bet · GD01BoU3 · 1989-12-31 00:00:00 — bostadsutskottetsbetänkande /89:BoU2 (s. 14) innefettade också att 1989/90:BoU3 enutvärdering skulle göras av ändamålsenligheten i dagens stödsystem. Bl.a. angavs detta gälla erferenheterna av tilläggslångivningen samt bidragsgivningen för avhjälpande av fukt- och mögelskador. utskottetborde i sammanhanget också övervägas behovet av ytterligare Överväganden med denna inriktning pågårockså inom regeringens arbetsgrupp för frågor som rör s.k. sjuka Utskottet är med hänvisning till det anförda inte nuberett förorda införandet av ytterligare stödformer m.m. till fukt- ochmögeskadade hus. Ytterligare överväganden i hithörande frågor bör anstå iavvaktan på resultatet av pågående utredningsarbete m.m. Motionerna1988/89:Bo527 (fp) samt 1988/89:Bo545 (fp) avstyrks med hänvisning häriill. I motion 1988/89:Bo546 (fp) tas upp behovet av ytterligareåtgärder för att få till stånd en sanering vid fukt- och mögebkador m.m. Enligt motionen bör hälsoskyddslagen kompletteras medbestämmelser som innebär att byggnader skall hållas fria från mögel- ochfuktangrepp. I likhet med vad som gäller för ohyra föreslås att kommunen börsörja för att byggnaden saneras om det är av särskild betydelse förhälsoskyddet. Särskilt anges detta bli aktuellt för utrymmen där barn,åldringar, atopiker, allergiker, astmatiker eller andra medöverkänslighetsreaktioner vistas. I sammanhanget förordas också attefterkontroller vid mögelsaneringar skall kunna föreskrivas. Utskottet har tidigare och ovan i detta betänkande betonatvikten av att våra bostäder under hela sin brukstid hålls i ett sådan skick attde ger en bra och sund boendemiljö. Detta har också kommit till uttryck i PBL.I lagens 3 kap. 5 § stadgas sålunda bl.a. att byggnader skall vara lämpliga försitt ändamål och ge möjlighet till trevnad, god hygien och etttillfredsställande inomhusklimat. I samma kapitels 13 § föreskrivs dessutom atten byggnad skall underhållas så att bl.a. de i 5 § föreskrivna egenskaperna ihuvudsak bevaras. Det finns sålunda redan genom PBL ett grundläggande krav påatt byggnader under hela sin användningstid skall medge god hygien och ett brainomhusklimat. Trots att de nu refererade kraven föreligger kan detnaturligtvis inte uteslutas att problem kan uppstå med t.ex. fukt- och mögel ivissa byggnader. Ytterligare åtgärder för att komma till rätta med dessaproblem bör dock anstå i avvaktan på det utredningsarbete som pågår.Bostadsutskottet är mot bakgrund härav inte nu berett förorda införandet avytterligare regleringar i detta avseende i enlighet med förslaget i motion1988/89:Bo546 (fp). 4.1.7Införande av en bomiljölag 1989/90:BoU3 Förslag om införande av en bomiljo förs fram ipartimotionerna 1988/89:Bo205 (c) yrkande 12 såvitt nu är i fråga,1988/89:Bo412 (mp) yrkande 1 och 1988/89:Bo522 (vpk) yrkande 1 samt i motionl988/89:Bo411 (s). Enligt motionärerna bör krav om bostadens utformning m.m.ur bl.a. hälsosynpunkt sammanföras i en särskild lagstiftning en bomiljölag.Enligt förslagen skall bomiljölagen i första hand utform2is som en parallelltill arbetsmiljölagstiftningen, vilket bl.a. betyder att den skall innefatta dekrav på boendemiljön som alltid skall kunna hävdas så länge huset används. Bakom förslagen i de nu behandlade motionerna ligger ensträvan att tillförsäkra alla boende sunda och hygieniska bostäder av godkvalitet. delar självklart dessa strävanden. Ett grundläggandemål är naturligtvis att såväl det befintliga bostadsbeståndet som denytillkommande bostäderna skall fylla högt.ställda krav i dessa avseeenden.Inte minst de brister i byggnaders inomhusmiljö som uppdagats ide s.k. sjuka husen gör att dessa frågor måste ägnas stort intresse. Även andrakvalitetsfrågor som tillgänglighet, ljusförhållanden, utrustnings- ochutrymmesstandard samt möblerbarhet m.m. måste givetvis ges stor uppmärksamhet.En bred enighet råder också om vikten av att dessa mål nås. Det frågan närmastgäller är därför hur målsättningen skall förverkligas och med vilka medel dettaskall ske. De regler som styr bostädernas utformning m.m. i nuaktuella avseenden finns bl.a. i PBL och i nybyggnadsreglerna. Därtill ärombyggnadsregler under utarbetande. 1 vissa avseenden är dessutom t.ex. miljö-och hälsoskyddslagstiftningens regler tillämpliga. Det får således anses att enövervägande del av de förhållanden som motionärerna avser att reglera i ensärskild bomiljölag redan har beaktats, om än i olika författningar m.m. Någotallmänt krav på ytterligare reglering på området kan enligt utskottets meningmot bakgrund härav inte läggas till grund för införandet av en bomiljölag.Utskottet anser emellertid att det kan ligga ett värde i att få de redanexisterande bestämmelserna sammanförda i en särskild lag. låter sigdetta inte göras utan närmare och tämligen omfattande överväganden. Bl.a.gäller detta hur samordningen med redan existerande lagstiftning m.m. skallske. Utskottet vill erinra om att PBL trädde i kraft ochnybyggnadsreglerna . Enligt utskottets mening bör ytterligareöverväganden i hithörande frågor anstå i avvaktan pa att ytterligareerferenheter vinns av den nuvarande ordningen. Även pågående arbete avseendeproblemen med s.k. sjuka hus torde kunna bidra till att ge ytterligare underlagi frågan om behovet av en bomiljölag. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anfördapartimotio- 1989/90:BoU3 nerna 1988/89:Bo205 (c) yrkande 12 såvitt nu är ifråga, 1988/89:Bo412 (mp) yrkande 1 och 1988/89:Bo522 (vpk) yrkande 1 samt motion 1988/89:Bo411 (s). 4.2 Regler om byggande i övrigt 4.2.1 Normsystemets uppbyggnad m.m. I detta avsnitt tas upp ett antal motioner som ur olikaaspekter tar upp de krav m.m. som ur mer allmän synpunkt bör ställas påbyggnader och byggnadsdelar. I partimotion 1988/89:Bo205 tas upp fråganom behovet av kvalitetskrav för byggnormer och låneregler . Enligt motionen premierar inte låneregler och byggnormerkvalitet i byggandet. När det gäller byggnormerna är dessa, enligtmotionärernas mening, trots en omfattande detaljreglering, fortfarande såoklara att ett byggande som eftersätter kvalitetskraven kan fortgå. Med hänvisninghärtill begärs i motionens yrkande 18 ett tillkännagivande ombehovet av kvalitetskrav för byggnormer och låneregler. Utskottet har givetvis inte någon annan uppfattning änmotionärerna om att byggreglerna skall ges en klar och enkel utformning. Detförhållandet att de nybyggnadsregler som trädde i kraft harutformats som funktionskrav i stället för detaljkrav utgör också ett avuttrycken härför. Enligt utskottets mening torde reglerna ha givits en sådanutformning att kvalitetskraven i byggandet kan tillgodoses i rimlig omfattning.Utskottet vill i detta sammanhang peka på att nybyggnadsreglerna i förhållandetill den tidigare byggnormen innefattar skärpta krav på bl.a. fuktskydd,energihushållning och minskade luftföroreningar från fastbränsle. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet partimotion1988/89:Bo205 (c) yrkande 18. Åtgärder som underlättar tillkomsten av s.k. fribyggenbegärs i en motion. Mot bakgrund av bostadssituationen i länhemställs i motion 1988/89:Bo206 (fp) yrkande 4 om åtgärder som underlättartillkomsten av s.k. fribyggen. Enligt den i motion 1988/89:A408 angivnamotiveringen bör i nya bostäder bostadsytorna kunna minskas och flexibiliteteni planlösningen öka. Motivledes anförs dessutom i motion 1988/89:Bo417 (m) attett borttagande av regler och normer skulle innebära att fler s.k. fribyggenskulle komma till stånd. Inom ramen för dagens regelsystem har också ett antal s.k.fribyggen /90:BoU3 kommit till utförande. Enligt utskottets mening bör ettbostadsbyggande med denna inriktning kunna komma till stånd även ifortsättningen. Detta bör dock, liksom , ske efter en noggrannprövning i det enskilda fallet. Utskottet är däremot inte berett att på detsätt motionärerna föreslår reglera detta byggande. Motion l988/89:Bo206 (fp)yrkande 4 avstyrks med hänvisning härtill. Krav på förenklade nybyggnadsföreskrifter ställs imoderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405 yrkande 14. Enligt motionärerna är den omarbetning som skett avbyggnormerna i och med tillkomsten av PBL otillräcklig. De förordar därför attantalet bestämmelser bör reduceras kraftigt och helt utformas somfunktionskrav. Dessutom förordas att råd och exempel på tekniska lösningar inteskall ingå i nybyggnadsföreskrifterna utan föras över till särskilda tekniskahandböcker. Det måste naturligtvis vara en strävan att inte göra deregler som styr byggandet mera omfettande än nödvändigt. måste självfalletreglerna göra det möjligt att förverkliga de krav som samhället ställer påbyggnaders utformning m.m. Som en del i strävandena att genom PBL förenklabyggprocessen har också de till PBL utarbetade nybyggnadsreglerna så långtdetta är möjligt uttryckts som funktionskrav. Utskottet vill för sin del ocksåframhålla att omfattningen av dagens nybyggnadsregler är avsevärt mindre änomfattningen av den senaste utgåvan av Svensk byggnorm, detta mätt i antaletsidor. Utformningen av nybyggnadsreglerna har sålunda skett med utgångspunkti de principer motionärerna uttalar sig för. Vad i moderata samlingspartietspartimotion l988/89:Bo405 yrkande 14 förordats får därmed anses i inte ringagrad redan tillgodosett. Frågan om effekterna av ombyggnadsreglernas utformning medavseende på byggkostnaderna vid ombyggnad tas upp i en motion. Det är enligt partimotion 1988/89:Bo409angeläget att byggnormerna vid ombyggnad inte tvingar fram en onödigt hög ochkostnadsdrivande standard. Vidare anförs att hyresgästerna måste ha ett stortinflytande över standardnivån. 1 yrkande 15 hemställs om ett riksdagenstillkännagivande med denna innebörd. Utgångspunkten för de krav som skall ställas vid ombyggnadär bestämmelserna i 3 kap. 10 § PBL. Enligt dessa bestämmelser skallombyggnader utföras varsamt så att byggnadens särdrag beaktas och så att dessbyggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärligavärden tas till vara. Vid ombyggnad är alltså kravet på varsamhet och hänsyntill den befintliga byggnadens förutsättningar grundläggande för vilka åtgärdersom bör och får vidtas. Denna grundprincip vägleder också det arbete medutformningen av särskilda ombyggnadsregler som pågår inom . Vad ifolkpartiets partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 15 föreslagits kommer därmed att övervägasutan någon ytterligare åtgärd. Motionsyrkandet 1989/90:BoU3avstyrks. Utskottet vill i detta sammanhang dessutom peka på detinflytande som ges hyresgästerna vid ombyggnad dels genom bostadssaneringslagenskrav på hyresgästintyg, dels genom det krav på hyresgästyttrande som ställs isamband med den statliga belåningen. Enligt motion 1988/89:Bo521 (s) finns det anledning att iökad utsträckning koncentrera uppmärksamheten på utvecklingen av bostadensinre planering och utformning. Åtgärder behöver enligt motionen vidtas till stöd förgrundläggande konsumentkrav på långsiktigt god standard i nya och ombyggdabostäder. Som exempel härpå nämns studier avseende kvalitetsegenskaperna inyproduktionen samt information och riktlinjer från berörda myndigheter ombostadens inre utformning. Genom PBL läggs de grundläggande kraven på byggnader ochdärmed också våra bostäder fast. Enligt 3 kap. 5 § skall sålunda byggnader varalämpliga för sitt ändamål. Detta innebär bl.a. att bostäder skall ha fungerandeplanlösningar med goda rumssamband och god möblerbarhet. idenna del svarar sålunda väl mot de grundläggande krav på bostadens planeringoch utformning som förs fram i motion 1988/89:Bo521 (s). Bestämmelsernakonkretiseras också i viktiga avseenden i de med stöd av PBL utfårdade nybyggnadsreglerna.Något allmänt behov av ytterligare regleringar i nu aktuellt avseende gör sigenligt utskottets mening mot bakgrund härav inte nu gällande. Däremot kan detnaturligtvis inte uteslutas att insatser kan behövas för att dels ökakunskaperna, dels förbättra informationen på området. Utskottet är dock inte påde i motionen angivna grunderna nu berett förorda ytterligare åtgärder.Motionen avstyrks av utskottet. Avslutningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt ettmotionsyrkande om ändrade byggnormer för att förbättra ungdomeris bostadssituation. Enligt motion 1988/89:Bo4l7 (m) har ungdomarna drabbats avatt bostadsmarknaden är så hårt reglerad. Som ett medel för att komma tillrätta med den uppkomna situationen föreslås därför i motionens yrkande 5 d attnormerna vid ny- och ombyggnad skall förändras så att ungdomens situation påbostadsmarknaden förbättras. Minskade regler och normer vid ombyggnad ochinredning av vindar skulle enligt motionärerna underlätta bibehållandet avsmålägenheter och innebära ett tillskott av vindslägenheter. Utskottet delar den oro för många ungdomarsbostadssituation som torde ligga till grund för förslaget i motion1988/89:Bo417 (m). Däremot kan inte utskottet ställa sig bakom de förslag somförs fram för att komma till rätta med den uppkomna situation. Vad som behövsär inte ett regelsystem som eftersätter t.ex. kraven på tillgänglighet, utan iförsta hand åtgärder som ger en tillräckligt stor produktion av bostäder Utskottet vill i detta sammanhang peka på de åtgärder 1989/90:BoU3 som vidtagits för att stimulera nyproduktionen av bostäder. Detgäller bl.a. begränsningarna av annat byggande än bostadsbyggande. Av särskildbetydelse för ungdomens bostadssituation är också det ungdomsbostadsstöd sominfördes . Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anfördamotion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 5 d. 4.2.2 Källsortering av sopor Med hänvisning bl.a. till de miljö- och hälsoproblem somden ökade avfallmängden ger upphov till ställs i tre motioner krav påbyggregler som möjliggör källsortering av sopor. Det gäller motionerna1988/89:Bo206 (fp) yrkande 2, 1988/89:Bo539 (mp) samt 1988/89:Bo530 (s) yrkande2. I den sistnämnda motionens yrkande 1 förordas dessutom upprättandet av enåtgärdsplan för utrustning av befintliga kök och soprum så att källsortering avsopor kan utföras. Det finns enligt bostadsutskottets mening goda skäl attvidta åtgärder så att våra bostäder får en utformning som möjliggör kälborteringav sopor . Med anledning av ett motionsförslag (vpk) uttalade utskottet också isitt betänkande l988/89:BoUl (s. 10) att nybyggnads- och ombyggnadsreglernatill PBL skulle utarbetas så det blev möjligt att kräva att bostadshusen ges ensådan utformning att källsortering av sopor underlättades. I enlighet med vadsom redovisats ovan (avsnitt 3.2.4) pågår också överväganden med dennainriktning i . Vad i motionerna 1988/89:Bo206 (fp) yrkande 2,1988/89:Bo530 (s) yrkande 2 samt l988/89:Bo539 (mp) förordats torde därmed kommaatt bli tillgodosett utan någon ytterligare åtgärd. Utskottets tidigare ställningstagande innebär attförutsättningar skapas för källsortering av sopor i ny- samt ombyggda hus. Fördet befintliga bostadsbeståndet innebär detta att åtgärder för källsortering avsopor kommer att vidtas i den utsträckning detta fastighetsbestånd byggs om.Utskottet är härutöver inte nu berett förorda ytterligare åtgärder med dennainriktning. Frågan härom bör enligt utskottets mening kunna övervägas närerfarenheter av de tidigare förordade åtgärderna har vunnits. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill förslaget i motion 1988/89:Bo530 (s) yrkande 1om en åtgärdsplan för utrustning av befintliga kök och soprum så attkällsortering av sopor kan utföras. 4.2.3 Kravpå tillgänglighet m.m. 1989/90:BoU3 Frågan om planering för tillgänglighet tas upp i enmotion. I motion 1988/89:Bo501 (s) hemställs om åtgärder så attkommunerna vid ny- och ombyggnad samt vid etablerande av s.k. särskildaboendeformer planerar för tillgänglighet. Enligt motionärerna saknas oftakunskaper om hur bostäderna skall planeras för att kunna fungera både för deboende och för berörd personal m.fl. Utskottet vill nu liksom tidigare betona vikten av attåstadkomma en förbättrad tillgänglighet i såväl bostäder som i den anknytandemiljön och i samhället i övrigt. Först när bostäderna blivit tillgängliga gesförutsättningar för att alla människor på lika villkor skall kunna delta isamhällslivet. Ett uppfyllande av detta mål innebär dessutom att äldre,handikappade och långvarigt sjuka kan bo kvar i sina bostäder i störreutsträckning än de kunnat göra. För att de av utskottet nu i korthet redovisade målenskall nås måste naturligtvis de på bostadsmarknaden verksamma ta sitt ansvar.Inte minst gäller detta kommunerna med deras övergripande ansvar förbostadsförsörjningen. Utskottet har inte heller anledning till annat antagandeän att kommunerna tar det ansvar som tilldelats dem och hävdar de krav påtillgänglighet m.m. som bl.a. följer av reglerna i PBL. Till stöd förkommunernas agerande i dessa frågor har också utfårdat råd ochanvisningar. Det torde enligt utskottets mening mot bakgrund härav finnas godaförutsättnigar för att kommunerna skall kunna svara mot de krav på planeringför tillgänglighet m.m. som förs fram i motion 1988/89:Bo501 (s). Motionenavstyrks med hänvisning härtill. I motion 1988/89:Bo511 (s) tas upp nybyggnadsreglernasutformning med avseende på kraven på tillgänglighet. Enligt motionen innehåller inte de till PBL utfårdadenybyggnadsreglerna samma detaljföreskrifter i fråga om kraven påtillgänglighet som den tidigare byggnormen. Motionärerna uttrycker vidareuppfattningen att nybyggnadsreglerna inte ger någon vägledning när det gällerkrav på byggnaders tillgänglighet för bl.a. rullstolsbundna. För att öka denenskildes frihet och minska samhällets kostnader förordar motionärerna därfören skärpning av tillämpningsföreskrifterna till PBL i detta avseende. I och med tillkomsten av PBL överfördes de då gällandekraven på tillgänglighet med vissa skärpningar till den nya lagen. De grundläggandekrav som ställs i dessa avseenden ligger därmed på en högre nivå äntidigare. Detta förhållande skall naturligtvis också återspeglas idetaljföreskrifterna till PBL. Enligt bostadsutskottets mening är så ocksåfallet. Däremot har de nybyggnadsregler som utfårdats med stöd av PBL enprincipiellt annorlunda utformning än den tidigare byggnormen. Som framgår ovan(avsnitt 3.2.1) har sålunda nybyggnadsreglerna uttryckts i form avfunktionskrav i stället för i form av Reglerna är dock avsedda att motsvara de krav på 1989/90:BoU3tillgänglighet som PBL ger uttryck för. Utskottet är mot bakgrund härav inteberett förorda att nybyggnadsreglerna i detta avseende skulle fä en principiellt annorlunda utformning än dessa regler i övrigt. Motion1988/89:Bo511 (s) avstyrks med hänvisning härtill. Avslutningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt fråganom bostadssociala inventeringar för att utröna funktionshindradesbostadsbehov. 1 motion 1988/89:Bo502 (s) hävdas att många kommuner hardåliga kunskaper om funktionshindrades bostadsbehov. Enligt motionärernasmening måste kommunerna därför skaffa sig dessa kunskaper. Detta föreslås skegenom att kommunerna områdesvis genomför bostadssociala inventeringar i närasamarbete med berörda nämnder och handikapporgan isatio ner. Det åligger enligt bostadsförsörjningslagen (1947:523)kommunerna att fortlöpande bedriva bostadsförsörjningsplanering i syfte attfrämja att alla i kommunen får en egen bostad av god kvalitet. Planeringenskall komma till uttryck i ett program som skall antas av kommunfullmäktige. Iförordningen (1984:338) om redovisning av den kommunalabostadsförsörjningsplaneringen stadgas dessutom att det i den planering somålagts kommunerna bl.a. skall ingå att ange omfattningen och inriktningen av deåtgärder av betydelse för bostadsförsörjningen som avses bli genomförda underde närmaste tre åren. Med stöd av förordningen kan dessutom regeringen beslutaatt kommunerna skall lämna särskilda redovisningar över bostadsförsörjningen.Beslut om sådan särskilda redovisningar har också fattats, bl.a. ifråga om planeringen för att förbättra boendeförhållandena för gamla samt handikappadeoch långvarigt sjuka. Som framgår av det ovan anförda är det primärt en kommunaluppgift att genom en fortlöpande planering verka för att alla i kommunen fåren egen bostad av god kvalitet. Denna skyldighet omfattar naturligtvis ocksåfunktionshindrade eller på annat sätt handikappade kommuninnevånare. Kommunernahar därmed redan ålagts ansvaret för den typ av inventering och planering somförordas i motion Bo502 (s). Dessutom har regeringen genom den ovan redovisadeförordningen (1984:338) om redovisning av den kommunala bostadsförsörjningsplaneringengivits möjlighet att besluta om särskilda kommunala redovisningar på området.Det får enligt utskottets mening mot bakgrund härav förutsättas atterforderliga insatser i fråga om bl.a. de funktionshindradesbostadsförsörjning kommer till stånd utan någon ytterligare åtgärd.Motion Bo502 (s) bör med hänvisning härtill inte nu vinna bifall. 4.2.4Regler om direktverkande elvärme m.m. 1989/90:BoU3 I två motionsyrkanden ställs krav på förbud mot direktverkandeelvärme. För att åstadkomma en effektivare elanvändning förordas icenterpartiets partimotion 1988/89:Bo280 yrkande 1 ett förbud mot installationav direktverkande elvärme i nyproducerade bostäder och lokaler. Dessutomföreslås att krav på alternativ uppvärmningsmöjlighet skall ställas om elutnyttjas för värme i luft- eller vattenburna värmesystem. Även i kommunisternas partimotion1988/89:Bo525 yrkande 2 föreslås att ett förbud mot direktverkande elvärme ipermanentbebyggelse skall införas. Regeringen har, som framgår av framställningen ovan(avsnitt 3.2.3), uppdragit åt att lämna förslag till åtgärder sommotverkar långsiktiga bindningar till system för uppvärmning med direktverkandeel. En redovisning av detta uppdrag kan väntas . mening bör ytterligare ställningstaganden till frågan omanvändningen av direktverkande elvärme anstå i avvaktan härpå. Utskottet vill idetta sammanhang dessutom peka på de restriktioner som införts vid denstatliga belåningen för installation av direktverkande elvärme. Vad utskottet nu anfört innebär att partimotionerna1988/89:Bo280 (c) yrkande 1 och 1988/89:Bo525 (vpk) yrkande 2 avstyrks avutskottet. I de grönas partimotion 1988/89:Bo554 försfram krav på vbsa reservinstallationer att användas vid elavbrott m.m. Som ett led i strävandena att minska sårbarheten i vårtelförsörjningssystem föreslås i motionen att bestämmelser skall utfårdas såatt det i varje bostadsområde kommer att finnas minst en vedspis ellermotsvarande som reserv per två hushåll. Det finns naturligtvis av beredskapsskäl eller andra skälanledning överväga vilka byggnadstekniska och andra åtgärder som i förväg kanbehöva vidtas i vårt bostadsbestånd för att klara energiförsörjningen i bl.a.en krissituation. I 3 kap. 3 § PBL har också förts in krav som dels innebär attuppvärmningssystemet i byggnader i skälig utsträckning skall utformas så attövergång till olika energislag kan ske utan omfattande ändringar, dels innebäratt småhus som uppvärms med el skall planersis så att en övergång till andraenergislag underlättas. Det kan inte uteslutas att även andra åtgärder avmotsvarande slag kan behöva övervägas. Utskottet är dock för sin del inte nuberett förorda införandet av ytterligare regler med denna inriktning.Miljöpartiets partimotion 1988/89:Bo554 avstyrks med hänvisning härtill. 4.2.5Vissa krav på byggnader m.m. i övrigt 1989/90:BoU3 Enligt motion 1988/89:Bo504 (vpk) går numeraplaneringsmödorna ut på att begränsa biltrafiken och finna mer teknisktavancerade kollektiva lösningar som bidrar till en förbättring av miljön.Samtidigt har enligt motionärens mening i PBL (3 kap. 15 §) förts in enotidsenlig parkeringsskyldighet som innebär att lämpligt utrymme för parkering,lastning och lossning av fordon i skälig utsträckning skall ordnas på tomteneller i närheten av denna. Med hänvisning härtill och till att den nödvändigagrundvalen för en allsidig och hänsynsfull trafikJös-ning ges i 2 kap. 4 § PBLförordas att det särskilda kravet på parkeringsutrymme i PBL skall upphävas.