bet · GD01SfU10 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 SfUlO 1 betänkandet behandlas proposition 1989/90:100, bil. 7,anslagen D 1. Bidrag till sjukförsäkringen och D 5. Bidrag till ersättning vidnärståendevård jämte motioner. Utskottet tillstyrker bifall till regeringensanslagsframställningar. Motionerna i anslutning till anslaget D 1. Bidrag tillsjukförsäkringen tar beträffande sjukpenningförsäkringen bl.a. upp frågor omarbetsgivarperiod eller arbetsgivarinträde och kompensationsnivån inomsjukpenningförsäkringen. Utskottet avstyrker bifall till dessa motioner medhänvisning till att regeringen avser att lägga fram förslag om atten arbetsgivarperiod skall införas fr.o.m. . Beträfiande sjukvårdsförsäkringen läggs i propositionenfram förslag om att fr.o.m. sjukpenningavdraget vid sjukhusvårdskall höjas till högst . per dag och att patientavgiften vid läkemedelsinköpskall höjas till högst . vid varje inköpstillfålle. Utskottet tillstyrkerförslagen och avstyrker bifall till motionsyrkanden i denna fråga ävensom andramotionsyrkanden rörande läkemedelsfrågor. 1 anslutning till anslaget D 5. Bidrag till ersättning vidnärståendevård behandlar utskottet några motioner vari begärs olikatillkännagivanden om hur ersättningsformen bör utvidgas. Utskottet avstyrkerbifall även till dessa motioner. Förslaget till medelsanvisning tillstyrks avutskottet. Tillbetänkandet har fogats 13 reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen () har i proposition1989/90:100, bil. 7, litt D. föreslagit att anta förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, anta förslaget till lag om ändring i lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader m.m.. 1 1989/90. anta förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän 1989/90:SfU10 (Dl) till Bidrag till sjukförsäkringen för budgetåret1990/91 anvisa ett förslagsanslag på 9 , (D5) till Bidrag till ersättning vid närståendevård för /91 anvisa ett förslagsanslag på . Lagförslagenåterfinns i bilaga till betänkandet. I detta betänkande behandlas följande väckta motioner. 1989/90:5f204 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring i 21 kap. lagen om allmänförsäkring (AFL) vad avser rätten att teckna frivillig sjukförsäkring i enlighetmed vad i motionen anförts. 1989/90:5f214 av och Carl-JohanWilson (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående frikort för sjukvårdskostnader. 1989/90:Sf216 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 3kap. 7 § AFL, att flexibel sjukskrivning möjliggörs enligt motionens förslag. 1989/90:5f229 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrad sjukpenning i samband med löneförhandlingar. 1989/90:Sf236 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att hos regeringen begär att en försöksverksamhetmed arbetsgivarperiod vid två försäkringskassor av ettår genomförs. 1989/90:Sf242 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ensamordning i tiden mellan sjukpenning- och löneutbetalningar. 1989/90:Sf244 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna behovet avförändring av socialförsäkringssystemet i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90:Sf251 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring av 21 kap. lagen om allmänförsäkring i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90:Sf259 av m.fl. (m) vari yrkas 4. att beslutar att kompensationsnivån isjukpenningförsäkringen fr.o.m. skall ändras till underde första i enlighet med vad i motionen anförts. 5. attriksdagen hos regeringen begär förslag om s.k. arbetsgivarpe- 1989/90:SfU10 riod ienlighet med vad i motionen anförts i sådan tid att den kan träda i kraft den 1januari 1991. 1989/90;Sf265 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att kostnaderna för resor till och frånbehandlingsanläggning samt kostnaderna för mjukgörande salvor skall omfattasav högkostnadsskyddet. 1989/90:51279 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbetalning av sjukpenning. 1989/90:5f287 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om egenföretagarnasberäkningsgrund för sjukpenning. 1989/90:Sf304 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att skaparegler för rabattering av efamol vid sjukdomen syndrom. 1989/90:51312 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omarbetsgivarinträde i sjukförsäkringen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avregler och tillämpning inom sjukförsäkringen, 3. att riksdagenbeslutar att ersättningsnivån inom sjukförsäkringen sänks till för den delav inkomsten som överstiger 4,5 basbelopp. 1989/90:5014 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutvidgning av rätten till närståendepenning för vård av svårt sjuka i hemmet. 1989/90:5f316 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att ungdomar som fyllt och som ansesbehöva fortsatt specialdiet på grund av sjukdomen PKU även i fortsättningenskall kunna få livsmedelsrekvisitioner. 1989/90:5017 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenavslår de i proposition 1989/90:100 föreslagna höjningarna avpatientavgifterna vid sjukhusvård och läkemedelsinköp, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omindexreglering av patientavgifter. 1989/90:5035 av Etving () vari yrkas attriksdagen begär förslag av regeringen om ändrade regler för ersättning ochledighet för närståendevård i enlighet med vad som anges i motionen. 1989/90:5038 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om närståendepenningen. 1989/90:5039 av och () vari l989/90:SfU10 yrkas attriksdagen begär att regeringen skall återkomma till med förslag omfrikort för utsatta vårdkonsumenter. 1989/90:5046 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till införande av s.k. arbetsgivarperiod enligt deriktlinjer som angivits i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöverkompensationen vid korttidsfrånvaro, 4. att hos regeringen begär förslag omavskaffande av de fasta nivåerna i sjukpenningförsäkringen, 7. alt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för kartläggning och analys av manlig ochkvinnlig sjukfrånvaro. 1989/90:5054 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnärståendepenning vid läkarbesök. 1989/90:5062 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attsjukpenning för företagare bör utgå efter den inkomst på vilken avgiften tillsjukförsäkringen är grundad. 1989/90:5074 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar sänka avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter i samband medinförande av en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen i enlighet med vad som imotionen anförts. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Fi213. 1989/90:Sf519 av m.fl. (fp) vari yrkas 6. attriksdagen hos regeringen begär förslag till en ändring i 3 kap. 5 § lagen om allmän försäkring(AFL) enligt vad i motionen anförts. Motiveringen återfinns i motion1989/90:Ub267. Den som är försäkrad enligt lagen om allmän försäkring (AFL)och bosatt i skall vara inskriven hos allmän försäkringskassa fr.o.m.den månad då hon eller han fyller . Inskrivningen medför rätt tillsjukpenning om den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst uppgår till minst6 . Den sjukpenninggrundande inkomsten motsvarar den inkomst i pengareller vissa naturaförmåner som den försäkrade kan antas för år räknat komma atttills vidare erhålla av eget arbete, antingen på grund av anställning ellergenom annat förvärvsarbete. Sjukpenningutgår vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med 1989/90:SfU 10 Om den försäkrade är föremål för rehabiliteringsåtgärd, skallarbetsförmågan anses nedsatt i den mån åtgärden hindrar henne eller honom attutföra förvärvsarbete. Vid fullständig nedsättning av arbetsförmågan utges helsjukpenning och i annat fall halv sjukpenning. Sjukpenningen avses normalt ge90 % kompensation för det inkomstbortfall som sjukdomen orsakar. Fr.o.m. gäller nya regler förberäkning av ersättning från sjukpenningförsäkringen vid korttidssjukdom.Reglerna innebär att ersättning utgår även för insjuknandedagen. För anställdautgår sjukpenningen enligt en särskild beräkningsmetod med timbe-räkning försjukperioder som varar och av ensjukperiod. Ersättningen har anpassats till den ordinarie arbetstiden ellermotsvarande normala arbetstid då den försäkrade skulle ha utfört förvärvsarbeteom hon eller han inte blivit sjuk. Ersättningen utges enbart för de dagar dåden försäkrade avstår från förvärvsarbete och fastställs med densjukpenninggrundande inkomsten som utgångspunkt. Ersättningen per timmeberäknas som kvoten av av den sjukpenninggrundande inkomsten och denförsäkrades årsarbetstid, dvs. den ordinarie tid som den försäkrade beräknasutföra förvärsarbete mätt i timmar . Sjukförsäkringen finansieras till med statsbidrag ochtill med socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiftentill sjukförsäkringen utgör av avgiftsunderlaget för arbetsgivare och9,av avgiftsunderlaget för egenföretagare. Antalet ersatta sjukdagar per försäkrad minskade mellanåren 1978 och 1983 från 22,8 till 18,4, men har därefter ökat. För år 1989beräknas antalet ersatta dagar per försäkrad uppgå till 26,2. Siffran är dockinte jämförbar med tidigare siffror på grund av ändrad beräkning av ersattadagar efter timsjukpenningreformen. Sjukfall med längre varaktighet än 90 dagarsvarade för av sjukdagarna, medan sjukfall med kortarevaraktighet än svarade för av sjukdagarna. De totala utgifternaför sjukpenningförsäkringen beräknas för /91 till ca 40miljarder och övriga sjukförsäkringskostnader till ca 20 miljarder. Kompensation för inkomstförlust vid sjukdom Mot bakgrund av de kostnadsökningar som skett inomsjukpenningförsäkringen anser motionärerna i motion Sf259 av m.fl.att det är väsentligt att genomföra regeländringar som ger minskade kostnader,som det stärker försäkringssystemets legitimitet. En förändring sombör vidtas är att man avskaffar överkompensationen i försäkringsersättningen.Motionärerna föreslår att ersättningsnivån inom sjukpenningsystemet fr.o.m. den1 sänks till av en sjukperiod(yrkande 4) och att en s.k. arbetsgivarperiod, dvs. att arbetsgivaren betalarsjuklön när den anställde är sjukskriven, införs fr.o.m. (yrkande 5). Arbetsgivarperioden föreslås omfatta av ettsjukfall och ävensjuklönen föreslås utges av den lön som skulle ha 1989/90:SfU10 utgått omden anställde hade arbetat. Motionärerna beräknar besparingen på grund av denlägre kompensationsnivån inom sjukpenningförsäkringen till minst 2,4 miljarderoch besparingen på grund av införandet av en arbetsgivarperiod till ca 15miljarder . Dessutom förväntar de att en arbetsgivarperiod minskarpersonalbehovet vid försäkringskassorna med 4 0005 000 årsarbetskrafter,vilket skulle frigöra resurser bl.a. för angelägna rehabiliteringsinsatser. Även i motion S046 av m.fl. föreslås attarbetsgivarnas ansvar för sjukfrånvaron skall ökas genom att enarbetsgivarperiod införs (yrkande 1). Motionärerna vänder sig ocksåmot att en överkompensation i vissa fall kan uppkomma under kortare sjukfalloch begär ett tillkännagivande om att överkompensationen skall avskaffas(yrkande 2). m.fl. begär i motion 5f236 yrkande 1 atten försöksverksamhet med en arbetsgivarperiod skall startas vidtvå försäkringskassor av , medan m.fl. imotion S074 begär beslut om att sänka uttaget av arbetsgivaravgifter i sambandmed införande av en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. m.fl. anser i motion S012 attkostnadsökningarna inom sjukförsäkringen för sjukfall kanbegränsas genom att arbetsgivaren utger lön löneavdrag under sjukdomenoch sedan får ersättning från för kostnaderna för sjuklönen.Även dessa motionärer anser att man måste komma till rätta medöverkompensationen under kortare sjukfall och begär tillkännagivanden tillregeringen i de nämnda frågorna (yrkandena 1 och 2). Vidare begär de attsjukpenningens kompensationsnivå sänks till för den del av inkomsten somöverstiger 4,5 basbelopp (yrkande 3). I regeringsförklaringen sägs att lagfåstsjuklön av en sjukdomsperiod skall införas från den 1januari 1991. Regeringen återkommer till denna fråga i sin avlämnadeproposition 1989/90:114 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m., enligtvilken regeringen avser att lägga fram förslag om att arbetsgivarnafr.o.m. åläggs att betala ut sjuklön till sina anställda förde första av varje sjukdomsperiod. bör enligtpropositionen sjukförsäkringsavgiften sänkas med en procentenhet. Regeringenberäknar att sjukförsäkringens utgifter minskar med ca ochinkomsterna med . Åtgärden ger enligt propositionenarbetsgivarna starkare direkta incitament att förbättra arbetsmiljö ocharbetsorganisation, så att sjukfrånvaron minskar. Med hänsyn till vad sålunda förutskickats kan enproposition i frågan förväntas senast till början av nästa års riksmöte.Utskottet konstaterar att flera av motionsförslagen skulle komma att helt ellerdelvis tillgodoses om reglerna för kompensation avett sjukdomsfall ändras i enlighet med vad som uttalats från regeringens sida.Utskottet vill inte nu föregripa beredningen av den kommandepropositionen genom några uttalanden med anledning av 1989/90:SfU 10 deförevarande motionerna, och utskottet föreslår därför att dessa nu inte skallföranleda någon åtgärd. Utskottet behandlar i detta sammanhang även yrkande 7 imotion S046 av m.fl. Motionärerna framhåller att kvinnornagenomgående har en högre sjukfrånvaro än männen och att kvinnorna svarar förmer än två tredjedelar av ökningen av antalet ersatta dagar per försäkrad sedanår 1983. Motionärerna menar att det höga sjuktalet för kvinnor är envarningssignal som tyder på brister i arbetslivet och att dessa problem måsteägnas uppmärksamhet om det höga sjuktalet skall kunna sänkas. De begär etttillkännagivande om att skillnaderna i sjukfrånvaron mellan män och kvinnor börkartläggas och analyseras som underlag för fortsatta överväganden om hurarbetslivets villkor skall förbättras. I 1989:1 Varför ökarsjuktalet? finns en statistisk analys av skillnaderna i sjuktalsutvecklingen mellanmän och kvinnor. År 197 var sjuktalet för män och kvinnor lika men varsjuktalet för kvinnor 26 och för män 20,6. För kvinnornas del har sjuktaletökat i alla åldrar medan för männens del den stora ökningen finns . Inom ramen för arbetsmiljökommissionens arbete har ensärskild expertgrupp gjort en kartläggning av arbeten som är utsatta försärskilda hälsorisker. Kartläggningsgruppens rapport till arbetsmiljökommissionenhar publicerats. Av rapporten framgår att ett flertal kvinnodomineradeyrken, såsom vårdyrken, serviceyrken och vissa tillverkningsyrken, är utsattaför särskilda hälsorisker. Utskottet anser att det är angeläget att de olikafaktorer, såväl arbetsmiljömässiga som sociala, som bidragit till att kvinnornassjuktal successivt ökat i betydligt högre grad än männens blirföremål för en djupare analys. Det finns emellertid enligt utskottetsuppfattning anledning att avvakta resultatet av arbetsmiljökommissionensarbete i denna fråga, och motionen påkallar därför inte nu någon åtgärd frånriksdagens sida. Ändring av den sjukpenninggrundande inkomsten kan ske 14dagar efter det att fått kännedom om att den försäkradesinkomstförhållanden ändrats. I två motioner, 51229 av och 51244 avAnita och : lersson, begärs tillkännagivanden om attretroaktiv sjukpenning skall kunna utgå till försäkrade som varit sjukskrivnaunder perioder som omfattas av en retroaktiv lönehöjning sedan nytt avtalslutits. Möjligheten att beräkna ett retroaktivt sjukpenningtilläggutreddes av sjukpenningkommittén och redovisades i betänkandet (SOU1983:48) Egenföretagares sjukpenning m.m. Kommittén gjorde en skiss över hurett retroaktivt sjukpenningtillägg skulle kunna utformas men fann det intemöjligt att lägga fram något förslag med hänsyn till deökade kostnader som ett sådant tillägg skulle medföra. Kommit- 1989/90:SfU10 ténuttryckte förståelse för kraven på att frågan fick en lösning och ansåg att enny prövning borde ske sedan de ekonomiska förutsättningarna härför förbättratsoch ytterligare erfarenheter kunnat vinnas från arbetsmarknaden av hurproblemen kunde lösas avtalsvägen. Utskottet kan på de av kommittén anförda skälen intetillstyrka att ett retroaktivt sjukpenningtillägg införs. Utskottet villemellertid erinra om att frågan om ett sjukpenningtillägg till en del harsamband med frågan om införande av en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. Utskottetavstyrker med det anförda bifall till motionerna. Sjukpenning utges med halv eller hel sjukpenning. Genomlagen (1985:1002) om försöksverksamhet inom sjukförsäkringsområdet har sedanfebruari 1986 pågått en försöksverksamhet med utgivande av sjukpenning påytterligare två nivåer, en ärdedels och tre fjärdedels sjukpenning. 1 motion Sf216 av och förslag till lagändring så att flexibel sjukskrivning med en fjärdedelsoch tre fjärdedels sjukpenning möjliggörs. I proposition 1989/90:62 om insatser för aktivrehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet m.m. föreslås attförsöksverksamheten med sjukskrivning på de nya nivåerna permanentas och attlagen om allmän försäkring ändras i enlighet härmed. Utskottet har i betänkande1989/90:SfU12 tillstyrkt förslaget och anser att motionen därmed ärtillgodosedd. m.fl. framhåller i motion S046 yrkande 4 attförslaget i proposition 1989/90:62 om fler nivåer i sjukpenningförsäkringen ärett steg i rätt riktning, men att det finns skäl att helt lämna den stelalåsningen till fasta nivåer. I stället bör det enligt motionärerna varaläkaren, och arbetsgivaren som i samråd med den försäkradeavgör vilken procentandel som bör tillämpas. Om det skulle främjarehabiliteringen bör man t.ex. kunna vara sjukskriven i en omfattning av . Utskottet anser att ett val mellan fyra sjukpenningnivåer,som prövats i en försöksverksamhet med goda resultat, bör varatillräckligt för att möjliggöra en god rehabilitering. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion S046 yrkande 4. Vilande sjukpenning under studier En studerande som uppbär studiestöd får vid sjukdom understudietiden behålla sitt studiestöd. Enligt 3 kap. 5 § tredje stycket lagen om allmänförsäkring får den sjukpenninggrundande inkomsten inte sänkas under tid då denförsäkrade bedriver studier för vilka han bl.a. uppbär studiehjälp, studiemedeleller särskilt vuxenstudiestöd. I motion 51519 av m.fl. begärs i yrkande 6 att 8 regeringenskall lägga fram förslag till lagändring så att även den som inteuppbär studiestöd utan själv finansierar sina studier skall ha rätt l989/90:SftJ10 att fåbehålla sin sjukpenninggrundande inkomst före studierna vilande understudietiden. avslog på förslag av utskottet ett motsvarandeyrkande senast vid föregående (se 1988/89:5fU16). Utskottet konstateradedå att reglerna om vilande SGI och studietids-SGI bygger på rätten för enstuderande att under sjukdom behålla sitt studiestöd. Utskottet var därför inteberett att tillstyrka ett frångående av kravet på att den studerande skulleuppbära angivet studiestöd. Utskottet konstaterade dessutom att även den somenbart uppbär bidragsdelen av de olika stödformerna har rätt att behålla sinsjukpenninggrundande inkomst . Utskottet erinrade dessutom omatt enligt kungörelse (RFF5'1981:5) omsjukpenhinggrun-dande inkomst den som är ledig från sin anställning för studierinom det egna yrkesområdet eller i annat fall för högst bedriver studierinom det egna yrkesområdet skall ha kvar sin SGI. Om vederbörande inte uppbärstudiestöd gäller i dessa fall ingen begränsning av rätten att underutbildningstiden erhålla sjukpenning enligt denna SGI. Utskottet anser att skall vidhålla sin tidigareinställning och avstyrker bifall till motion 5f519 yrkande 6. I ett pågående sjukfall sker utbetalning av sjukpenningtill den försäkrade högst om inte ersättningsperioden tarslut . Vid långa sjukfall avgör den försäkrade själv när utbetalningenskall ske medan vid korta sjukfall utbetalning sker eftertillfrisknandet. har i en rapport till regeringen idecernber 1989 redovisat resultatet av ett utredningsarbete om möjligheternaatt anpassa bl.a. sjukpenningutbetalningarna-till tidpunkten för den försäkradesfaktiska inkomstbortfall. I rapporten redovisas såväl långsiktiga lösningarsom ett antal alternativ till förändringar av utbetalningsrutinerna inom ramenför det nuvarande centrala ADB-systemet för dagersättning. Alternativen ärtänkbara som tillfållig lösning i avvaktan på ett mera utvecklat långsiktigtsystem som kan tas i bruk tidigast om ca . De i rapporten skisseradeövergångsalternativen innebär att utbetalningen av dagersättningen koncentrerastill ett eller ett visst antal dagar jämfört med nuvarande rutiner (alt. 1 3), att utbetalningen fördröjs ett visst antal dagar jämfört med nuvaranderutiner (alt. 4) och att en så nära anknytning som möjligt mellanersättningsutbetalning och tidpunkten för löneutbetalning till den försäkradeeftersträvas. Enligt synes alternativ 3, vilket innebäratt utbetalningen sker på fem eller sex fasta utbetalningsdagar ,vara att föredra. I två motioner, Sf242 av och av AnitaModin m.fl., begärs tillkännagivanden om ändrade utbetalningsregler för sjukpenning.I den förstnämnda motionen anser motionären att det är angeläget att frågan omen anpassning av sjukpenningutbetalningen till 1* 1989/90. löneutbetalningensnarast sker så att förslag kan läggas fram /90:SfLJlO 1 motion 5f279 anför motionärerna att det system för en övergångsvislösning som anser vara att föredra medför fortsattosäkerhet hos allmänheten om när utbetalning sker, vilket föranleder ett stortantal förfrågningar hos försäkringskassorna. Motionärerna önskar få klarlagt ominte två utbetalningsperioder skulle vara bättre för de försäkradeoch det allmänna. bör därför ges möjlighet att verka föratt den ur samhällssynpunkt bästa lösningen kommer till stånd. De problem som finns medsjukpenningutbetalningar hänför sig i huvudsak till utbetalningarna vidkortare sjukfall. Med hänsyn till de aviserade förändringarna av ersättningenunder sådana sjukfall och till att förnärvarande övervägs inom finns det enligt utskottetsuppfattning nu inte anledning för att göra några uttalanden i frågan.Utskottet avstyrker sålunda bifall till motionerna Sf242 och 5f279. Sjukpenninggrundande inkomst för den som har inkomst avannat förvärvsarbete än anställning beräknas i princip med ledning av denförsäkrades taxering. Inkomsten av annat förvärvsarbete får dock inte beräknashögre än vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annansräkning. Har en försäkrad under en följd av år redovisat lägre skatterättslignettointäkt än vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annansräkning skall enligt föreskrifter hanssjukpenninggrundande inkomst av detta arbete beräknas med ledning av de tresenaste årens taxering. Den sjukpenninggrundande inkomsten får emellertidberäknas till högre belopp än den skatterättsliga nettointäkten i de fall denförsäkrade på grund av särskilda förhållanden har en låg taxerad inkomst. 1 motion Sf287 anför att det är orättvistatt en egenföretagare får sin sjukpenning beräknad på den genomsnittligainkomsten från , som sjukförsäkringsavgiften grundaspå den aktuella inkomsten. Motionären begär en utredning om egenföretagarnasberäkningsgrund för sjukpenning. vänder sig i motion S062 mot attsjukpenningen för egenföretagare grundas på inkomstläget i en viss bransch istället för på den taxerade inkomsten på vilken avgift utgår. Han begär etttillkännagivande om att detta missförhållande rättas till så attsjukpenning beräknas efter den inkomst på vilken avgiften till sjukförsäkringenär grundad.