bet · GD01SoU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till de uppgifter som åvilar ansåg utskottet dock inte att det fanns skälför något initiativ från sida. Med samma motivering avstyrktesmotsvarande motion . Om alkoholfrihet för blivande mödrar har utskottetdessutom uttalat sig under avsnittet Kvinnomissbruk i betänkande SoU1987/88:17, där utskottet bl.a. konstaterade att informationen till gravidakvinnor om riskerna med missbruk under graviditet syntes fungera i huvudsaktillfredsställande (s. 29). 1 ovan nämnda förslag tillhandlingsprogram betonas vikten av att alkoholfria miljöer och umgängesformerskapas. anser att man därvid måste ta alla delar avsamhällslivet som utgångspunkt, då risken annars är att man skapar alkholfria"enklaver" som endast lockar dem som redan har en helnykterlivsstil. Inom vissa områden bör helnykterhet ses som en självklarhet,fortsätter . Det gäller exempelvis arbetslivet, idrottsrörelsenoch de delar av fritidssektorn som vänder sig till ungdomar. Socialstyrelsenanser att olika former av stöd bör utgå till alkoholfria restauranger ochnöjesställen, exempelvis i form av subventioner och reklamstöd. Vidare börfritidssektorn, t,ex, idrottsklubbar, påverkas att utveckla sin verksamhet ihelnykter riktning. 1 motion So257 (m) hemställs att regeringen ges till kännavad som i motionen anförts om missbruksproblem på våra arbetsplatser (yrkande4). Enligt motionärerna har arbetsgivare och fackförening en viktig uppgift närdet gäller att medverka till att fl färre missbruksproblem på våraarbetsplatser. Den dolda alkoholismen skapar allt fler skador och olyckor,heter det i motionen. Arbetskamraterna måste oftare och snabbare än nu ta uppdessa problem. har fördelat medel tillkampanjer mot alkoholmissbruk inom arbetslivets område. För att garanterakontinuiteten i detta arbete har fr.o.m. /84 särskilda beloppavsatts i budgetpropositionen för kamratstödjande åtgärder och andra insatserinom arbetslivet. Med anledning av en motion (m), i vilken hemställts attanslaget till den kamratstödjande verksamheten skulle utgå och verksamheten istället finansieras av fackföreningsrörelsen, uttalade utskottet följande (SoU1983/84:20 s. 23). När det gäller den kamratstödjande verksamheten anserutskottet att en förutseende och effektiv drogpolitik förutsätter att insatser mot alko hol- och narkotikamissbruk görs också på arbetslivets område. Det är ofta på arbetsplatsen som dold och begynnande alkoholism kommer till synes. Arbetsplatsen och de fackliga organisationerna utgör tveklöst en viktig del i det sociala nätverk som måste finnas. Utskottet far i 21 detta sammanhang ävenhänvisa till framställningen i brottsförebyggan- 1989/90:SoU2 de rådets arbetsgrupps rapport socialt ansvar (pm 1983:3).Utskottet ansluter sig därför till propositionens förslag om att särskildamedel för detta ändamål tillförsäkras arbetsmarknadens organisationer så attkontinuiteten i verksamheten garanteras. Meddet anförda avstyrktes den då aktuella motionen. Budgetåret1989/90 utgår 4,4 milj.kr. till arbetsmarknadens organisationer för insatserinom området Alkohol och arbetsliv. I budgetpropositionen (s. 160) anförs attarbetslivet är ett av de områden som särskilt bör uppmärksammas i den särskildaaktion mot droger som startat (se ovan s. 7). Alkoholförtäring med statliga och kommunala bidrag Imotion So257 av m.fl. (m) anförs att statliga och kommunalabidrag inte skall kunna gå till alkoholförtäring hos bidragsmottagarna. Det ärenligt motionärerna inte rimligt att skattepengar skall anslås till exempelvisungdomsorganisationer för deras verksamhet och sedan användas tillspritförtäring vid fester eller andra sammankomster. Vad som i motionen anförtsom det otillfredsställande i att bidrag från stat och kommun används tillalkoholdrickande hos bidragsmottagaren bör som sin mening geregeringen till känna (yrkande 3). Vidprövning av ett likartat motionsyrkande dels , dels ,anförde skatteutskottet att det av motionen inte framgick vad för slags bidragsom motionären åsyftade. Med hänvisning till det pågående arbetet på attåstadkomma en mer restriktiv inställning till alkoholkonsumtionen i olikaformer avstyrkte utskottet motionen (SkU 1987/88:5 s. 23 och SkU 1987/88:22 s.19). Forskning om ungdomens alkoholmönster Motionärernai motion So257 (m) anser att det behövs ökad forskning om orsaken tillungdomens allt tidigare alkoholdebut och övriga alkoholmönster (yrkande 6). Denallt tidigare alkoholdebuten skapar, enligt motionärerna, ökad risk förmedicinska och sociala skadeverkningar. Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) verkar bl.a. för att kunskaperna omalkoholproblemen fördjupas (se även ovan s. 7). I sin rapportserie redovisadeCAN aktuell forskning om alkohol och nakotika samt återkommandeundersökningar och statistik på området (Rapport 89, Alkohol- och narkotikautvecklingeni ). I rapporten redovisas ett flertal undersökningarom ungdomens 1989/90:SoU2 alkoholvanor, bl.a. har ungdomen i årskurs 9tillfrågats om konsumtionen av olika alkoholdrycker, alkoholkonsumtionensenaste veckan och berusningsbenägenheten. Även beträffande värnpliktigaredovisas motsvarande undersökningar. I rapporten redovisas vidare Sifos ungdomsundersökning somomfattar ålderklasserna från 12 till . Eftersom gruppen är mycketheterogen har en uppdelning gjorts på pojkar och flickor i åldrarna 12 15, lö19 och 20 . Enligt har de yngsta flickorna och pojkarna minskat sinkonsumtion jämfört med föregående år. Den svaga ökning av den totalaalkoholkonsumtionen som konstaterats (I %) hänför sig till de äldsta flickornaoch deras konsumtion av starköl och öl klass II. behandlade utskottet en motion (m) med begäranom bl.a. en genomgripande undersökning av ungdomens alkoholvanor. Utskottetkonstaterade då att ungdomars alkoholvanor undersöks bl.a. genomskolungdomsundersökningar i årskurs 9, vilka CAN ansvarar för, och vidmönstringen inför värnplikten. Något behov av ytterligare undersökningar hadeinte framkommit, ansåg utskottett, och avstyrkte därför den då aktuellamotionen (SoU 1987/88:17 s. 13). 1 proposition 1986/87:80 om forskning, som lämnades våren1987, uttalades att behovet av forskning var stort inom hela drogområdet (bil.4. , s. 3 jämfört med s. 8). Särskilt eftersatt ansågsforskningen inom alkoholområdet vara, i synnerhet med hänsyn tillalkoholskadornas höga samhällskostnader och konsekvenser i allmänhet. Delegationen för social forskning (DSF) är beredningsorgantill regeringen när det gäller bidrag.från anslaget A3 Forsknings- och utvecklingsarbeteSamt försöksverksamhet. Delegationen har också till uppgift att initiera ochstimulera forsknings- och utvecklingsarbete inom socialdepartementetsansvarsområde. Efter rekommendation av DSF har regeringen beslutat attbl.a. stödja ett forskningsprojekt om alkoholmissbruk bland unga män, där enanalys skall göras av sambandet mellan familjebakgrund, psykologiska ochsociala faktorer under uppväxten samt socialt nätverk och senare utveckling avalkoholmissbruk. Såväl riskfaktorer som skyddande faktorer för utveckling avalkoholmissbruk skall belysas. avsågs starta den 1 juli1989. Nyligenpresenterades en avhandling av socialläkaren 1989/90:SoU2 vidKarolinska institutet, som heter Alkoholrelaterad dödlighet och socialafaktorer i och hela riket. Enligt har det sedan slutetav 70-talet pågått en föryngring av alkoholmissbrukarna. är medelåldernför de utslagna missbrukarna omkring . Det största problemet , menarGunnar , är att spärrarna mot att dricka sig redlöst berusad blivit mindrehos unga människor. En del börjar dricka regelbundet redan i 12 13-årsåldern ochär alkoholister . Imotion So207 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande av vad somi motionen anförts om lokal och regional samordning av resurser för bekämpandeav narkotikamissbruket (yrkande 2). Motionärerna förordar att man tillskaparsamordnande organ, lokalt, regionalt och centralt, för ledning av förebyggandeverksamhet och bekämpande av narkotikabruk och narkotikabrottslighet. I varjekommun skall bildas grupper som kontinuerligt följer narkotikafrågan. Förutompolis och sociala myndigheter bör det enligt motionärerna finnas representanterför Hem och skola, elevföreningar och så många andra aktiva som möjligt. Pålänsplanet bör motsvarande organisationer samordna insatserna förnarkotikabekämpning så att inga ärenden "fafler mellan stolarna" pågrund av traditionella myndighetsgränser. Imotion So217 av () begärs att regeringen ges till känna attmedel bör anslås för att intensifiera upplysningen om den nya drogen"brown sugar" (yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagivande av attförutsättningarna måste förbättras för föräldrar att medverka i detförebyggande arbetet inom narkotikaområdet (yrkande 3). Motionärerna uppger attett nytt heroinpreparat, "brown sugar", har kommit in på den svenskanarkotikamarknaden. Preparatet är billigt och behöver inte injiceras.Motionärerna anser att narkotikautvecklingen nu måste följas speciellt nogaför att undvika en upptrapp-ning av tung narkotika på den svenska marknaden.Det är viktigt att föräldrar, skolpersonal och annan personal iungdomsverksamheten känner till heroinpreparatet och de svåra konsekvenserdet kan medföra. Imotion So257 av m.fl. (m) hemställs att regeringen ges till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av en ökad samverkan mellan familjeroch skola polis sociala myndigheter (yrkande 5). Motionärerna understrykervikten av att familjerna tidigt blir medvetna om de problem som är på väg attväxa fram när det gäller ungdomars missbruk. Bakgrund 1989/90:SoU2 Inom finns ett samordningsorgan förnarkotikafrågor (SAMNARK). Detta har tagit initiativ som rör bl.a. samordningav insatser mellan polis, kriminalvård och socialtjänst. Särskilda aktiviteterhar genomförts för att uppmärksamma polisens insatser på gatunivå.Samordningsorganet har också berett frågor som rör det internationellanarkotikaarbetet. I Strategi för droginformation anförs (s.13 14) att det är nödvändigt med samverkan på alla nivåer för att den drogförebyggandeverksamheten skall bli effektiv. I strategin upplyses vidare att på länsplanethar särskilda samverkansgrupper för den drogförebyggande verksamheten bildats.Detta har framför allt skett genom den konferensverksamhet som CAN ochsocialstyrelsen genomfört. Enligt planer skall konferenser isyfte att stimulera samarbetet och fortbilda deltagarna i fortsättningenbedrivas med ca två års mellanrum. I kommunerna kan enligt strategin effektivasamverkansgrupper mellan socialtjänst, skola, fritidsverksamhet, kultur ochpolis underlätta det drogpolitiska arbetet. Enligt cirkuläret (1970:513 ändrat senast 1981:1228) tillsocialstyrelsen, , , samtligalänsstyrelser, polismyndigheter, länsskolnämnder, socialnämnder ochskolstyrelser om intensifierat samarbete mellan socialnämnd, skola och polis,bör sådana samverkansgrupper finnas i alla kommuner. Frågor om samordning av insatser mot missbruk harbehandlats av både social- och justitieutskotten tidigare (sebl.a. SoU 1986/87:22 s. 14- 17 och SoU 1987/88:17 s. 15). I det förstnämndabetänkandet redogjordes bl.a för de riktlinjer som fastlades genompropositionen (1984/85:19) om en samordnad och intensifierad narkotikapolitik.För en fullständig bakgrund hänvisas till detta betänkande. Här kan dock nämnasatt det i propositionen framhölls att har det övergripandeansvaret för den lokala samordningen. Vidare underströks att de olikamyndigheterna på det lokala planet har en viktig uppgift att tillsammansengagera föreningslivet, föräldrar och enskilda i kampen mot narkotika. Det varvidare enligt propositionen önskvärt att alla kommuner utvecklade drogpolitiskahandlingsprogram. Några områden som ansågs väsentliga för ett framgångsriktgenomförande av dessa program angavs i propositionen, bland vilka här kan nämnassådana som tar sikte på föräldrars medverkan; -Gemensamma insatser avsocialtjänst, skola, fritidsverksamhet och föräldrar mot skolk och missbruk videnskilda skolor och fritidsgårdar. -Tidig upptäckt och tidiga åtgärder motmissbruk i samarbete mellan vuxna, frivilliga och professionella i de ungasvardagsmiljö. -Samarbete mellan polis, lärare,fritidspersonal, föräldrar och elever 1989/90:SoU2 för att fa skärptuppmärksamhet på narkotikahandel och missbruksmiljöer. 1 betänkandet SoU 1987/88:17 (s. 15) behandlades en motionmed samma innehåll som den nu aktuella 5o207 yrkande 2. Utskottet konstaterade i likhet med i betänkandet SoU1986/87:22 att önskemålen i motionen i stort följer de linjer som angavs i propositionenom en samordnad och intensifierad narkotikapolitik och som ställt sigbakom. Utskottet hänvisade också till att initiativ har tagits för attförbättra samverkan på olika nivåer. Vidare underströk utskottet att det på detlokala planet är som har ansvaret för att en samverkan mellanberörda institutioner kommer till stånd. Utskottet ville däremot inte angenågon speciell organisatorisk lösning för samverkan utan ansåg det viktigt attformerna för samverkan blir beroende av olika lokala förutsättningar, som tex.. kommunernas storlek och typ samt arten av de problem som är i fråga. Den dåaktuella motionen avstyrktes. följde utskottet (res. 1 strategin för droginformation (s. 24 25) understryksföräldrarnas, särskilt tonårsföräldrarnas, viktiga roll när det gällerdrogförebyggande insatser. Föräldrarna är oftast de som är närmast sina barnoch som har störst möjlighet att påverka dem, både genom sitt eget beteende ochsina attityder och kunskaper, anförs det i strategin. Föräldrarna behöver dockgod kunskap om identitetsutvecklingen och frigörelseprocessen under tonårenoch faktakunskaper om alkohol och olika narkotiska preparat. Dennafaktainformation bör enligt innehålla information omlagstiftningen, preparaten och metoder för hur dessa frågor kan tas upp.Huvudansvaret för att föräldrar far kontinuerlig information åvilarsocialstyrelsen. Enligt styrelsen måste också , SÖ ochlänsskolnämndernas ANT-kontaktper-soner ansvara för att föräldrar och barn farinformation på föräldramöten. Viktiga organisationer i detta sammanhang ärenligt och Skola och . Styrelsen framhåller vidare att kommunerna har viktigauppgifter när det gäller informationen till föräldrarna och att de även harmöjlighet att påverka fritidsutbudet för barn och ungdom. gav ut en faktaskriftom hasch till tonårsföräldrar. och Skola och FöräldraföreningenMot Narkotika har följt upp boken på det lokala planet. anseratt liknande informationssatsningar till tonårsföräldrar, som också innefattaralkohol, bör övervägas (Strategin s. 25). Åldersgränser i989/90:SoU2 I motion So279 av i (m) och BirgerHagård (m), yrkas att beslutar att anpassa minimiåldern för inköp påSystembolaget till myndighetsåldern. Motionärerna anför att det är inkonsekventatt 18-åringar har rösträtt, är valbara till osv. men inte far görainköp av alkohol förrän de fyller . I motionerna So256 av (), So271 av AndersCastberger (fp) och (), So286 av ()och (), So307 av m.fl (s), yrkande 2 samtSo326 av () och (), yrkande 3 yrkas attåldersgränsen lör rätt till inköp av alkohol på utskänkningsställen höjs frånnuvarande till . Motionärerna pekar på att antaletrestaurangetableringar med ungdomsinriktning ökat starkt och att ocksåstarkölskonsumtionen på pubar och restauranger ökat kraftigt. Flera motionärerpekar på att och bryggerinäringen var för sig föreslagit enhöjning av serveringsåldern till . Åldersgränsen vid inköp i systembutik knöts vid 1954 årsreform till myndighetsåldern. När myndighetsåldern 1969 sänktes från 21 till 20år sänktes också inköpsåldern till . När myndighetsåldern senare harsänkts till har dock inte inköpsåldern sänkts. I proposition 1976/77:108om riktlinjer för alkoholpolitiken hänvisades till att alkoholmissbruk blandungdomar är ett mycket allvarligt problem. Ett ställningstagande borde därföranstå tills följderna av mellanölets avskaffande kunde överblickas.Skatteutskottet tillstyrkte propositionen med uttalandet att verkningarna av dedå beslutade alkoholpolitiska åtgärderna i sin helhet borde awaktas. Åldersgränsen för att bli serverad alkoholdrycker pårestaurang är liksom åldersgränsen för inköp av öl klass II. tog upp åldersgränserna i sittförsta betänkande (SOU 1985:15 s. 136) men föreslog inga ändringar. Utredningenanförde vissa skäl för en höjning av åldersgränsen för servering av alkoholtill densamma som beträffande inköp. Enligt utredningen ingav det å andra sidanstarka betänkligheter att inskränka myndiga personers handlingsfrihet. Fördetta krävdes mycket starka skäl. Utredningen kunde inte finna att situationenvad gällde ungdomars bruk av alkohol vid den aktuella tidpunkten var sådan atten höjning var motiverad. Tidigareriksdagsbehandling m.m. 1989/90:SoU2 behandlade senast frågan om åldersgränsför alkoholinköp i yttrande SoU 1987/88:14 (s. 5). Utskottet vidhöll då sintidigare uppfattning att en sänkt inköpsålder skulle motverka de alkoholpolitiskasträvandena att begränsa ungdomars tillgång till alkohol och underströkdessutom vikten av att upprätthålla den nuvarande 20-årsgränsen genombeslutsamma åtgärder mot langning till ungdomar i lägre åldrar. Utskottetavstyrkte därmed ett motionsförslag om sänkning av åldersgränsen. har också avstyrkt liknande förslag,senast i betänkande SkU 1987/88:22 (s. 19). Utskottet har vid sin återkommandebehandling av dessa frågor hänvisat till att man ännu inte i erforderligomfattning kunnat begränsa ungdomens alkoholkonsumtion. När det gäller frågan om en höjning av åldern förservering har socialutskottet vid behandlingen av ett motionsyrkandemotsvarande de nu aktuella i yttrande till skatteutskottet uttalat att detfanns vissa skäl som talade för en höjd åldersgräns vid servering, men attutskottet inte vid den aktuella tidpunkten var berett att tillstyrka ett sådantförslag (SoU 1986/87:2y s. 32). avstyrkte motionsyrkandet med hänvisningtill att utskottet inte funnit att någon höjning av åldersgränsenvid servering var motiverad och att någon anledning för utskottet att ändrasitt ställningstagande i frågan inte förelåg (SkU 1987/88:22 s. 19). Regeringen har uppdragit åtsocialstyrelsen att överväga åtgärder i syfte att minska alkoholenstillgänglighet lör ungdomsgrupperna. skall enligt uppdragetsärskilt uppmärksamma frågan om en bättre efterlevnad av bestämmelserna om deåldersgränser som gäller vid försäljning av alkoholdrycker. Vidare bör den ävenöverväga förstärkta insatser mot langning av alkohol till ungdomar ochuppmärksamma de problem som är förknippade med det ökade antaletserveringsställen som främst riktar sig till en ungdomlig publik. Styrelsen bör i detta sammanhang även överväga om berördamyndigheter bör utöva en mer aktiv tillsyn inom det aktuella området.Uppdraget skall redovisas till regeringen före utgången av (budgetpropositionen s. 150). Som ovan nämnts (s. 0) har i sitt förslagtill handlingsprogram föreslagit en höjning av åldersgränsen till . ÄvenSveriges bryggerier har i Bryggarnas manifest 1987 föreslagit en motsvarandehöjning. Servering 1989/90:SoU2 Enligt lagen (1987:293) om handel med drycker, LHD, fårtillstånd till servering meddelas endast om det kan antagas atttillhandahållande av lagad mat kommer att utgöra en betydande del av rörelsen(41 §). Vid servering av spritdrycker, vin och starköl skall lagad mat finnasatt tillgå (48 §). Vidare finns bestämmelser om att servering av öl farpåbörjas tidigast klockan 07,00 och servering av andra alkoholdrycker tidigastklockan 12.00. All servering av alkoholdrycker skall vara avslutad senastklockan 01.00 (4ö §). Prövningen av serveringstillstånd ankommer pålänsstyrelsen, som också har det övergripande ansvaret på regional nivå lör attlagens bestämmelser efterlevs. Skulle missförhållanden uppstå kan länsstyrelseningripa med föreskrifter, varning eller återkallelse av tillståndet. I deflesta ärenden som rör nyetableringar av serveringsrörelse skall länsstyrelseninhämta yttrande från polismyndigheten och kommunen. I dessa ärenden fårtillstånd inte meddelas, om det har avstyrkts av kommunen (s.k. kommunaltveto). har meddelat Allmänna råd till LHD (SO SFS(5) 1979:71). Där finns bestämmelser om bl.a. serveringstillstånd och omserveringens bedrivande. Servering på teatrar m.m. 1 tre motioner vill man skapa möjligheter till serveringav alkohol på teatrar och i konsertlokaler. I motion So204 av förste vicetalman () yrkas att tillstånd under vissa förutsättningarskall kunna lämnas till servering av öl och vin i teaterfoajéer, konsertlokaleroch liknande. 1 niotion So242 av () begärs förslag sommöjliggör vinservering i samband med teaterföreställningar. 1 motion So332 avBo Lundgren () och () yrkas, med hänvisning till vad somanförts i motion 1988/89:5k701, att beslutar avskaffa förbudet motservering av vin och starköl i samband med teaterföreställningar ochmotsvarande offentliga tillställningar. Den alkoholpolitiska utredningen (APU) (se ovan) bedrevförsöksverk samhet med utskänkning i de fasta teatrarnas foajéer i pauserna under föreställningarna. Försöksverksamheten ansågs inte vålla några pro blem, och i propositionen (1970/77:108) om alkoholpolitiken föreslogs därför att avsteg från kraven på mathållning borde kunna göras vid sådan servering på fasta teatrar, i konsertlokaler, revylokaler och liknande lokaler. Förslaget mötte dock ett starkt motstånd vid riksdags behandlingen och avslag yrkades i ett flertal motioner. anförde i sitt yttrande till skatteutskottet över motionerna att alkohol- 29 politikenbör syfta till att främja alkoholfria miljöer och att det strider 1989/90:SoU2mot denna målsättning att införa alkoholservering i miljöer som varitalkoholfria. Utskottet kunde inte heller finna att några bärande skäl anförtsför en sådan innovation (SoU 1976/77:4y s. 16). anslöt sig helttill vad socialutskottet anfört (SkU 1976/77:40 s. 88). Vid senare behandlingar av denna fråga har skatteutskottethänvisat till att frågan om alkoholseryéring i teaterlokaler borde anstå iavvaktan på kommande ställningstaganden till alkoholhandelsutredningensförslag (se bl.a. SkU 1987/88:5). Sedan regeringen förklarat siginte vara beredd att lägga fram någon proposition med anledning av utredningensförslag (se ovan s. 8) uttalade skatteutskottet att de viktiga frågor somingått i utredningens uppdrag inte fick skjutas åt sidan. Utskottet utgick frånatt denna och andra alkoholhandelsfrågor skulle komma att uppmärksammas avregeringen och i det fortsatta arbetet med de alkoholpolitiskafrågorna och avstyrkte de då aktuella motionsyrkandena med hänvisning härtill(SkU 1987/88:22 s. 18). Frågan hur ekonombk mbskötsamhet skall beaktas vid prövningenav serveringstillstånd tas upp i två motioner, So211 av m.fl.(m, fp, c) och So535 av och (båda m). 1 motionSo211 yrkas att regeringen skall ges till känna att beslut i ärenden rörandeserveringstillstånd inte skall kunna fattas enbart på grund av misstanke omskattebrott eller ekonomisk försumlighet utan först sedan dom har fallit. Imotion 5o535 yrkas att hos regeringen begär förslag till ändring avlagen (1977:293) om handel med drycker (LHD) så att viktiga rättsprinciper inteåsidosätts. I båda motionerna vill motionärerna fåsta uppmärksamheten på att engrupp näringsidkare kan fråntas sina försörjningsmöjligheter enbart på grund avmisstanke om ekonomisk brottslighet. Detta förhållande anser motionärerna intevara tillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt. Enligt rusdryckslörsäljningslörordning kundetillstånd till servering av rusdrycker meddelas endast om sökanden hade gjortsig känd för ordentlighet och det med hänsyn till hans personliga egenskaper iövrigt och andra förhållanden kunde anses lämpligt att han fick bedrivarörelsen. Genom LHD skärptes kraven på den sökandes lämplighet. År 1986kompletterades lämplighetskravet vid tillståndsgivning-en.