bet · GD01UbU7 · 1989-12-31 00:00:00 — Etapp 2 omfattar 60poäng och ger kompetens för undervisning i övriga ämnen utom svenska enligt denfördjupning som ingår i utbildningen. Etapp 3 omfattar 20 poäng och gerkompetens att undervisa i svenska. Vidare har också vissa smärre förändringar gjorts i desärskilda förkunskapskraven. I utbildningsplanen anges följande: 10 Förstuderande i etapputbildningen inom varianterna med hemspråk 1989/90:UbU7 gällerföljande: Med iiänvisning till uttalandena i prop. 1987/88:100 bil. 273skall frågan om befrielse från behörighetsvillkor enligt 5 kap. 12 §högskoleförordningen prövas positivt. För tillträde till etapp 1 bör dockfordras att den studerande har avslutat en minst treårig gymnasieutbildning(motsvarande). De särskilda behörighetsvillkoren i enskilda ämnen skall varauppfyllda senast inför etapp 2. De studerande som behöver förbättra sinagrundläggande kunskaper i något ämne bör få sådan undervisning understudietiden. För studerande med inriktning mot undervisning i åk 4 9 medspecialisering hemspråk och svenska som andraspråk gäller godkänt språkprov isvenska som behörighetskrav i svenska som andraspråk. Språkproven i svenska och hemspråket gäller alltjämt. Utskottet föreslår att avslår motion 1988/89:Ub728yrkande 23. De av UHÄ vidtagna åtgärderna ökar avsevärt möjligheterna förstuderande med hemspråk att antas till och följa utbildningen pågrundskollärarlinjen. En särskild fråga inom lärarutbildningen tas upp i motionl988/89:Ub682 (s). Motionärerna anser att bör ge regeringen tillkänna behovet av en förberedande utbildning inom vuxenutbildning ellerarbetsmarknadsutbildning för studerande med zigenarbakgrund, vilka därigenomkan bli intresserade av och behöriga till lärarutbildning. Denna fråga är inte ett ärende som bör avgöras avriksdagen. Det ankommer på berörda myndigheter att vidta de åtgärder sombehövs. Härmed avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub682. I motionerna l988/89:UbS89 (vpk) yrkande 12 ochl988/89:Ub728 (c) yrkande 19 begärs en förlängning av grundskollärarlinjensutbildning för lärare i årskurserna 1 7, som omfattar 140 poäng, med 20 poängså att det skall bli möjligt att anordna en särskild behörighetsgivande utbildningi engelska för alla blivande lärare. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. beslut om en grundskollärarlinjeinnebär att utbildning av lärare för tidigare årskurser skall skeinom en tidsram av 140 poäng. När det gäller utbildningens längd innebärbeslutet alt nuvarande utbildningstid för klasslärare förlängs med poängjämfört med tidigare lågstadielärarutbildning och med 20 poäng jämfört medtidigare mellanstadielärarutbildning. Enligt utskottets mening bör dettariksdagsbeslut ligga fast. En ytterligare förlängning av utbildningstidenskulle medföra extra och ej förutsatta kostnader för såväl stat och kommun somde enskilda individerna. När det gäller åtgärder för att garantera ett tillräckligtantal lärare i med kompetens i engelska hänvisar utskottet till vadföredragande statsrådet anfört i redogörelsen (skr. 1986/87:163) beträffandevissa frågor rörande innehållet i den nya grundskollärarutbildningen.Statsrådet nämner bl.a. styrning av andelen lärare för årskurserna 1 7 medtillval i engelska, anlitande av lärare som är utbildade i engelskaför årskurserna 49 och fortbildning av lärare som behöver I 989/90: UbU 7 förstärkasin kompetens i engelska om detta behövs för undervisning i engelska på delägre stadierna. Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub589 yrkande 12 och 1988/89:Ub728 yrkande19. 1 motion l988/89:Ub824 (mp) yrkande 10 delvis begärsbeträffande grundskollärarelinjen, utan att skälen härför anförs, attutbildningen för lärare i årskurserna 17 skall vara lika lång som utbildningenför lärare för årskurserna 49. Utskottetavstyrker motion 1988/89;Ub824 yrkande 10 delvis. På högstadium finns bl.a. ämnet teknik somtillvalsämne. Grundskollärarlinjens inriktning för lärare för årskurserna 49omfattar en specialisering som avser praktisk-estetiskt ämne och annat ämne(bl.a. svenska, språk eller matematik). Enligt motion 1988/89:Ub577 (m) börstuderande i hemkunskap och annat ämne på grundskollärarlinjen kunna göra etttillval i teknik om 20 poäng. Utskottet vill erinra om att UHÄ gjortvissa ändringar och tillägg i utbildningsplanen för grundskollärarlinjen. En avdessa ändringar innebär att det.är möjligt att inom linjen kombinerahemkunskap (60 poäng), teknik (20 poäng) och annat ämne (40 poäng för språkeller matematik/60 poäng för svenska). Då syftet med motion l988/89:Ub577därmed är tillgodosett, anser utskottet att den bör avslås av . Einligt motion l988/89:Ub229 (fp) bör denmaskinskrivningslärare, som utbildat sig också i annat ämne, kunna få en tjänsti i maskinskrivning och detta ämne. Utskottet har från erfarit attsystemet för lärartjänster i kommer att utformas så, att det kaninrättas såväl tjänst i maskinskrivning som tjänst i maskinskrivning och annatämne. Då syftet med motion 1988/89:Ub229 därmed är tillgodosett, bör riksdagenavslå densamma. Miljövård i utbildningar m.m. Fyra motioner behandlar behovet av miljövårdsinslag iolika typer av utbildningar. 1 motion 1988/89:Ub822 (s) yrkande 1 begärs ett uttalan de om att miljövård skall integreras på ett naturligt sätt på alla nivåer inom utbildningssystemet, från förskola till högskola. I yrkande 2 i samma motion begärs ett uttalande om att miljöteknik bör ingå i all naturvetenskaplig och teknisk högskoleutbildning. För att få den nöd vändiga bredden och förståelsen för miljöfrågorna måste enligt motio närerna detta ämne också ingå i utbildningen på ekonom-, jurist- och lärarutbildningslinjerna samt i all samhällsvetenskaplig högskoleutbild ning. 1988/89;Ub535 (fp) yrkande I och l988/89:Ub661 (fp), avser miljövärdsundervisningen vid de tekniska högskolorna, som motionärerna anser otillräcklig trots de åtgärder som 12 tidigarevidtagits av regeringen och som redovisats för , varför motionärernabegär att skall uttala krav på förbättringar i 1989/90:UbU7 I motion 1988/89;Ub824 (mp) yrkande 14 hävdar motionärerna att miljöoch ekologi skall ingå även i de kortare ingenjörs- och ekonomutbildningarna.Slutligen begärs i yrkande 3 i motion 1988/89:Ub822 att redan yrkesverksammapersoner såsom tekniker, ingenjörer, lärare, företagsledare och politiker fårmöjlighet att utbilda sig och vidareutbilda sig i miljövård. Utskottet konstaterar inledningsvis att vid ettflertal tillfållen , vilket en del av motionärerna ocksåpåpekat, har behandlat motionsyrkanden rörande en förbättrad miljövårdsundervisning.Dessa yrkanden har främst gällt de tekniska högskolorna. Vid den senasteriksdagsbehandlingen (bet. 1988/89:UbU5 s. 1516. rskr. 1988/89:41) redovisadesde åtgärder som hade vidtagits av regeringen, universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) och högskoleenheterna för att förstärka inslaget av miljövård i förstahand i civilingenjörs- och de naturvetenskapliga utbildningarna men även inomlärarutbildningarna. Slutligen anmäldes ett regeringsuppdrag, daterat den 30juni 1988, till UHÄ beträffande intensifierade insatser för sektorn förutbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken. Utskottetkonstaterade avslutningsvis att både regeringen och UHÄ genom vidtagna åtgärderhade visat att de med stort allvar tagit sig an uppgiften att förstärkamiljöinslagen inom samtliga de utbildningslinjer som då var aktuella. Utskottetkonstaterade dock att det ankommer på varje högskola att utforma utbildningarnaenligt de mål som angivits, vilket bedömdes kräva både tid och engagemang. budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 10 s.162-163) återkom föredragande statsråd till de olika åtgärder som vidtagitsunder det gångna året för att förstärka miljöfrågornas ställning i den grundläggandehögskoleutbildningen. 1 rapporten i miljövård för civilingenjöreroch naturvetare (1988:10) hade resultatet av en kartläggning av ochen dokumentation av en konferens om miljövårdsinslagen i dessa utbildningar imars 1988 redovisats. Liknande konferenser med linjenämndsföreträdare ochutbildningsledare inom undervisningssektorn och med lärarutbildare inom denaturvetenskapliga ämnena hade också genomförts av UHÄ. Statsrådet konstateradedock inledningsvis att utbildningarnas konkreta innehåll utformas genom lokalabeslut och att således linjenämnderna har en nyckelroll när det gäller attinföra miljöfrågor i olika högskoleutbildningar. Avslutningsvis underströkstatsrådet vikten av det arbete som pågår för att utveckla miljöaspekterna inomutbildningen. Dessa aspekter bör inte ses som isolerade tillägg till denhittillsvarande utbildningen, utan utgör i själva verket några av de grundläggandeförutsättningarna för t.ex. teknisk och ekonomisk verksamhet. skulle regeringen även fortsättningsvis följa dessa frågor med storuppmärksamhet. I propositionen om ingenjörsutbildning (prop. 1988/89:90)betonade föredragande statsrådet vikten av att såväl arbetsmiljön som den yttre miljön beaktas i tillräcklig utsträckning inom alla de blivande utbild- 13 ningslinjerna.Utskottet underströk att ingenjörerna är en viktig yrkes- grupp idetta sammanhang och att det därför var viktigt att den nya l9S9/90:UbU7 utbildningenutformades med beaktande av ingenjörers behov av sådana kunskaper. Vad gällerden konkreta utformningen av utbildningen konstaterade utskottet att detta varen lokal fråga (bet. 1988/89:UbU30, rskr. 1988/89:280). Enligt vad utskottet inhämtat har UHÄ i skrivelse den 16maj 1989 redovisat vilka åtgärder som vidtagits med anledning av det nyssnämndaregeringsuppdraget angående miljöfrågor i utbildningarna för administrativa,ekonomiska och sociala yrken (AES-sektorn). I skrivelsen redovisas dels enenkät med en linjevis sammanställning av vilka miljöinslag som för närvarandeförekommer ji olika utbildningar inom AES-sektorn, dels inriktningen på-UHÄ:sfortsatta arbete med dessa frågor. Bl.a. planerar UHÄ enkonferens om miljöutbildningen inom AES-sektorn med företrädare för studerande,lärare och administratörer, varvid bl.a. formerna för UHÄ:s och högskolornasfortsatta arbete med intensifierade insatser vad gäller miljöfrågorna skalldiskuteras. 1 UHÄ:s kommentarer till enkätsvaren konstateras attutbildningarna inom sektorn innehåller många inslag som rör miljöfrågor, menatt innebörden av begreppet miljö har tolkats ganska vitt och att variationenär stor dels mellan olika slag av linjer och kurser, dels mellan olikahögskoleenheter. Utbildning i miljöfrågor erbjuds i ganska stor utsträckningsom fristående kurser, vilket är den studieform som är bäst ägnad atttillgodose yrkesverksammas behov av fortbildning och vidareutbildning. UHÄbedömer dock att detta utbud torde behöva öka och i viss mån systematiseras.Högskolorna och UHÄ anger den generellt låga medelstilldelningen per capitatill AES-utbildningar som ett av de allvarligaste hindren för ökade miljöinslagi utbildningarna. Allmänna resursförstärkningar anses emellertid inte varanågon garanti för ökade inslag av miljökunskap, varför UHÄ för fram tanken attöronmärka rejäla resurser för att stimulera miljöutbildning inomutbildningslinjer och som fristående kurser. Utskottet har vidare erfarit att UHÄ planerar enuppföljningskonferens rörande miljövårdsinslagen inom civilingenjörs- ochnaturvetarut-bildningarna. Frågan om utbildningsplaner är för de flesta utbildningarutanför vård- och undervisningsområdet numera, i enlighet med beslut (UbU 1987/88:20. rskr. 1987/88:205), en fråga för resp. linje nämnd. Det ankommer således på varje högskoleenhet att lokalt utfor ma utbildningen på linjer och kurser i enlighet inte bara med de uttryckligen angivna målen för utbildningslinjen utan också i överens stämmelse med statsmakternas allmänna ambitioner på bl.a. miljöom rådet. Utskottet delar dock UHÄ:s uppfattning, vilken redovisats i den tidigare nämnda skrivelsen beträffande AES-sektorn, att det åligger UHÄ att spela en pådrivande roll i fråga om utbildningars innehåll när det ;ir motiverat. Det är således en uppgift för UHÄ att ge högskolorna stimulans, stödja lokala initiativ och ge tilltälle till kon takter och erfarenhetsutbyte, liksom att systematiskt följa upp och 14 utvärdera gjorda in.satser. Utskottetkan återigen konstatera att regeringen genom UHÄ följer l989/90:UbU7 högskolornasansträngningar och stimulerar dem till att öka miljö vårdsinslagen i olika högskoleutbildningar. Utskottet inser att detta är '\ en process som med nödvändighet kommmer att ta tid och som förutsätter insatser av olika slag utöver de rent utbildningsplanemässi- ga, t.ex. olika åtgärder för att anknyta miljöfrågorna i grundutbildning en till aktuell forskning. Utskottet, som delar regeringens bedömning att miljöfrågornas ställning i den grundläggande högskoleutbilningen är så viktig att dessa frågor även i fortsättningen bör följas med stor uppmärksamhet, anser dock inte att behöver göra några särskilda uttalanden för att detta skall ske. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna 1988/89: Ub535 yrkande 1, 1988/89:Ub661, 1988/89:Ub822 yrkandena I, 2 och 3 samt l988/89;Ub824 yrkande 14. Två motioner behandlar frågan om utbildning inomavfalbområdet. 1 motion 1988/89:Ub579 (fp) anförs att högre utbildning inomområdet avfallsteknik i stort sett saknas, varför UHÄ bör få i uppdrag attutreda och lägga fram förslag hur sådan utbildning skall få större utrymme ihögre teknisk utbildning. I motion 1988/89:Ub656 (s) hävdas att forskning ochutveckling inom avfalls- och återvinningsområdet inte har skett i tillräckligomfattning och att utbildningsmöjligheter inte heller har erbjudits, varför deti dag finns en stor brist på kunnande. Motionärerna begär därför förslag omutökade resurser till forskning, utveckling och utbildning inom avfallsområdet. Enligt vad utskottet har inhämtat har regeringen den 21september 1989 givit UHÄ i uppdrag att i samverkan med berörda högskoleenheterutreda och lämna förslag om hur utbildningsinsatserna inom avfallsområdet kanökas. Uppdraget som omfattar såväl inslag om miljö- och avfallsfrågornasbetydelse i olika ekonomiska, samhällsvetenskapliga och tekniska utbildningarsom specialistutbildning inom avfallsområdet skall redovisas senast den 1 mars1990. Vad gäller förslag om utbildningsinsatser har således motionärernatillgodosetts genom regeringens uppdrag till UHA. Vad gäller resurser till forskning vill utskottet erinraom att vid /89 beslöt införa treårigaplaneringsperioder för forskning och forskarutbilning (prop. 1986/87:80, UbU1986/87:26, rskr. 1986/87:282). En forskningsproposition kommer att föreläggasriksdagen , varför frågor om resurser till enskilda forskningsområdeninte nu bör behandlas av . Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottet attriksdagen avstyrker motionerna 1988/89:Ub579 och 1988/89:Ub656. 1 motion \98&/89:l]b509 (fp) berörs antagningen tillmusiklärarlinjen. Mo tionären erinrar om att det enligt UHÄ:s beslut sker lokal antagning till linjen, bl.a. för att de studerande skall avlägga särskilda prov. För att kunna tillmötesgå de studerandes önskemål om att ifrågakomma för 15 antagningpå mer än en ort. behövs emellertid i vissa avseenden en centraliseradantagning vilken bekostas av resp. högskoleenhet. Motio- l989/90:UbU7 närenanser det inte rimligt att de berörda högskoleenheterna själva skall bestridakostnaderna för antagningsarbetet till linjen och föreslår att den centralamyndigheten tar ansvaret för antagningen till musiklärarlinjen. Utskottet hänvisar till att bestämmelser om antagning tillhögskolans allmänna utbildningslinjer regleras i högskoleförordningen. 53 § framgår att ansvaret för antagningen åvilar UHÄ eller efter dessbemyndigande styrelsen för utbildningen eller det organ styrelsen utser. Medhänvisning till dessa bestämmelser och den bedömning UHÄ gjort i förevarandefall föreslår utskottet att avslår motion 1988/89:Ub509. 1 två motioner berörs frågan om kvalitet i svenskhögskoleutbildning. I motion 1988/89:Ub806 (m) yrkande 33 anses att kvalitetenpå samtliga nivåer i utbildningssystemet måste höjas. Motionärerna gör gällandeatt det i råder tveksamhet om den svenska utbildningens kvalitet. Attsvenska ungdomar med avgångsbetyg från gymnasieskola kan tvingas genomgåindividuella prov för behörighet till högskolestudier är enligt motionen ettuttryck för uppfattningen att svensk högskoleutbildning ligger på en lägrenivå än utbildningen i andra länder och också för att kraven för att antas tillsvensk högskoleutbildning är lägre än vad som anses normalt i andra länder.Även i motion 1988/89: Ub660 (m) tas standarden på svensk utbildning i ettinternationellt perspektiv upp. framhåller motionärerna,mycket stor betydelse för . Oavsett om blir medlem iEG eller ej, är det nödvändigt att sträva efter ett så nära samarbete sommöjligt på utbildningens område. Därför hemställs i motionen att alla svenskautbildningar såväl de yrkesinriktade som de teoretiska så långt det ärmöjligt skall ge den studerande en kompetens som kommer att accepteras avEG-länderna. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. En av de självklara förutsättningarna i dagens högskola äratt utbildningen skall vara av hög kvalitet. Enligt högskolelagen skall allutbildning vila på vetenskaplig grund. 1 utskottets yttrande 1988/89:UbU 2yden till utrikesutskottet angående europeiska gemenskaperna (EG)underströks vikten av att får möjlighet att deltai EG:s utbytesprogram. Utskottet delade också den uppfattning som föredragandestatsrådet framförde i budgetpropositionen (prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 178)när det gäller internationell samverkan på högskoleområdet, nämligen att det ärangeläget att de svenska högskolorna deltar i ett internationellt utbyte ochatt utvecklingen av den högre utbildningen i bör påverka planeringeninom den svenska högskolan. Utskottet vill också hänvisa till att en särskildhögskolepedagogisk kommitté (kommitté U 1989:2) tillkallats för att närmarebelysa de frågeställningar som tas upp i motionerna. Av direktiven framgår attkommittén skall analysera nuvarande förhållanden inom grundutbildningen i densvenska högskolan mot en internationell bakgrund och lämnaförslag till åtgärder som syftar till att bättre utnyttja resurserna 1989/90:UbU7 Kommittén skall redovisa sina förslag . Utskottet har vidare erfarit att det projekt inom UHÄ somarbetar med en ny examensordning i den svenska högskolan uppmärksammat såvälkvalitetskraven på examen från svensk högskola som möjligheterna tillinternationella jämförelser. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub660 och 1988/89:Ub806 yrkande 33. I två motioner behandlas behovet av en längregrundutbildning för sjukgymnaster. 1 motion 1988/89:Ub589 (vpk) yrkande 2 begärmotionärerna att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se överutbildningen. 1 motion 1988/89:Ub728 (c) yrkande 13 framförs önskemål om enförlängning av rehabiliteringslinjen. bör, enligt motionärerna, geregeringen i uppdrag att lämna förslag till en treårig utbildning. Även i dennamotion konstateras att har kortaste sjukgymnastutbildning. Dengemensamma nordiska arbetsmarknaden och behovet av att svenskhögskoleutbildning håller internationella mått anses vara ytterligare motivför en förlängning. Medanledning av motionerna vill utskottet anföra följande. Rehabiliteringslinjen omfattar 100 poäng. Den hartvå inriktningar, en mot arbetsterapi och en mot sjukgymnastik. Sedan den 1juli 1986 finns en påbyggnadslinje om 20 poäng för sjukgymnaster. Vidare finnsen ämnesfördjupande och forskningsförberedande kurs om 20 poäng med inriktningmot sjukgymnastik. Den senare utbildningen har permanentats fr.o.m. läsåret1989/90. Sammanfattningsvis finns alltså i till skillnad från deövriga nordiska länderna möjlighet till påbyggnadsutbildning inom områdetsjukgymnastik genom två olika kurser om vardera 20 poäng. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna l988/89:Ub589 yrkande 2 och 1988/89: Ub728yrkande 13. I motion 1988/89:UbS58 (s) efterlyses en yrkesinriktadhögskoleutbildning av behandlingsassbtenter inom mbsbrukarvården. Motionärernaanser att de utbildningsmöjligheter som finns inom högskolan inte direktär inriktade mot dagligt vårdarbete på institution. Den enda utbildning som nuerbjuds för behandlingsassistenter anordnas av ett fåtal folkhögskolor. Dennautbildning kan emellertid inte fylla behoven för landet, och det anses inteheller rimligt att hela utbildningsansvaret läggs på folkhögskolorna. Utskottet har erfarit att vissa utbildningsbehov av denart motionä rerna efterlyser tillgodoses inom den sociala linjen och inom den sociala omsorgslinjen, som har en särskild inriktning mot socialpeda- gogiskt behandlingsarbete. Regeringen har gett UHÄ i uppdrag att se över den sociala omsorgslinjen. I uppdraget ingår att utreda om sociala omsorgslinjens inriktning mot socialpedagogiskt behandlingsar bete i ökad utsträckning kan samordnas med sociala linjen. En av utgångspunkterna är att högskolan skall svara för utbildningar som ger 17 bredkompetens som dessa ger en grund för fortsatt speciali- sering, exempelvis genom fortbildning. Fortbildningen skall kunna 1989/90:UbU7 anordnasantingen inom högskolan eller av arbetsgivaren. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att avslår motion 1988/89:UbS58. 1 motion 1988/89:Ub837 (fp) yrkande 3 delvis betonasnödvändigheten av god handledning i den praktbk-klinbka delen av vårdutbildningarna.De kliniska praktikperioderna är omfattande och viktiga inslag ivårdutbildningarna. De är såväl vad gäller gymnasiets som högskolansutbildningar förlagda till vårdavdelningar och vårdcentraler. Handledningingår i personalens arbetsuppgifter. I motionen hävdas att personalen sällanhar utbildning för denna arbetsuppgift. Utskottet behandlade likartade yrkanden såväl vidriksmötet /88 (UbU 1987/88:31) som 1988/89 (bet. 1988/89:UbUlS). Utskottetframhöll då att en god handledarutbildning är av vikt för alla studievägar medarbetsplatsförlagd utbildning. Utskottet förutsatte, vad gäller försöksverksamhetenmed yrkesutbildning i gymnasieskolan, att det reguljära utvärderingsarbetetfår ge information om hur handledarutbildningen skall utformas. Vad gäller högskoleutbildningen inom vårdområdet villutskottet erinra om att det oftast är landstingen som är huvudmän för utbildningenoch att det primärt ankommer på dem att analysera behoven av och finna åtgärderför lärarfortbildning och handledarutbildning. Med hänvisning till vadutskottet anfört i ärendet avstyrks motion 1988/89:Ub837 yrkande 3 delvis. I motion 1988/89:Ub735 (fp) yrkas att hosregeringen begär åtgärder för att tillgodose behovet av utbildning i etik,antropologi m.m. inför utbildning till yrken inom häbo- och sjukvården ochsocialtjänsten. Motionärerna anser att det är en stor brist att studerande ivårdutbildningarna inte får en kvalitativt och kvantitativt tillräckligutbildning i humanistiska ämnen som etik, medicinsk antropologi ochbeteendevetenskap. Mot denna bakgrund föreslås inrättandet av en propedeutiskkurs öppen för sökande till alla vårdlinjer. Också personalbör beredas möjlighet till denna utbildning. Utskottet har tidigare (bet. 1988/89:UbU 5, rskr.1988/89:41), på grund av kostnaderna vad gäller såväl studiemedel som dendirekta undervisningen, avstyrkt förslag som rört hela introduktionsterminer.Däremot har utskottet ansett det värdefullt med det utvecklingsarbete som nupågår vid vissa universitet och högskolor och som syftar till att inom ramenför utbildningens längd också inrymma ämnen som ger en bredare överblick.Vidare har utskottet uttalat att frågan om vetenskaplig grundkurs ellermotsvarande inslag i grundutbildningen bör övervägas närmare av denhögskolepedagogiska utredningen (jfr bet. l988/89:UbU9, rskr. 1988/89:148). Meddet anförda föreslår utskottet att avslår motion 1988/89:Ub735. 1 motion 1988/89:Ub666 (fp) yrkas att en påbyggnads linje i textil- 1989/90:UbU7 konst viduniversitetet i inrättas fr.o.m. /91. Linjen föreslåsomfatta 40 poäng och vara dimensionerad för tio studerande.