bet · GD01UU16 · 1989-12-31 00:00:00 — Viseringsbestämmelser tillämpas normalt ömsesidigt. Detbetyder att man på svensk sida bör vara beredd att tillämpa samma rutiner förbesökare från ett östland som man vill skall gälla för egna medborgares resortill landet i fråga. Därav följer att även förslag om att verka för lättnaderför svenska resenärer till inkl. måste bedömas i ljusetav de resonemang som redovisats ovan. Med hänsyn till det anförda förklarar utskottet yrkande 15i motion U518 (c) och motion U526 (fp) besvarade. Utskottet har i detta betänkande delat upp behandlingen avmotionerna efter det berörda samarbetets art snarare än utifrån geografiskakriterier. En sådan uppläggning är motiverad av det förhållandet att Central-och i flertalet motioner behandlas som en helhet. Endast i ettavseende blir i motionerna en geografisk princip dominerande, och det gällersamarbetet med . Att så är fallet beror enligt utskottets mening på detsärskilda engagemang som finns i det svenska samhället för de baltiskaländernas demokrati- och frihetssträvanden. Utskottet finner det naturligt attlåta detta speciella förhållande också återspeglas i betänkandet, i synnerhetsom förslagen om samarbete med är talrika och varierade. Utskottet behandlade utförligt relationer till de baltiska 28 republikernai ett betänkande (1988/89:UU21). terades bl.a. att "och de baltiska republikerna känner en 1989/90:UU16 samhörighet,betingad av geografiska, historiska och kulturella skäl. Det är därför förSverige särskilt glädjande att den nya sovjetiska politiken bland annat förtmed sig en möjlighet för de baltiska republikerna att ge uttryck åt nationellaoch folkliga strävanden." Utskottet vill självfallet åter understrykadenna bedömning. Mindre än har gått sedan detta skrevs, och underdenna korta tid har större förändringar ägt rum i än under hela denövriga efterkrigsperioden. En grundläggande faktor bakom denna snabba utvecklinghar varit den sovjetiska ledningens strategi att söka övervinna den ekonomiskakrisen i landet genom en djärv demokratisering av det politiska systemet ochhela samhället i . Också den sovjetiska utrikespolitiken har fåttdet uttalade målet att tjäna dessa syften. Det är bl.a. konsekvenserna av dennapolitik som givit så dramatiska resultat i . Denlöftesrika sovjetiska reformprocessen innehåller fortfarande oklarheter ochmotsägelsefyllda element, men för varje nytt steg som där tas mot demokrati tersig återgången till den gamla ordningen alltmer osannolik. För del innebär den fortgående demokratiseringenatt frågan om de baltiska republikernas självständighet och nationellaoberoende alltmer ställs på sin spets. Den deklaration som Litauensfolkförsamling avgav om att litauerna vill utöva sin rätt tillnationellt självbestämmande genom en självständig stat uttrycker en starkfolklig vilja. Utskottet ställer sig bakom regeringens uttalande i anledningdärav om att vi på svensk sida utgår från att det litauiska folkets legitimarätt till nationellt självbestämmande skall uppfyllas i enlighet medbestämmelserna och andemeningen i Helsingforsdokumentet. Utskottet vill härockså ställa sig bakom vad statsministern efter sammanträde med utrikesnämndenden uttalade, nämligen att allt våld eller hot om våld äroacceptabelt. Ingripande av sovjetisk militär i riskerar att förvärraett redan allvarligt läge. Händelseutvecklingen ger därför anledning tillbetydande oro. speciella möjligheter att som grannland bistå debaltiska folken får en särskild relevans när deras självständighet ökar.Utskottet anser att detta är ett förhållande som generellt bör beaktas i defortsatta diskussionerna om svenskt samarbete med , även om utvecklingennu går så snabbt att någon entydig situationsbeskrivning knappast kan läggastill grund för behandlingen av de i motionerna framförda förslagen. Utskottetutgår därför ifrån att regeringen noga följer utvecklingen i syfte att utarbetaen beredskap till utvidgade svenska insatser. I två motioner framförs förslag om allmänt ekonomiskt stödtill . I yrkande I i motion U514 (m) föreslås ett särskilt samarbetsprogramför inom ramen för Östeuropapolitiken. De flesta i östsamarbetetförekommande inslagen speciellt utformade för baltiska behov finns med blandförslagen. 4 1989/90. Utskottetkonstaterar att i det av regeringen föreslagna programmet 1989/90:UU16 om enmiljard kronor för samarbete med förekommer sommottagare på de flesta aktuella samarbetsområden. Något behov av ett särskiltsamarbetsprogram just för anser utskottet därför inte föreligga. Yrkande 1 i motion U514 (m) avstyrks därmed. Enligt yrkande 2 (delvis) i motion U237 (fp) föreslås attsvenska staten bör medverka till att de baltiska länderna får del av förmånligalån. Utskottet konstaterar att den pågående ekonomiskadecentraliseringen i paradoxalt nog har haft en för Baltikumnegativ konsekvens vad beträffar möjligheterna att finansiera samarbetet medväst. Med hänvisning till överförandet av allt fler ekonomiska beslut tillunionens delrepubliker anser sig den centrala sovjetiska utrikeshandelsbankeni enligt vad utskottet inhämtat ej längre kunna ansvara för debetalningsåtaganden som görs av baltiska företag i samband med importaffårer.Någon annan kreditvärdig instans som skulle kunna göra motsvarande åtagandenfinns inte. Denna situation innebär således att de baltiskaimportörerna ej kan anses ha en ställning som gör det möjligt för EKN attbevilja svenska exportkreditgarantier. Utan dylika garantier är svenskbankfinansiering över huvud taget svår att ordna för affärer med . Genom denna utveckling på vägen mot ekonomisksjälvständighet har alltså de baltiska länderna, just när svenskt stöd ärmotiverat, hamnat i en från finansieringssynpunkt betydligt sämre situation äntidigare. Utskottet finner det angeläget att regeringen skyndsamtutreder vilka alternativa vägar som är möjliga för att i denna situationerbjuda möjligheter till ett ökat samarbete med det svenska näringslivet. Med det anförda anser utskottet yrkande 2 i denna del imotion U237 (fp) besvarat. I motionerna framförs en lång rad förslag om stöd tillolika utbildningsinsatser. I tre yrkanden, nämligen yrkande 8 i motion U237(fp), yrkande 4 i motion U536 (c) och i motion U539 (m) föreslås stöd tilluppbyggandet av ett agrart kunskaps- och utbildningscentrum i i syfteatt underlätta återinförandet av familjejordbruket. Projektet har utarbetats isamarbete mellan svenska och estniska organisationer och forskningsinstitut.Även har bidragit till seminarier som led iförberedelserna av projektet. I andra yrkanden föreslås ett varierat stöd till ungdomar,studenter och fårdiga specialister inom ämnen som miljövård, ekonomi och förvaltning, såväl i genom att där ordna seminarier som i genom att i stor skala inbjuda baltiska deltagare till svenska konferenser och seminarier. Även speciella utbildningsinsatser i Sveri- 30 Det gäller motion U507 (fp), yrkande 2 (delvis) i motion U237 (fp)och yrkandena 3 och 6 i motion U536 (c). I motion U535 1989/90:UU16 (s)föreslås en satsning på forskning vid baltiska universitet, och i yrkande 6 imotion U514 (m) föreslås en gästprofessur i ekonomi vid i yrkande 2 i motion U210 (c) föreslås samarbete mellan i . Om samtliga dessa yrkanden vill utskottet framhålla attutbildningsområdet intar en prioriterad plats i det samarbete med Central- ochÖsteuropa som regeringen föreslagit. För liksom för Central-ochÖsteuropa generellt gäller det i första hand sådana insatser som är av relevansför att förbättra miljön och underlätta övergången till ett demokratiskt ochmarknadsorienterat samhälle. Utskottet stöder denna allmänna inriktning ochvill därtill understryka att hela det svenska samhället med alla dess enskildaorganisationer och föreningar kan göra en betydande insats för att öka person-och erfarenhetsutbytet mellan och de baltiska länderna.Utbildningsbehoven gäller i hög grad just praktiska erfarenheter av fungerandeinstitutioner, varför företag och organisationer kan göra en stor insats genomatt erbjuda praktikplatser. En administrativ ordning för beredningen av de medstatligt svenskt stöd finansierade insatserna har tagit form på sätt somutskottet ovan skildrat. Det är denna beredningsorganisations uppgift att görade närmare prioriteringar och avvägningar som erfordras för en fördelning avdet statliga stödet. Det bör enligt utskottets mening inte vara riksdagensuppgift att uttala sig om enskilda projektförslag, vilkas prövning naturligenhör hemma i denna beredning. Därmed betraktas yrkandena 3, 4 och 6 i motion U536 (c),yrkande 2 i denna del och yrkande 8 i motion U237 (fp), motionerna U507 (Ip),U535 (s), U539 (m), yrkande 2 i motion U210 (c) samt yrkande 6 i motion U514(m) som besvarade. I motion U527 (fp) föreslås ett stöd tillsvenskundervisningen på i svenskbygden i . Förslaget återspeglardet intresse som finns inte bara i svenskbygderna och inte bara i utangenerellt i för att förbättra möjligheterna att studera svenska.Utskottet noterar att har mottagit ett stort antalförfrågningar om stöd till svenskundervisning i form av läromedel ochgästföreläsningar. Önskemål om att ordna sommarkurser i svenska med hjälp avutsända svenska lärare har också framförts till institutet. Svenska institutets möjligheter att möta denna efterfråganinom ramen för den normala budgeten är emellertid enligt vad utskottet inhämtatbegränsade. Något särskilt anslag för stöd till svenskundervisning i Baltikumfinns ej, utan institutets insatser får avvägas mot stödet tillsvenskundervisningen i resten av världen. Någon anslagsökning som gör detmöjligt att ta hänsyn till den kraftigt ökade efterfrågan från harinte heller skett. Det är enligt utskottets mening önskvärt att vissa resursertillförs för detta syfte. Utskottet finner det därför naturligt att ett stöd via institutet till svenskundervisning i Baltikumtas upp till prövning inom den del av det planerade öst- 1989/90:UU16 samarbetetsom anslås till området kultur, information, utbildning och Utskottet anser därmed motion U527 (fp) besvarad. Ett sätt att möjliggöra utbildning och erfarenhetsutbyteför ungdomar från är att erbjuda möjligheten till feriearbete ellerannat-temporärt arbete i . Ett sådant förslag framförs i yrkande 11 imotion U237 (fp). Utskottet noterar att regeringen i regeringsförklaringenuttalat sin avsikt att snabbt utreda möjligheterna för unga balter atttemporärt arbeta och praktisera i . Enligt vad utskottet inhämtat pågårför närvarande arbetet på att utforma ett förslag härom, enligt vilket sådanamöjligheter i viss omfattning kommer att föreligga. Utskottet betraktar därmed yrkande 11 i motion U237 (fp)som besvarat. I några motioner lämnas förslag till insatser på hälso-och sjukvårdsområdet, bl.a. med hänvisning till den hälsofara sommiljöförstöringen utgör. I motion U528 (fp) föreslås att ett åtgärdsprogramskall utarbetas i samarbete med hälsoministerierna i . Programmetskall enligt motionärerna omfatta sjukvårdsutbildning och erfarenhetsutbyte ochkanalisering av överbliven sjukvårdsutrustning till . Enligt yrkande12 i motion U237 (fp) föreslås att barn från mest miljöförstördaområden skall få möjlighet att komma till föratt få möjlighet att förbättra sin hälsa. Utskottet konstaterar att medan miljöområdet som sådantfått hög prioritet i det svenska östsamarbetet, har något direkt statligt stödtill hälso- och sjukvård ej planerats. Med hänsyn till behovet att föreffektivitetens skull koncentrera det statligt finansierade samarbetet medBaltikum till vissa prioriterade huvudområden, så som skett i regeringensförslag, kan utskottet inte tillstyrka att ett åtgärdsprogramför hälso- och sjukvårdsstöd också utarbetas för detta samarbete. Utskottetvill i stället peka på detta angelägna område som väl lämpat för insatser genomfrivilliga organisationer och även genom landstingen, inom de gränser som gällerför dessas kompetens. Med det anförda avstyrker utskottet motion U528 (fp) ochyrkande 12 i motion U237 (fp). I yrkande 1 i motion U536 (c) föreslås förbättradeflygkommunikatio ner till de baltiska huvudstäderna, och i yrkande 2 i samma motion föreslås förbättrade fårjeförbindelser. Enligt vad utskottet inhämtat kommer såväl SAS som Aeroflot att öka sina flygningar mellan Stock holm och . kommer det enligt planerna att finnas en 32 direkt förbindelse mellan de två städerna. mellanRiga och kommer trafiken enligt planerna att nå 1989/90:UU16ungefårligen samma turtäthet, men i detta fall kommer förbindelserna tillsvidare att gå dels via , dels via . Några konkreta planer påflygförbindelser mellan och föreligger såvitt utskottetkunnat inhämta inte. Också vad gäller fårjetransporter ökar förbindelserna. Enreguljär fårjeförbindelse med tre turer kommer att öppnas mellanStockholm och . Härtill kommer kryssningsförbindelser såvältill som . Med det anförda anser utskottet yrkandena 1 och 2 i motionU536 (c) besvarade. I yrkande 9 i motion U514 (m) föreslås att regeringenskall ta initiativ till en utbyggnad av telefonförbindelserna mellan Sverigeoch . Kontakter pågår enligt vad utskottet inhämtat för närvarandemellan berörda telemyndigheter. Bakgrunden är att tekniska förutsättningarredan anses föreligga för en väsentlig utvidgning av antalet telefonlinjer ochäven för en automatisering av förbindelserna. Utskottet noterar med tillfredsställelse den utveckling avtransporter och kommunikationer mellan och som pågår. Denligger i samtliga parters intresse och kommer att underlätta ett utbyggtsamarbete i regionen. Med det anförda anser utskottet yrkande 9 i motion U514(m) besvarat. I några motioner föreslås utvidgade parlamentariskakontakter med . I yrkande 3 i motion U551 (vpk) föreslås att riksdagenskall utveckla de bilaterala kontakterna med de baltiska parlamenten. Förutsättningarnahärför har enligt utskottets mening ökat väsentligt sedan fria och demokratiskaval till de tre baltiska parlamenten hållits. Under föregående årbesökte konstitutionsutskott och . Under innevarandeår planerar talman med en delegation samt därtill ytterligare utskottatt besöka . Utskottet noterar med tillfredsställelse talmannens planerpå att inbjuda delegationer från de tre nyvalda baltiska parlamenten tillSverige. Utskottet ansluter sig till motionärens bedömning att en fortsattbreddning av de parlamentariska kontakterna är önskvärd och konstaterar att enutveckling i denna riktning äger rum. Därmed anser utskottet yrkande 3 i motion U551 (vpk) sombesvarat. 1 yrkande 1 i motion U237 (fp) föreslås att skalli kontakterna med de övriga medlemsländerna i Nordbka rådet verka för att de baltiska unionsrepublikerna inbjuds att delta i verk samhet. Utskottet behandlade kontakterna mellan de baltiska folkfron terna och föregående år (1989/90:UU9). Utskottet hän visade då till de kontakter som höll på att tas mellan 33 och Högsta i . besöket iHelsingfors gav en impuls till dessa kontakter, 1989/90:UU16 men redandessförinnan hade presidium givit presidiesekreteraren iuppdrag att utarbeta konkreta förslag till hur kontakter medparlamentariker i och skulle kunna utvecklas. Efter besökav presidiesekreteraren i beslöts vid Nordiska rådetssession i att en delegation skulle besöka och de baltiskaländerna i syfte att diskutera fortsatta kontakter. Utskottet noterar med tillfredsställelse att förbindelsernamellan och de folkvalda församlingarna i och iBaltikum utvecklas. Utskottet vill göra samma hänvisning som föregående år,nämligen att det inte finns någon anledning för riksdag att ta någrainitiativ i denna fråga. Det är en uppgift för självt att drivaden vidare. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 1 i motionU237 (fp). I motion U525 föreslås att , och Litauenges gäststatus i . En sådan åtgärd skulle enligt motionärernaunderstryka det europeiska intresset av kontakter med de tre länderna ochmarkera vår positiva hållning till den utveckling som äger rum. Utskottet konstaterar att fyra länder erhöll gäststatus iEuroparådets parlamentariska församling , nämligen , , Jugoslavienoch . har och ansökt om sådangäststatus. Någon gäststatus utöver den som gäller i denparlamentariska församlingen förekommer ej i . Utskottet anser detvara den parlamentariska församlingens uppgift att själv fatta beslut om eventuellaerbjudanden om sådan gäststatus. Utskottet avstyrker därmed motion U525 (fp). I yrkande 14 i motion U237 (fp) föreslås inrättande iSverige av någon slags informationsfunktion för att hjälpa gästande balter iSverige till rätta och lotsa dem till de organisationer och institutioner deönskar få kontakt med. Utskottet konstaterar i anledning av detta förslag attbesökare från naturligtvis har samma möjligheter att få hjälp medkontakter med olika organ i som besökare från andra länder. Därtillfinns det som motionärerna själva påpekar särskilda möjligheter till hjälpgenom insatser från t.ex. de exilbaltiska organisationerna i . En förstärktsvensk närvaro i , möjligen i form av informationskontor eller någonannan form av informationsservice, skulle också på ett tidigt stadium kunnahjälpa blivande resenärer till rätta. Utskottet utesluter inte att ytterligareformer för att tillgodose detta behov kan komma att aktualiseras, men finnerdet inte motiverat att tillstyrka någon utredning om informationsfunktionför baltiska besökare i . 34 Med det anförda avstyrkerutskottet yrkande 14 i motion U237 (fp). I yrkande5 i motion U514 föreslås att bör verka för att en 1989/90:UU16 gemensamkommbsion av hbtoriker från och upprättas för att gå igenomrelationerna mellan och de baltiska länderna under 1930- och1940-talen. Ehuru kommissionen enligt motionärerna bör vara fristående bör denkunna finansieras med medel avsedda för samarbetet med . Utskottet serpositivt på ökat samarbete mellan svenska och baltiska historiker. Utskottetvill inte utesluta att bidrag till historieforskningen skulle kunna ingå iinsatser till stöd för forskningen, men det är enligt utskottets mening ejmotiverat att göra något uttalande om just motionärernas förslag i förhållandetill andra projekt som kan bli aktuella i beredningen av ett dylikt samarbete. Med det anförda anser utskottet yrkande 5 i motion U514(m) besvarat. 1. beträffande deltagande istabilberingsåtgärder för attriksdagen förklarar yrkande 7 i motion 1989/90:U517 besvarat med vad utskottetanfört, 2. beträffande medverkan iöverbryggningslån tid attriksdagen avslår yrkande 8 i motion 1989/90:U517, 3. beträffande deltagande i europebka utvecklings banken () attriksdagen förklarar yrkande 6 i motion 1989/90:U517 besvarat med vad utskottetanfört, 4. beträffandeöstsamarbetets allmänna inriktning attriksdagen förklarar yrkandena 1 och 8 i motion 1989/90:U249, yrkande 14 imotion 1989/90:U518 samt yrkande 1 i motion 1989/90:U551 besvarade med vadutskottet anfört, 5. beträffande införandet av marknadsekonombkainstitutioner att avslår yrkandena 1 och 9 i motion 1989/90:U517, I(m) 6. beträffandestöd lill uppbyggnaden av demokratbka partier att förklarar motion 1989/90:U508 och yrkande 4 i motion 1989/90:U517 besvarade med vad utskottetanfört, attriksdagen förklarar yrkande 10 i motion 1989/90:U237 och yrkande 9 i motion1989/90:U249 besvarade med vad utskottet anfört, 8. beträffandestöd tid uppbyggnad på det kyrkliga området attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1989/90:U517 besvarat med vad utskottetanfört, 9. beträffande stöd till uppbyggande av en fri press 1989/90:UU 16 att förklarar yrkande 2 i motion 1989/90:U517 och ifrågavarandedel av yrkande 4 i motion 1989/90:U518 besvarade med vad utskottet anfört, 10. beträffande förbindeber mellan sydöstra ochÖst samt attriksdagen förklarar yrkande 4 i motion 1989/90:A12 och yrkande 6 i motion1989/90:A117 besvarade med vad utskottet anfört, 11. beträffande bilaterala kontakter mellan deparlamentarbka organen i och attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1989/90:U551 besvarat med vad utskottetanfört, 12. beträffande östsamarbetets organbation inom densvenska förvaltningen attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1989/90:U249, yrkande 12 i motion1989/90:U517 och yrkande 12 i motion 1989/90:U637 besvarade med vad utskottetanfört, 13. beträffandeinriktningen av svenskt miljösamarbete attriksdagen förklarar yrkande 6 i motion 1989/90:U208, yrkande 1 i motion1989/90:U218, yrkande 1 i motion 1989/90:U232 samt ifrågavarande del av yrkande2 i motion 1989/90:U657 besvarade med vad utskottet anfört, 14. beträffandemiljösamarbete på regional och nivå att förklarar yrkande 2i motion 1989/90:U232, motion 1989/90:U543 samt ifrågavarande del av yrkande2 i motion 1989/90:U657 besvarade med vad utskottet anfört, 15. beträffandeWisla-projektet i attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1989/90:U242, yrkande 4 i motion1989/90:U249 samt ifrågavarande del av yrkande 3 i motion 1989/90:U518besvarade med vad utskottet anfört, 16. beträffandestöd lill Svensk-pobka miljöföreningens projekt att förklarar yrkande5 i motion I989/90:U249 besvarat med vad utskottet anfört, attriksdagen förklarar yrkande 4 i motion 1989/90:U208 besvarat med vad utskottetanfört, 18. beträffandeinrättande av en europebk miljöfond attriksdagen avslår yrkande 5 i motion 1989/90:U220 och yrkande 10 i motion1989/90:U637, 2(c, mp) 19. beträffandes.k. attriksdagen avslår motion 1989/90:U230 och ifrågavarande del av yrkande 3 imotion 1989/90:U518 och förklarar .motion 1989/90:U207 besvarad med vadutskottet anfört, 3(c, mp) 20. beträffandeskuldbyte för satsningar på miljövårdsprojekt attriksdagen avslår yrkande 3 i motion 1989/90:U249 och yr- -id- kande 5 imotion 1989/90:U518, 4(fp, c, mp) 1989/90:UU16 21. beträffande exportråds roll för samarbetemellan svenska småföretag och , och , attriksdagen förklarar yrkande 16 i motion 1989/90:U518 besvarat med vadutskottet anfört, 22. beträffande utökadsiipendiatverksamhet och forskarutbyte att förklarar yrkandena 6 och 7 i motion 1989/90:U249, yrkande 5 i motion1989/90:U517 samt ifrågavarande del av motion 1989/90:U505 besvarad med vadutskottet anfört, 23. beträflandevidgat kulturutbyte mellan konstnärliga organbationer attriksdagen förklarar ifrågavarande del av motion 1989/90:U505 besvarad med vadutskottet anfört, 24. beträffandesamarbete i fråga om högre utbildning attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1989/90:U550 besvarat med vad utskottetanfört, 25. beträffandekunskapsöverföring på skolans område att avslår motion 1989/90:U231, 26. beträffandesnabb hjälp till barn attriksdagen förklarar motion 1989/90:U209 besvarad med vad utskottet anfört, 27. beträffandenödhjälp till attriksdagen förklarar yrkande 10 i motion 1989/90:U249 besvarat med vadutskottet anfört, attriksdagen förklarar yrkande 15 i motion 1989/90:U518 och motion 1989/90:U526besvarade med vad utskottet anfört, 5(fp, c, mp) 29. beträffande särskilt samarbetsprogram för att avslår yrkande 1 i motion 1989/90:U514, 7(m) 30. beträflandeförmånliga lån till attriksdagen förklarar yrkande 2 i denna del i motion U237 besvarat med vadutskottet anfört, 31. beträffande agrart kunskaps- och utbildningscentrumi land attriksdagen förklarar yrkande 8 i motion 1989/90:U237, yrkande 4 i motion1989/90:U536 och motion 1989/90:U539 besvarade med vad utskottet anfört, 32. beträffandeutbytesprogram med attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1989/90:U210, yrkande 2 i denna del imotion 1989/90:U237, motion 1989/90:U507, yrkande 6 i motion 1989/90:U514,motion 1989/90:U535, yrkandena 3 och 6 i motion 1989/90:U536 besvarade med vadutskottet anfört, 33. beträffandesvenskundervbningen på Nuckö attriksdagen förklarar motion 1989/90:U527 besvarad med vad utskottet anfört. 34. beträffandetemporärt arbete för ungdomar från /90:UU16 att förklarar yrkande 11 i motion 1989/90:U237besvarat med vad utskottet anfört, 35. beträffandeåtgärdsprogram för häbo- och sjukvård att avslår yrkande 12 i motion 1989/90:U237 och motion1989/90:U528, 8(fp) 36. beträffande förbättrade fiyg- ochfärjeförbindeber med Balti kum att förklarar yrkandena 1 och 2 i motion1989/90:U536 besvarade med vad utskottet anfört, 37. beträffandeförbättrade teleförbindeber med attriksdagen förklarar yrkande 9 i motion 1989/90:U514 besvarat med vad utskottetanfört,