1989/90:A212, res.43 (vpk) 48. beträffandeåterbetalningsskyldighet för statsbidrag attriksdagen godkänner vad som i propositionen förordats omåterbetalningsskyldighet för statsbidrag som har lämnats för investeringsobjekt, attriksdagen avslår motionerna 1989/90:A210 och 1989/90:A214,