bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Bl.a. på grund av den artrikedom som förekommer iädellövskogar bör plantering av sådan skog särskilt stimuleras, vilketlämpligast sker genom att ett högre anläggningsstöd utgår för plantering avsådan skog. Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion JoSSyrkandena 31 33 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 107 bort ha följandelydelse: 107. beträffande villkor för bidrag till omställning ochskogsplantering m.m. attriksdagen med anledning av motion 1989/90:JoS0 yrkandena 31 33 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Anslag till prisreglerande åtgärder (mom. 124) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 137börjar med "I övrigt"och slutar med "bibehållna mjölksubventioner" bort ha följan- 10 Utskottetdelar den mening som framförs i motion JoSS att mjölk- 1989/90:JoU25 subventionernabör minskas successivt, med en tioårig avtrappning. Utskottet förordar såledesatt subventionerna även fortsättningsvis minskas med 250 milj.kr. om året.Därigenom torde omställningstakten komma att dämpas. Eftersom regeringens förslag i övrigt syftar till attreducera befintliga överskott anser utskottet det oriktigt att stimulerafortsatt mjölkproduktion. Utskottet biträder därför inte regeringens förslagom 40 milj.kr. för leveranstillägg för mjölk. Det anförda innebär att beträffande posten C 3.Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område den av regeringen beräknademinskningen om 719 milj.kr. av delanslaget Ersättning till följd av livsmedelssubventionerreduceras till 250 milj.kr. samt att delanslaget Låginkomstsatsning minskasmed 40 milj.kr. Det anförda innebär vidare att utskottet tillstyrkermotion JoSS (m) yrkandena 15, 16 och 26 om successiv minskning avmjölksubventionerna och avskaffande av leveranstillägget för mjölk. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo207 (c) ombibehållna mjölksubventioner i den mån motionen inte kan anses tillgodosedd. deb att utskottets hemställan under124 bort ha följande lydelse: 124. beträffande anslag till prbreglerandeåtgärder att med anledning av regeringens förslag och motionerna19S9/90:Jo6S yrkande 10 i återstående del, 1989/90:Jo8S yrkandena 15, 16 och 26och 1989/90:Jo274 yrkande 14 och med avslag på motion 1989/90:Jo207 tillPrbreglerande åtgärder på jordbrukets område för /91 anvisar ettförslagsanslag på 5 , Stimulansbidrag till jordbruk i tätort (motiveringentill mom. 134) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 139börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "motionJo20S" bort ha följande lydelse: Utskottet finner förslaget i motion Jo20S om ett systemmed investeringsstöd och stimulansbidrag för inrättande av stadsbondgårdarmycket intressant och vällovligt men anser att finansieringen av denna typ avverksamhet bör ankomma på berörda kommuner. Utskottet avstyrker på den grundenmotionen. e.. , ., , , . Avslag på propositionen (mom. 1) () anför: log initiativ livsmedels-politisk arbetsgrupp för att bereda förslag till en nylivsmedelspolitik. Anledningen var att den gamla jordbrukspolitiken, som hadebyggt upp ett komplicerat regleringssystem, ledde till en bristandemålupp-iyllelse och i vissa fall t.o.m. motarbetade de jordbrukspolitiska målsättningarna. Utgångspunkten för den livsmedelspolitiska arbetsgruppenvar att hitta bättre medel än de nuvarande för att uppnå de jordbrukspolitiskamålsättningarna, t.ex. vad gäller miljö, beredskap och regionalpolitik. Denlivsmedelspolitiska gruppen misslyckades med detta. Förslaget innehöll enbeskrivning på hur en intern avreglering av jordbruket skulle kunna genomföras.Gruppens rapport har legat till grund för propositionen och i det avseendet ärinte propositionen bättre. Den enda åtgärd som skulle minska jordbruketsnegativa miljöpåverkan var t.ex. att ett sänkt spannmålspris minskar incitamentetatt använda insatsvaror som kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel. Vi delar regeringens ståndpunkt att den internaregleringen bör avskafes. Men vi anser att regeringen misslyckats med att läggaett förslag till ny livsmedelspolitik som uppfyller miljömålet och bidrar bättre hushållning med naturresurser. Propositionen saknar helt förslag somsyftar till en verkligt minskad användning av handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel. Det sänkta spannmålspriset kommer att leda till att överskottsproduktionenförsvinner, men troligen inte genom att användningen av kemiskabekämpningsmedel och handelsgödsel per hektar minskar i någon störreutsträckning, utan genom att i skogs- och mellanbygd planteras igen.Den nedläggning av jordbruksmark som blir följden leder sannolikt till atthotade arter i kulturlandskapet får ännu sämre förutsättningar att överlevatrots den nya ersättningen till landskapsvård! Det är märkligt att regeringen inte velat ta vara påtillfallet att, i samband med den livsmedelspolitiska reformen, föreslååtgärder för att minska jordbrukets negativa miljöpåverkan och förbättrahushållningen med naturresurser i ett läge där jordbrukets överskottsproblemdiskuteras. de gröna ser den s.k. överskottsproduktionen avlivsmedel som en möjlighet när det gäller att klara en övergång till ett merekologiskt fungerande lantbruk. har man chansen att drastiskt minskajordbrukets miljöproblem. majoritet (s, m, fp, c och v) harenats kring ett förslag om den framtida jordbrukspolitiken. de gröna är inte med i utskottsmajoritetens uppgörelse eftersom vi inte anser att det s.k. överskottsproblemet bör lösas med att stora arealer tas ur jordbruksproduktion, t.ex. planteras med skog, som intensite- 172 ten i odlingen upprätthålls på resten av arealen, oftast i de mest Utskottet borde istället ha lagt förslag 1989/90:JoU25 sominneburit en minskad användning av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel.Tyvärr har inte utskottsmajoriteten velat inse att det finnsett samband mellan miljöproblem och överskottsproblem. Miljöpartietde gröna ser den s.k. överskottsproduktionen av livsmedel som en möjlighet när det gäller att klara en övergång till ett mer de gröna anser att regeringen skulle haåtertagit propositionen och presenterat ett nytt förslag med åtgärder för enbättre miljö och naturresurshushållning. Därmed skulle man ha uppfyllt deursprungliga intentionerna med en ny livsmedelspolitik där syftet var attinföra selektiva åtgärder för att nå olika mål istället för ett kompliceratregleringssystem. Utskottsmajoritetens förslag har samma utgångspunkt somregeringen i det avseendet att man hellre minskar åkerarealen än minskarintensiteten i odlingen. Däremot innebär utskottsmajoritetens förslag attjordbruksnäringen får större möjligheter till anpassning till ett avregleratsystem än regeringens förslag. Vi behöver ett livskraftigt jordbruk och därförär, trots allt, utskottsmajoritetens förslag klart mer positivt inför framtidenän regeringens förslag. För att minska läckaget av kväve anser vi att användningenav handelsgödselkväve måste minska. Handelsgödselkvävet bör beläggas med såhöga avgifter att användningen minskar . bördet vara möjligt att halvera användningen. Avgifterna bör i sin helhet förastillbaka till jordbruket i form av arealbidrag och en mindre del kan användasför omställningsstöd till ekologiskt lantbruk. Vi föreslår att användningen av kemiska bekämpningsmedelminskar med . Det är fel att bara räkna minskningen iantal kg aktiv substans. Det är viktigt att också ta hänsyn till hur stor arealpreparaten täcker, eftersom många nya preparat är betydligt mer effektiva än degamla. En stor del av de arter som är utrotningshotade i Sverigeär beroende av kulturlandskapet. De trängs nu tillbaka av ändrade brukningsmetoder,bortröjande av odlingshinder, nedläggning av jordbruksmark, gödsling ochkemiska bekämpningsmedel. Den av regeringen och utskottsmajoriteten föreslagnaersättningen för landskapsvårdande ågärder kommer inte att räcka för att hindraen större nedläggning av jordbruksmark i skogs- och mellanbygder. Det är främstjordbruket i just dessa bygder som har stor betydelse för artrikedomen. Närjordbruket avregleras kommer spannmålspriserna att sjunka kraftigt, vilketkommer att orsaka en stor nedläggning av jordbruksmark. de gröna har föreslagit att landskapsvårds-ersättningen successivt skall höjas till 500 milj.kr. Förslagetsammanfaller med vad i sitt remissvar till livsmedelspolitiskaarbetsgruppens rapport har föreslagit. Förutom att beloppet till landskapsvårdsersättning, ipropositionen, är för lågt tilltaget finns inga klara riktlinjer för hur pengarna ska 173 användas.Vi anser att anslaget till landskapsvårdsersättning skall utgå till deför artbevarandet mest angelägna markerna. Jordbruksmarkerna 1989/90:JoU25 i skogs-och mellanbygderna har särskilt stor betydelse för landskapsbilden ochartrikedomen och skall därför prioriteras. Eftersom de gröna inte delarutskottsmajoritetens uppfattning att stora arealer jordbruksmark skall läggasned, anser vi inte att något speciell betalning skall utgå bara för att slutaodla livsmedelsgrödor (omställningsstöd). Däremot delar vi uppfattningen attdet bör införas ett anläggningsstöd till lövskog, energiskog och våtmarker. Menanläggningsstödet för lövskog skall begränsas till 100 000 ha och bara betalasut i slättbygd. Vi anser också att ett inkomsstöd, som är högre och utgår underen än vad utskottsmajoriteten föreslagit, bör betalas ut. Solidaritet med Gaia m.fl. intressen (mom. 5) () anför: Vi börjar allt mer att lära oss att vi måste se naturenoch vår påverkan på den ur ett bredare perspektiv för att vara förberedda på deekologiska överraskningar som med största säkerhet skall komma. heter den forskare som presenteradeGaia-teorin, en hypotes om jorden som en levande superorganism, som kan regleraoch kontrollera sin egen temperatur, sitt klimat och atmosfårens sammansättning ungefår som vår kropp självläker de flesta sjukdomar. Jorden eller Gaia,uppkallad efter den grekiska jordgudinnan skulle då vara en boll med enlevande päls. Lovelock kommer med många bestickande bevis, men harnaturligtvis också blivit illa kritiserad så som alla som kommer med nyastörande idéer brukar bli. Men hans teori vinner terräng, och den är därtill enutmärkt förklaringsmodell för hur de ekologiska förändringar som vi ställertill med, bl.a. med de hårdhänta jordbruksmetoderna, stör de sedan årmiljonersambalanserade naturliga systemen. Om vi lyssnar till vad Gaia vill säga,skulle vi höra att hon bestämt ber oss att beskriva konsekvenserna före varjebeslut som inverkar på miljön. Annars kan besluten leda till att Gaiassjälvreglerande system störs och inte går att återställa. Motionen vill att miljökonsekvensbeskrivningar skallinföras som ett krav i samhällsplaneringen. Inom ramen för miljöskyddskommitténarbetar vi för att miljökonsekvensbeskrivningar skall föras in i miljölagstiftningen. Utredning om en EG-anpassning av svenskt jordbruk (mom. 6) (vpk) och () anför; Vi anser att regeringen borde låta göra en analys av dekonsekvenser ett närmande till EG skulle få för det svenska jordbruket. Det faktum att ett närmande till just EG:s jordbrukspolitik, GAP, inte NU ar aktuellt är inget skäl att inte göra en analys. Det ärdessutom så att även andra aspekter än jordbrukspolitiken 1989/90:JoU25 kan varaav betydelse för jordbruket. I sammanhanget vore det också intressant attanalysera vilka effekter EG:s jordbrukspolitik har fått för jordbruketi andra länder. En betydande del av överskotten produceras t.ex. i EG. Grunddragen i en ny livsmedelspolitik m.m. (mom. 10) , och (alla m) anför: Den breda politiska uppslutningen kring detlivsmedelspolitiska beslutet är värdefull och skapar goda förutsättningar fören långsiktigt hållbar jordbrukspolitik. Förslaget är en kompromiss, vilketinnebär att vi har tvingats ge avkall på en del av våra ursprungliga förslag.Vi har gjort det med förvissning om att en bred uppgörelse skapar bättreutvecklingsmöjligheter än ett beslut fattat med knapp majoritet. Den bredauppslutningen innebär att beslutet kommer att stå fast oberoende av eventuellaframtida regeringsskiften. De svenska lantbrukarna kommer genom beslutet att fåtydliga spelregler . Den föreslagna avregleringen kommer att ske inom ramen förett bibehållet gränsskydd. Vi vill betona att gränsskyddet måste definieras ireala termer, således måste hänsyn tas till inflation, inhemsk lagstiftningoch annat som kan påverka kostnadsnivån. De svenska lantbrukarna måste gesmöjlighet att konkurrera på lika villkor med omvärlden. Det effektiva svenskalantbruket kännetecknas av en väl utvecklad kvalitets- och miljöhänsyn,egenskaper som stärker de svenska jordbrukarnas internationella position. Ettnära samarbete med EG är nödvändigt och positivt, inte minst för det svenskajordbrukets del. förordar vi en svensk anslutning till EG. Vi vill framhålla att det livsmedelspolitiska beslutetmåste leda till att lantbrukarna får möjlighet att utveckla nya produktionsalternativ.Vi hade gärna sett att större insatser hade gjorts för att stimulera ensnabbare omställning till nya produktionsalternativ. Enligt vår mening bordeden tidsmässiga tyngdpunkten ännu mera legat under omställningsperiodensförsta del. Anläggningsstödet borde ha varit högre. Vi har tidigare avvisatförslaget om ett arealbaserat inkomststöd eftersom det endast ar en passivbidragsgivning som inte syftar till förändring. Enligt vårt ursprungligaförslag borde i stället det garanterade inlösenpriset på spannmål trappas nedi ett lugnare tempo. finns en uppenbar risk för att omställningen resulterari en form av jordbank och att arealer därför inte varaktigt tas urlivsmedelsproduktion. Vi har vidare awisat det föreslagna startstödet till jordbrukaresamt stödet till skuldsatta brukare. Dessa stödformer hade inte varit berättigadeom vårt ursprungliga omställningspaket hade vunnit gehör. Utskottet föreslår att ytterligare 30 miljoner kronorskall anslås till s.k. NOLA-bidrag. Enligt vår mening borde detta anslag ha fördelats i vanlig ordning, dvs. i samband med att budget 175 LarsErnestam och (båda fp) anför: 1989/90:JoU25 Det har för varit mycket viktigt att nå enbred politisk enighet om den nya jordbrukspolitiken. Jordbruk är en långsiktigverksamhet. Därför fordrar en avreglering och marknadsanpassning klarabestämmelser som håller över riksdagsval. För att uppnå denna enighet har vi avstått från att yrkabifdl till ursprungliga förslag att kombinera en inhemskavreglering med en generell arealersättning. Vi har gjort det trots att somvi påvisar i partimotionen fler skäl talar för förslaget än när detförsta gången fördes fram . Även om LRF centralt har gåttemot förslaget ökar antalet lantbrukare ute i landet som stöder det. Vi troratt det kommer att finnas en politisk majoritet i föratt införa en generell arealersättning. Den temporära arealersättning som nuföreslås av andra skäl i jordbruksutskottets betänkande kan på ett naturligtsätt förändras till ett system med generell arealersättning av vår modell. Viåterkommer med förslag härom. Huvuddelen av de yrkanden vi tagit upp i vår partimotionhar vi fått tillgodosedda. Vi avstår från att ta upp övriga i reservationerutan lämnar följande kommentarer i detta särskilda yttrande: 1 avvaktan på en generell arealersättning har vi i vårmotion yrkat att den nya ersättningen för landskapsvårdande åtgärder skullehöjas med 50 milj.kr. Vårt förslag har tillgodosettspå så sätt att i betänkandet föreslås att ytterligare medel tillställs den s.k.NOLA-ersättningen. Eftersom det finns en fungerande administration för dettastöd och med tanke på att föreslagit en höjning ävenav det anslaget, samtycker vi härtill men anser att nivån borde vara den viföreslagit och inte 30 milj.kr. Våra yrkanden om att lantbruksverket skulle ha möjlighetatt förändra villkoren för omställnings- och anläggningsersättningen för atttillse att minst hälften av den omställda spannmålsarealen återfinns islättbygd och att granplantering inte kommer att dominera har tillgodosettsgenom annan uppläggning. Omställningsersättningen har inom den fastlagdatotalramen höjts kraftigt och någon ersättning för plantering av gran pååkermark kommer ej att utgå. Vi accepterar denna förändring. Vårt förslag att låta statens jordbruksnämnd utformasystem för utbytesimport/export har icke vunnit bifall. Utskottet hänvisar tillde möjligheter som kommer att föreligga för enskilda eller branschvisasäljbolag att lösa detta behov. Vi återkommer till denna fråga om företagen påmarknaden inte klarar detta på ett för konsumenter och producentertillfredsställande sätt. Vi har vidare i vår motion föreslagit att tiden varunderen lantbrukare måste avvakta besked enligt skötsellagen för att få ta mark urjordbruksproduktion minskas från föreslagna till tre månader.Förslaget har inte vunnit bifall men utskottet frannhåller att tiden inormalfallet bör kunna understiga . Vi får tills vidare nöja osshärmed. vårt kravi en kommittémotion om återupprättande av ett folkhat- 1989/90:JoU25 soinstituthar icke bifallits i betänkandet. Vi avstår från att nu reservera oss motdetta avslag och återkommer till frågan i kommande motion. och (båda c) anför: Med hänsyn till värdet av en betydande enighet har vi iflera frågor, där vi haft längre gående förslag, ändå ställt oss bakomutskottets ställningstagande. I samband med dessa beslut vill vi framföraföljande: Då regleringen avskaffas bör odlarna och industrin självaansvara för planering och kontraktering av odlingen. Gränsskyddet bör ligga på ungefår samma nivå som i EG föratt ge likvärdiga konkurrensförhållanden. Gränsskyddet bör leda till att densvenska odlingen vid normalskörd motsvarar av svenska konsumtionen. Betodlingens spridning är viktig ur miljö- ochväxtföljdssynpunkt och en förutsättning för upprätthållande av nuvarandeproduktionsvolym. En oförändrad sockerbetsareal i nordöstra , ,län, och är regionalpolitiskt motiverat. Om industringenomför en centralisering bör transportbidrag utgå i ökad omfattning. Den iår föreslagna prissänkningen på sockerbetor kan accepteras med hänsyn till attarealbidrag utgår, men får ej leda till sänkt gränsskydd. finns möjlighet till bidrag förnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet, s.k. NOLA-bidrag. Det är positivt attdet nya bidraget delas upp i två bidragsformer, en del landskapsvårdsstöd föröppethållande av åker i skogs- och mellanbygder och en del NOLA-bidrag av dentyp som utgår. Vi anser att stödet borde kunna utformas på ett enklare sättoch administeras genom lantbruksnämnderna. Det är angeläget att effekterna av riksdagsbeslutetfortlöpande utvärderas och att det finns beredskap för att ingripa om detskulle uppstå icke önskvärda effekter. Det kan gälla problem att finnamarknader för nya grödor, negativa miljöeffekter, glesbygdsproblem, minskad sysselsättningpå landsbygd m.m. En kommission som vi föreslagit i motionen skulle ha gjortdet lättare att följa omställningsarbetet. Den skulle ha sett till att arbetetbedrivs så att jordbrukets utvecklingsmöjligheter tas till vara och attomställningen genomförs på ett betryggande sätt. 12 1989/90. Miljösatsningar 1989/90:JoU25 Arbetet med att minska miljöbelastningen från jordbruketär en viktig del av jordbrukspolitiken. Vi anser att de ekonomiska medel somställs till förfogande borde vara större. Detta arbete skall finansieras med avgifter påhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Enligt beslutet om avgifter påkemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel (prop. 1983/84:176, SkU 1983/84: 47,rskr 1983/84:383) var syftet att minska användningen av handelsgödsel och avhälso- och miljöfarliga kemikalier. Enligt beslutet skulle inkomsterna frånavgifterna användas till utökade insatser i fråga om forskning, rådgivning ochmiljöförbättrande åtgärder inom jordbruksområdet. Utskottets förslag om att regleringsavgiften påhandelsgödsel omvandlas till en miljöavgift som går direkt in i statskassangör det än viktigare att beslut följs så att medlen används tillmiljöförbättrande åtgärder inom jordbruket. Efter omställningsperiodens slutfinns risk att medlen inte längre återgår till näringen. Ca 500 milj.kr. samt vissa ytterligare medel disponeradeav jordbruksnämnden har betalats in till kassorna av samtliga producenter avrespektive produkt. Principen borde vara en återbetalning av inbetaladeavgifter. Det är dock administrativt besvärligt och omöjligt att återbetalamedlen till varje jordbrukare i korrekta proportioner. Vid senaste förhandlingstillfållet har diskuteratsmöjligheten att avsätta medel till Lantbrukarnas Pensionskassa. Såvälstatsmakterna som konsumentdelegationen har varit positiva till tanken. Vianser att det nu borde övervägas att överföra jordbrukets regleringsmedel tillnämnda pensionssystem. På detta sätt skulle de återbetalas som förbättradepensioner för jordbrukare. Prisstödet till jordbruket i norra 1 reservation nr 5 anför vi ett regionalpolitiskt mål somen väsentlig del i den långsiktiga målformuleringen för jordbrukspolitiken. har uttalat att produktionen inorra skall bibehållas på 1984/nivå med anledning av bl.a.beredskapsskäl. vidhåller denna ståndpunkt. Den nu föreslagna uppräkningenav prisstödet till jordbruket i norra med enbart /91innebär att pristillägget urholkas i förhållande till kostnadsutvecklingen. Det stöd som föreslås för norra , tillsammansmed andra satningar, bl.a. inom mjölkproduktionen, innebär att jordbruket istödområdet totalt sett tillförs tillräckliga medel. förslag om en större ökning av prisstödet hadeåstadkommit en bättre regional fördelningsprofil. Matmoms 1989/90:JoU25 En sänkt matmoms vore ett, sätt att få ett rimligarelivsmedelspris. har tidigare föreslagit en sänkning till 12,förbasmat. Vi anser att utskottet nu skulle ha ställt sig bakom det kravet vidbehandlingen av jordbrukspolitiken. (vpk) anför: ställer sig bakom det förslag till nyjordbrukspolitik som jordbruksutskottet nu föreslår att bifalla. Detinnebär inte att vi till alla delar är nöjda. Vi hade velat ha en annansammansättning av övergångsåtgärderna och också en delvis annan karaktär på delångsiktiga delarna i jordbrukspolitiken, men vi anser trots detta attförslaget till ny jordbrukspolitik är en bra grund att bygga vidare på. Beslutet innebär att en process i syfte att slopa detinvecklade jordbruksprisregleringssystemet nu inleds. Det finns i samhället endjup samsyn kring nödvändigheten av detta. Men det innebär inte att jordbruketi framtiden enbart skall styras av den s.k. fria marknaden. Vi vill understrykaatt marknadskrafterna inte är kapabla att styra utvecklingen av jordbruket iönskvärd riktning. För att få ett jordbruk som är så lite sårbart som möjligtvid olika typer av kriser, för att klara de höga ambitionerna när det gällerkvalitet, miljö och etiska aspekter och för att bevara och utveckla ettjordbruk i hela landet behövs det även fortsättningsvis ett starktsamhällsengagemang. Det moderna industrisamhället befinner sig i ekologiskkris. Vår produktion kännetecknas av brist på anpassning till de ekologiskasystemen. 1 stället för fungerande kretslopp bygger vår produktion påsönderstyckade processer. För att komma till rätta med miljöproblemen måste vihushålla med världens tillgångar. Och vi måste basera en mycket större andel avvår produktion på uthålligt jord- och skogsbruk. i det perspektivet ärdet svenska jordbruket en resurs som vi inte har råd att avvara. Jordbruket ären tillgång och måste utvecklas inte avvecklas. Vi känner oro särskilt för jordbruket i skogs- ochmellanbygder. Den utvärdering av prisstödets konstruktion som jordbruksnämndenfått i uppgift att utföra, är mycket angelägen. Vi tror inte det nu föreliggandebeslutet avslutar en lång process. Det är i stället inledningen på en process,som kräver stor uppmärksamhet från såväl berörda myndigheter somintresseorganisationer och politiska partier. Utvecklingen måste följas på ettsystematiskt sätt . Vi kommer att verka för att en sådansystematisk uppföljning kommer till stånd, tyvärr utan ett riksdagsbeslut,vilket hade varit en bra utgångspunkt. Delglobala perspektivet 1989/90:JoU25