bet · GD01FiU2 · 1989-12-31 00:00:00 — , Internadonella valutafonden och införande aven neutral världsvaluta 1989/90 FiU2 I två partimotioner behandlar kommunisternadet internationella betalningssystemet samt och Internationellavalutafondens verksamhet. Utskottet avstyrker motionerna och framhåller attdet saknas förutsättningar för att ersätta dollarn med en ny världsvaluta ochatt ta upp en diskussion i om att skapa en FN-bank som ettalternativ till den nuvarande . Företrädaren för vänsterpartietkommunisterna reserverar sig till förmån för förslagen i motionerna. Vad gällerVärldsbankens verksamhet avlämnar kommunisterna ochmiljöpartiet en gemensam reservation. I detta betänkande behandlar utskottet följande motionerfrån allmänna motionstiden . 1988/89:Fi706 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär initiativ i FN föratt skapa en neutral världsvaluta, 2. att hos regeringen begär initiativ iInternationella valutafonden (IMF) för att denna skall ställa krav på att medver ka till en stabilare världsekonomi genom att nedbringa sitt budgetun derskott. 1988/89:Fi713 av m.fl. (vpk) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1988/89:U228 yrkas 1, att begär att regeringen tar initiativ föratt införa offentlighetsprincipen i Världsbanksgruppen och IMF, 2. att begär att regeringen tar initiativ tilldiskussioner med regeringar i likasinnade länder och med regeringar i om möjligheten att skapa en FN-bank. Utskottet 1989/90:FiU2 I två partimotioner, Fi706 och F"i713, tarvänsterpartiet kommunisterna upp frågor rörande det internationellabetalningssystemet och Världsbanksgruppens verksamhet. I motion Fi706 anförs att till skillnad från andra länderbehöver med stora underskott i bytesbalansen inte betala medreala värden, utan kan använda sedelpressen så länge som dollarn accepteras sominternationellt betalningsmedel. Beroendet av dollarn, som fluktuerar på grundav politik och finansmarknadernas spekulationer, har genom dennuvarande skuldsituationen blivit förödande för . Priserna på oljaoch många andra råvaror sätts i dollar och när dollarn faller gör deråvaruexporterande länderna stora förluster. Motionärerna kräver mot dennabakgrund att regeringen genom FN medverkar till att skapa en neutralvärldsvaluta, som skall ersätta dollarn som reservvaluta. I motionen framhållsäven att underskottet i budget skapar problem inte bara föru-länderna utan även för i-länderna och de socialistiska länderna. I motionenföreslås att regeringen tar initiativ till att krav ställs från Internationellavalutafonden (IMF) på att nedbringa underskottet. Medanledning av motion Fi706 vill utskottet anföra följande. Är uppgick budgetunderskott till150 miljarder dollar och underskottet i bytesbalansen till avbruttonationalprodukten. Den amerikanska ekonomin har uppvisat betydande bytesbalansunderskott. är emellertidinte det enda land inom OECD-området som under en följd av år haft en påtagligtnegativ utveckling av utrikeshandeln. Exempel på länder som under 1980-taletredovisat ännu större underskott är och . Bland deskandinaviska länderna är det främst som uppvisar ett stort underskott,men även och har haft underskott som legatmellan 2 och av BNP. Motsvarande underskott var för år 1987och . Att obalanserna i den amerikanska ekonomin skapar oro förutvecklingen i hela världsekonomin har sin grund i att är deni storlek utan jämförelse mest betydande ekonomin. dominanshar också inneburit att dollarn efter övertagit pundetsroll som reservvaluta. 1 yrkande 2 i motion Fi706 lerävs att regeringen iInternationella valutafonden verkar för att krav ställs på attstrama åt den interna ekonomin. Utskottet vill här framhålla att IMF endastställer sådana krav på länder som utnyttjar fondens krediter för attstabilisera sin ekonomi. har inte några sådana krediter.Däremot har flera , däribland och även , isina senaste rapporter över tillståndet i den amerikanska ekonomin kraftigtunderstrukit vikten av att administrationen vidtar åtgärder för att successivtunder de kommande tre åren Det ligger i hela OECD-områdets intres- 1989/90:FiU2 se attutvecklingen i inte blir sådan att man tvingas tillgripahårda åtstramningsåtgärder för att snabbt reducera budget- och bytesbalansunderskotten.Med stor sannolikhet skulle med en sådan politik enrecession i världsekonomin inte kunna undvikas med svåra följderför bl.a. med sin redan höga arbetslöshet. mångau-länder skulle det ekonomiska läget ytterligare förvärras. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion Fi706 yrkande 2. I yrkande 1 i motion Fi706 föreslås att tarinitiativ i FN till införandet av en neutral världsvaluta. Motionärerna angertvå motiveringar för detta. För det första skulle omvärlden därigenom slippa"att betala jättebelopp för underskott" och för det andraskulle dollarberoendet i världshandeln försvinna. Motionärerna ser bl.a. möjligheteratt genom en neutral världsvaluta stabilisera råvarupriserna, vilket skulle fåen positiv effekt på ekonomiska utveckling. Utskottet delar motionärernas uppfattning att underskotteni budget och bytesbalans inger oro för stabiliteten i detinternationella betalningssystemet. Det bör emellertid framhållas att det ärett felaktigt påstående, som motionärerna hävdar, att den stora utlandsskuldeninte innebär några kostnader för . Det är riktigt att denväxande amerikanska utlandsskulden varit lätt att finansiera på grund avdollarns ställning som reserwaluta. Detta har dock lett till en växandeutlandsskuld och därmed stigande räntekostnader. Vad gäller möjligheterna att ersätta dollarn somreserwaluta med en neutral världsvaluta vill utskottet anföra följande. Ända sedan slut har med varierandeintensitet en diskussion förts om möjligheterna att skapa en världsvaluta. Imotionen nämns Keynes förslag att efter det slut ersättapundet med bancor. Enligt Keynesplanen som framlades skulle innehav avutländsk valuta avskaffas och ersättas med bancor. Den nya världsvalutan skulleha ett fast värde i förhållande till guld. En viktig del av denna plan var enclearingunion. Genom avgifter, som skulle bestraffa enskilda länder somtenderade att få ett underskott eller överskott i handeln med omvärlden, skullestörre obalanser i världshandeln undvikas. Efter Keynesplanen har flera förslagväckts att reformera det internationella betalningssystemet. Förslagen har iflera fall inneburit att IMF skulle få en mer framträdande roll än vadorganisationen har. Valutafonden skulle närmast ikläda sigrollen som en internationell centralbank. De olika förslag som väckts till envalutareform har emellertid avvisats. Orsaken till detta är främstoviljan hos de enskilda länderna att överlämna beslutanderätten vad gällerpenningpolitikens utformning till en överstatlig myndighet.I princip skulle detta förutsätta en betydande samstämmig- 1989/90:FiU2 hetom inriktningen av den ekonomiska politikens mål och medel. Någon sådan samstämmighethar inte förelegat och föreligger heller icke . Några aktuella förslagtill en valutareform enligt de riktlinjer som anges i motion Fi706 föreliggerheller icke. Avslutningsvis kan även nämnas att det i början av1960-talet vid en framlades ett förslag till valutareform somsärskilt skulle beakta problem. Enligt denna plan skulle IMF ge uten ny internationell valuta med en grupp av råvaror, främst sådana somproduceras av , som säkerhet. Genom köp och försäljning av dennagrupp varor och genom operationer på råvarumarkna-derna skulle prisnivån fördenna varugrupp stabiliseras. Denna plan betraktades emellertid inte sompraktiskt genomförbar. Den kritik som utskottet redogjort för vadgäller Keynesplanen och dess efterföljare drabbar också detta förslag tillvalutareform. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionFi706 yrkande 1. I motion Fi713 hävdas att dominans måstebrytas i och . och skall öppna sig för insyn.Samma offentlighetsregler bör gälla här som i FN-systemet i stort. Parlamentenmåste få möjlighet att utöva sin kontroll. Pressen och allmänheten har rätttill in:Formation. måste ändra filosofi och arbetssätt så att denförtjänar beteckningen "multilateral utvecklingsbank". Alternativetär att skapa en ny utvecklingsbank, en FN-bank. I motionen krävs att regeringentar initiativ dels till att införa offentlighetsprincipen i Väldsbanksgruppen,dels till diskussioner om möjligheten att skapa en FN-bank. Utskottet vill med anledning av motion Fi713 anföraföljande. Utskottet har vid flera tillfållen behandlat motioner ivilka kommunisterna har ställt sig starkt kritiska till denverksamhet som bedrivs av Värlsbanksgruppen (se t.ex. FiU 1985/86:12 och1988/89:FiUU). Kraven på ökad insyn i och utlånings- ochrådgivningsverksamhet och kravet på att undersöka möjligheterna att skapa enhelt ny FN-bank motiverar motionärerna på samma sätt som i tidigare motionermed bl.a. att dominans inom dessa institutioner måste brytas,att IMF:s lånevillkor för är orimliga och att miljöhänsyn vid olikastödprojekt inte beaktas i tillräcklig omfattning. Det kan här finnas skäl att i korthet beskrivaVärldsbanksgruppens verksamhet . Världsbanksgruppen som länge varit en av deviktigaste finansieringskällorna för har till följd av 1980-taletsskuldkris kommit att få än större betydelse, dels genom kraftigt ökadutlåning, dels genom mer omfattande ekonomisk-politisk rådgivning. Såvälbankens rådgivning som den ökade utlåningen har i växande grad kommit attinnebära ett närmare samarbete mellan banken och svenska bilateralautvecklingsinsatser, särskilt i . Världsbankensutlåning äger rum på marknadsmässiga villkor genom 1989/90:FiU2 (for Reconstruction and Development). Denna får sitt kapitalgenom att samtliga medlemsländer, efter ekonomisk styrka, tecknar andelar ibankens kapital. Banken lånar på kapitalmarknaden för att finansiera sin egenutlåning. Genom att bankens kapital är garanterat av medlemsländerna kanIBRD-lånen ges på gynnsammare villkor än vad de flesta annars skullefå tillgång till. är sålunda en långivande institution och ärberoende av den internationella kapitalmarknaden. Som utskottet ser det äru-länderna betjänta av att banken har en hög utlåningskapacitet. att det är viktigt för bankens verksamhet att de stora bidragsgivarnainte minskar sina andelar. Som framgått av det anförda anser utskottet attVärldsbanksgruppen är en viktig del i arbetet med att stödja u-ländernassträvan att åstadkomma en positiv ekonomisk utveckling. Detta betyderemellertid inte att bankens och IMF:s nuvarande inriktning avutlåningspolitiken går fri från kritik. Det kan här nämnas att ienlighet med ett förslag från har begärt att regeringen tillsätteren parlamentarisk utredning som skall belysa det multilaterala biståndet(1988/89:UU18 s. 61, rskr. 163, dir. 1989:39). I likhet med utrikesutskottet(1988/89:UU18 s. 75) förutsätter finansutskottet att frågan omVärldsbanksgruppens ekologiska och sociala ansvar såväl som syfte, mål,effektivitet, öppenhet, organisation m.m. torde kunna prövas inom ramen fördenna utredning. Medhänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks motion Fi713. 1. beträffande budgetunderskott att avslår motion 1988/89:Fi706 yrkande 2, 1(vpk) 2. beträffande införandet av en neutralvärldsvaluta att avslår motion I988/89:Fi706 yrkande 1, 2(vpk) 3. beträffande Världsbanksgruppens verksamhet att avslår motion l988/89:Fi713. 3(vpk. (), (), 1989/90:FiU2 gren (s),i Garnleby (s), (), Per (), (), (), (m), LarsDe (), (), (vpk), (), (), (), () och IngerRené (m). budgetunderskott (mom. 1) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjarmed "1 yrkande 2" och på s. 3 slutar med "yrkande 2" bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening måste krav ställas på FörentaStaterna att strama åt den interna ekonomin Den förda ekonomiska politiken harskapat en instabilitet i ekonomin som kan få katastrofala följder. bördärför genom sin representation i IMF och mer bestämt än ställakrav på att den nuvarande administrationen redovisar en realistisk plan överhur budgetunderskottet skall kunna nedbringas. Vad utskottet anfört medanledning av motion Fi706 yrkande 2 bör som sin mening ge regeringentill känna. deb att utskottets hemställan underI bort ha följande lydelse: 1. beträffande budgetunderskottatt med anledning av motion 1988/89:Fi706 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Införandet av en neutral världsvaluta (mom. 2) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "Utskottet delar" och på s. 4 slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse: Utskottet är av samma uppfattning som motionärerna attdollarns användning som reservvaluta skapar mycket stora problem i världsekonomin.Samtidigt som med lätthet kunnat finansiera en växandeutlandsskuld oavsett de bakomliggande orsakerna till den allt störreskuldsättningen (jfr t.ex. finansieringen av kostnader) harinstabiliteten i det nuvarande internationella betalningssystemet blivitalltmer uppenbar. En spekulationsvåg mot dol- larn, somexempelvis kunnat bli följden av den oro i den kapitalistiska 1989/90:FiU2lekstugan på som uppstod på grund av att ettamerikanskt flygbolag råkade i finansiella svårigheter, skulle få katastrofalaföljder för världshandeln och för såväl i-ländernas som ekonomier. Utskottet är medvetet om de mycket stora svårigheter somföreligger att genomföra en global valutareform. förslag harförkastats på grund av att det inte gått att uppnå enighet om de fundamentalamålen för den ekonomiska politiken. Som utskottet ser det måste emellertidvärldshandelns beroende av dollarn brytas. Det nuvarande systemet har varitförödande för främst . Enligt utskottets mening bör mot härangiven bakgrund aktualisera lämpligen i FN införandet av en nyvärldsvaluta. deb att utskottets hemställan under2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande införandet av en neutralvärldsvaluta att med bifall till motion 1988/89:Fi706 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Världsbanksgruppens verksamhet (mom. 3) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 5 slutar med "motion Fi713"bort ha följande lydelse: Utskottet är av samma uppfattning som motionärerna attVärldsbanken och IMF måste öppna sig för insyn och ändra sin filosofi och sittarbetssätt. Till skillnad från andra FN-organ är banken en sluteninstitution. Parlamenten och allmänheten har ingen insyn i verksamhetoch planer. Samma offentlighetsregler bör gälla här som i FN-systemet i .stort.Parlamenten måste få möjlighet att utöva kontroll som press ochallmänhet har rätt till information. och måste överge Reaganomics. Tillväxtbyggd på en exportstrategi måste ersättas med en hållbar utveckling utifrånu-ländernas reella förutsättningar. Det är vidare ett absolut krav att bankenomarbetar eller om så är nödvändigt lägger ned projekt som ofrånkomligen ledertill miljöskador. De av projekten direkt berörda måste tillfrågas, både iplanering och genomförande. Den kritik mot och ;s verksamhet somutskottet här ställt sig bakom har tidigare i olika sammanhang riktats motdessa institutioner. har också erkänt fel och lovat bättring. Mendetta är en läpparnas bekännelse. Ingenting händer, kritiken tystnar ellerupprepas till ingen nytta. Denna handlingsförlamning förklaras bl.a. av attkritiken inte på parlaments- och/eller regeringsnivå följs upp på ett seriöstsätt. Detta kan exemplifieras av regeringens behandling av motionsyrkanden viddet förra (1988/89:UU 18 s. 75), ivilka också stark kritik enligt här angivna linjer riktades mot 1989/90:FiU2Världsbanken. Yrkandena avsloi av med motiveringen att en avriksdagen begärd utredning om en översyn av svenskt multilateraltutvecklingssamarbete skall ta upp frågor rörande bl.a. bankens öppenhet,inriktning av verksamhet samt sociala och ekologiska ansvar. När sedandirektiven till utredningen (dir. 1989:39) presenteras berörs inte dessafrågor. Som utskottet ser det, väcker detta farhågor att det inte är möjligtatt inom ramen för de förutsättningar som bildar utgångspunkt för Världsbankensverksamhet skapa en fungerande multilateral utvecklingsbank. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att initiativ bör tas till diskussioner ommöjligheter att skapa en FN-bank. Utskottet tillstyrker med det anförda motionFi713. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträfiande Världsbank.sgruppens verksamhetatt med bifall till motion 1988/89:Fi713 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. gotab 99120, 1989