bet · GD01FiU23 · 1989-12-31 00:00:00 — Den Statliga redovisningen och revisionen (prop.1989/90:100 bil. 15) 1989/90 Utskottettillstyrker i detta betänkande budgetpropositionens förslag till anslag förriksrevisionsverket. avstyrker utskottet fyra motioner om denstatliga förvaltnings- och redovisningsrevisionen samt om försäkringskassornasredovisningssystem. Regeringenföreslår i proposition 1989/90:100 bilaga 15 () under punktB 4 (s. 1620) att till för /91anvisar ett ramanslag på . Nya organisationsformer för statens förvaltningsrevision 1989/90:Fi412av m.fl. (m) vari yrkas att med anledning avproposition 1989/90:100 bilaga 15 punkt B 4 och bilaga 17punkt B 2 revisorer och deras kansli hos regeringen begär förslagtill nya organisationsformer för statens förvaltningsrevision i enlighet med deriktlinjer som redovisas i motionen. 1989/90:K501av () vari yrkas 1.att hos regeringen begär förslag om hur bokslut, revisionsberättelseroch ansvarsfrihetsfrågor för de statliga myndigheterna skall behandlas, 2.att hos regeringen begär förslag om en redovisninglag 1989/90:FiU23 för de statliga myndigheterna. Redovisning och revision av försäkringskassorna 1989/90:Fi408av och (s,m) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om revisioner avförsäkringskassorna. 1989/90:Fi409av och (s,m) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäkringskassornas ansvarför hantering av pensioner och bidrag. () verksamhet redovisas och beräknas i programtermer. För budgetåret1990/91 föreslås i propositionen följande program. Propositionensförslag till beräkning av anslaget till riksrevtsionsver-ket framgår avnedanstående tabell. I denna har även RRV:s kostnader för revisionen avbanverkets verksamhet beaktats. Riksrevisionsverketsanslag (1 000-tal kronor) RRVingår i den grupp av myndigheter som inför /92 avses genomgå enfördjupad anslagsprövning. flera för RRV:s framtida verksamhet betydelsefulla översyner och 1989/90:FiU23 Regeringenavser att ta ställning till dessa i anslutning till att den treårigabudgetramen fastställs. Imotion Fi412 av lrs m.fl. (m) föreslås att revisorer efterdanskt mönster skall göras ansvariga för statens förvaltningsrevision. RRV,som svarar för huvuddelen av den statliga förvaltningsrevisionen, måste numerases som ett stabsorgan åt regeringen. Det innebär att RRV:sförvaltningsrevision i praktiken blir en politiskt styrd utredningsverksamhetåt regeringen. En stark och oberoende revision är mot denna bakgrund enligtmotionärerna mer angelägen . revisorer bör därför gesökade resurser, så att statsförvaltningen kan revideras på ett heltäckandesätt. Det föreslås ske genom att resurser och kompetens förs över frånregeringens revisionsorgan till riksdagensförvaltningsrevision. Riksdagenhar vid upprepade tillfållen och (1988/89:FiU18, rskr. 155) behandlat motionsförslag av samma innebörd. Påförslag av och finansutskottet har dessa motioneravvisats av . Finansutskottethar i dessa sammanhang betonat att inte bör frånhändasnågot förvaltningsrevisionellt ansvar. Enligt utskottets mening har regeringeni likhet med ett berättigat behov av att kunna utnyttjaförvaltningsrevisionen expertis. Det har således, som utskottet ser det, ettvärde i sig att det finns två av varandra oberoende revisionsorgan, vilka frånskilda utgångspunkter kan ta upp olika förhållanden till granskning. Riksdagensrevisorer svarar med sin granskning för en mycket viktig del av riksdagenskontrollmakt. RRV:s förvaltningsrevision utgör å andra sidan ett viktigtunderlag för de initiativ till förnyelse och omprövning av statlig verksamhetsom det ankommer på regeringen att ta. Detfinns också anledning att erinra om att redovisningsrevisionen numera ingår iRRV:s verksamhet och att samarbetet mellan förvaltnings- ochredovisningsrevisionen därigenom underlättas. Redovisningsrevisionen ger oftauppslag till förvaltningsrevisionella projekt. Dendanska revisionen, som framhålls som förebild i motion Fi412 (m), omfattar båderedovisningsrevision och förvaltningsrevision. Förvaltningsrevision görshuvudsakligen i form av större undersökningar då förhållandena på de reviderademyndigheterna har visat att ett område bör granskas mer ingående. Avriksrevisionens samlade personalresurser har använts till sådanaundersökningar. Varkenerfarenheterna av den svenska eller danska revisionen ger således enligtutskottets mening anledning att överväga en uppdelning av förvaltnings- och redovisningsrevisionen.Utskottet anser således alltjämt att riksrevisionverket inte skall frånhändasnågot förvaltningsrevisionellt ansvar. Med hänsyn härtill avstyrker utskottetbifall till motion Fi412 (m). Regeringensförslag till anslag för /91 tillstyrks av utskottet. I motion K501 av BirgitFriggebo (fjp) påtalas att har 1989/90: FiU23 antalet myndigheter somfått anmärkningar från redovisningsrevision ökat. Bakomdessa anmärkningar ligger allvarliga, djupgående och väsentliga brister imjmdigheternas ekonomiska förvaltning. Mångamyndigheter efterkommer RRV:s anmärkningar och vidtar rättelser. Andrakritiseras år utan att åtgärder vidtas. Enligt motionärerna kan detinte accepteras att de resurser som ställer till regeringens ochmyndigheternas förfogande används på ett felaktigt och släpphänt sätt. Åtgärdermåste vidtas för att åstadkomma en förändring. Motionärenanser att redovisningsrevisionens status måste höjas. En väg att gå är att görarevisionen mer synlig. Någon instans borde godkänna bokslutet ochrevisionsberättelsen och fatta beslut om eventuella åtgärder för att kommatill rätta med felaktigheter som påtalats av revisionen. Olika lösningar ärtänkbara, anför motionärerna och anger flera alternativ. Denutredning som regeringen tillsatt om hur den framtida redovisningsrevisionenskall fungera bör anförtros uppgiften att utreda hur och var revisionsberättelseroch ansvarsfrågorna lämpligen bör behandlas så att redovisningsrevisionensstatus och inflytande kan höjas. Detbör också övervägas att den statliga bokföringsförordningen görs om till enredovisningslag som beslutas av och som reglerar kraven på denstatliga redovisningen och ansvarsfrågorna. Utskottetvill med anledning härav anföra att en särskild utredare har utsetts att göraen översyn av den statliga redovisningsrevisionen. I uppdraget ingår att lämnaförslag om hur redovisningsrevisionen kan utvecklas till ett effektivt stöd förstatsmakternas styrning och uppföljning av myndigheternas verksamhet. Enviktig utgångspunkt för utredarens arbete är den nya budgetprocess som hållerpå att införas i den statliga förvaltningen. Dennasyftar bl.a. till att få till stånd en bättre resultatredovisning i ochresultatuppföljning av förvaltningen. Redovisningsrevisionen är, sägs det idirektiven, ett av de viktigaste instrumenten för att säkerställa att regeringoch riksdag får en korrekt och adekvat redovisning att grunda sina beslut påsamt för att en effektiv uppföljning skall kunna genomföras.Redovisningsrevisionen har genom sina löpande kontakter med myndigheterna enunik kunskap om deras verksamheter, framhålls det i direktiven. Detär därför naturligt att redovisningsrevisionen också bör omfatta någon form avgranskning av sådan information om verksamhetsutveckling ochverksamhetsresultat som skall redovisas i de årliga resultatredovisningarna.Utredaren bör överväga bl.a. innehåll och form för en sådan vidgad granskning. Redovisningsrevisionensdelvis förändrade inriktning innebär i vissa avseenden ett närmande till de uppgifter som ingår i förvaltningsrevisionen. Detta öppnar nya möjligheter till en närmare 4 koppling mellanredovisnings- och förvaltningsrevisionen. Utredaren 1989/90:FiU23 skallmot denna bakgrund därför översiktligt redovisa hur ett fortsattutvecklingsarbete i detta avseende bör kunna genomföras. Redovisningsrevisionenskall ske enligt god revisionssed, dvs. i tillräcklig omfattning och efter godyrkesmässig praxis. Enligt () är denna ambitionsnivåför närvarande inte möjlig att upprätthålla över hela statsförvaltningen. Vissarevisionsinsatser måste därför prioriteras, sägs det i direktiven. Motbakgrund av bl.a. den nya budgetprocessen med en fördjupad redovisning ochprövning samt normalt ett förenklat förfarande mellanliggande år bör utredaren enligt direktiven överväga förutsättningarna för enprioritering av redovisningsrevisionen mot en granskning av de myndigheter somett visst år avses bli föremål för en fördjupad budgetprövning och vilkakonsekvenser för den årliga revisionens kvalitet som en sådan prioritering kanfå. Enligtverksförordningen skall myndigheternas styrelser i förekommande fallfastställa årsbokslut och besluta om revisionsberättelse. Dessa bestämmelserhar bara tillämpats . Men de har därvid uppfattats som irrationellaav många myndigheter. Denna ordning avviker från den i andra sammanhangtillämpade ordningen att den för verksamheten ansvarige upprättarårsredovisning och att en stämma eller motsvarande fastställer bokslut och tarställning till ansvarsfinhet efter att ha tagit del av revisionsberättelsen.Mot denna bakgrund har utredaren fått i uppdrag att överväga vilkenbeslutsordning som bör tillämpas vad gäller redovisningsdokumenten ochrevisionsberättelsen. Flertaletav de frågor som motionären tar upp i sin motion är således redan föremål föröversyn inom den här redovisade utredningen. Vadgäller frågan om den statliga styrelsens ansvar vill utskottet nämna att RRV ien särskild rapport till regeringen hsu* tagit upp denna fråga.RRV konstaterar i rapporten att den statliga styrelsen inte har något striktekonomiskt ansvar för sina beslut. Något ställningstagande till ansvarsfrihetsker inte i fråga om den statliga myndighetens styrelse eller dess chef. Pågrund av den stora principiella vikt som frågan om de statliga styrelsernassmsvar har föreslår RRV att regeringen låter utreda frågan om vilket ansvar isin helhet, alltså även ett ekonomiskt ansvar, som styrelseledamöterna istatliga myndigheter och affårsverk skall ha, eftersom ledamöterna i dessastyrelser på det allmännas vägnar fattar beslut av stor ekonomisk betydelse. Utskottetkan således konstatera att även frågan om styrelsernas ansvar är uppmärksammadoch att den är föremål för regeringens överväganden. Något intitiativ frånriksdagens sida med anledning av motion K501 är således inte motiverat.Motionen avstyrks därför av utskottet. 1två motioner, Fi408 och Fi409, tar () och () upp redovisningssystemet inom försäkringskassorna. Det har enligt RRV vissa brister vad gäller avstämbarhet 5 Dettaanser motionärerna vara mindre tillfredsstäl- 1989/90;FiU23 lande ochkräver att regeringen vidtar åtgärder för att komma till rätta med detta. Enligtvad utskottet erfarit har man inom tagit allvarligt påRRV:s kritik av försäkringskassornas redovisningssystem. Ett samarbete mellanRRV och () har etablerats på departementets initiativmed insatser från RRV:s tre program, förvaltnings- och redovisningsrevisionenoch ekonomiprogrammet. Man har förhoppningar om att bristerna i avstämbarhetoch verifierbarhet skall vara avhjälpta under detta år. Motdenna bakgrund finns det enligt utskottet inte anledning för attvidta några ytterligare åtgärder. Motionerna Fi408 och Fi409 avstyrks därför avutskottet. 1. beträffandeanslag till riksrevbionsverket att tillRiksrevbionsverket för /91 anvisar ett ramanslag på 135 405 000kr., 2. beträffandenya organbationsformer för statens förvaltningsre- vbion att avslårmotion 1989/90:Fi412, 1 (m, fp, mp) 3. beträffandestatlig redovbningsrevbion att avslår motion 1989/90:K501, 2 (fp) 4. beträffanderedovbning och revbion av försäkringskassorna att avslår motionerna 1989/90:Fi408 och 1989/90:Fi409. Stockholmden På finansutskottets vägnar (), (), (), (), i Gamieby (s), Per (), (),(), (), (), (), (), (), (), GunillaAndré (c) och (). Nya organisationsformer för statensförvaltningsrevision (mom. 2) AnneWibble (fp), (), (), (),() och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Riksdagenhar" och slutar med "motion Fi412 (m)" bort ha följande lydelse: Finansutskottetfår för egen del anföra följande. I 1 kap. 4 § regeringsformen föreskrivs attriksdagen skall granska rikets styrelse och förvaltning. Riksdagensförvaltningsekonomiska kontroll inskränker sig i huvudsak till den granskningsom revisorer med sina begränsade resurser kan svara för. Medhänsyn till det grundlagsenliga ansvar som har i dessa frågor anserfinansutskottet det naturligt att också ges ett väsentligt störreinflytande över den statliga förvaltningsrevisionen. Detta är för övrigt enordning som tillämpas i de flesta jämförbara länder där den statliga revisionenbetraktas som en naturlig och självklar uppgift för i första hand parlamentet. Imotion Fi412 (m) redovisas ett förslag till förändring med denna innebörd.Motionärerna vill enligt dansk förebild göra revisorer ansvariga förden statliga förvaltningsrevisionen. I genomförs revisionen av ettprofessionellt verk som står under ledning av en rigsrevisor. Denne har en oberoendeställning och arbetar på eget ämbetsmannaansvar. Rigsrevisorn rapporterar tillfolketinget där hans rapporter tas upp till behandling av särskildastatsrevisorer utsedda av . Finansutskottetanser detta vara en mycket intressant lösning för att stärka ansvarför den statliga revisionen. Utskottet tillstyrker därför motionärernasförslag. Enligt utskottets mening bör reformen syfta till att tarhela ansvaret för förvaltningsrevisionen. Det erforderliga resursbehovet böråstadkommas genom att resurser och kompetens förs över från riksrevisionsverkettill förvaltningsrevision. Hithörande frågor har utretts vid fleratillSllen . Ett omfattande utredningsmaterial finns atttillgå. Förslag bör därför kunna läggas fram för . debatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande nya organbationsformer för statens förvaltningsre-vbion att med bifalltill motion 1989/90:Fi412 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om nya organisationsformer för statens förvaltningsrevision. 2.Statlig redovisningsrevision (mom. 3) l989/90:FiU23 AnneWibble och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med "Flertaletav" och slutar med "Motionen avstyrks därför av utskottet" bortha följande lydelse: Utskottetkonstaterar således att några av de frågor motionären tar upp kommer attbehandlas i den refererade översynen. Detta är välkommet eftersom, som påpekasi motionen, brister har förekommit i myndigheternas ekonomiskaförvaltning. har antalet myndigheter som fått anmärkningar frånRRV ökat. avgavs 9 s.k. orena revisionsberättelser, uppgickantalet till 31 och 1989 hade de ökat till 55 stycken. Utskottet delarmotionärens uppfattning att detta är oacceptabelt. Imotionen pekas på några olika möjligheter till förbättringar avredovisningsrevisionen. Motionären anser också att det bör övervägas att göraom gällande författning till en redovisningslag som mer liknar den privatasektorns bokföringslag. Utskottet anser att motionärens förslag är intressantaoch mer jireciserade än vad som framgår av direktiven till ovan nämnda översyn.Utskottet vill understryka vikten av att förändringar till det bättre kangenomföras snabbt. Vad utskottet anfört med anledning av motion K501 bör gesregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträ&nde statlig redovbningsrevbion att medbifall till motion 1989/90:K501 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, gotab 96284, 1990