bet · GD01LU16 · 1989-12-31 00:00:00 — Lagstiftning beträffande ideella föreningar 1989/90 LU16 I betänkandet behandlar utskottet fyra motionsyrkanden ivilka framförs önskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande ideellaföreningar. Utskottet avstyrker bifall till motionerna. Tillbetänkandet har fogats två reservationer. 1989/90:L203 av m.fl. (m) vari med hänvisningtill vad som anförts i motion 1989/90:K206 yrkas Lätt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagreglering av ideella föreningarsverksamhet. 1989/90:L204 av och (båda m)vari yrkas att hos regeringen begär utredning och förslag tilllagstiftning beträffande ideella organisationer. 1989/90:L205 av m.fl. (c) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K212 yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning avfrågan om grundläggande lagstiftning beträffande ideella föreningar i syfte altstärka den enskildes ställning. 1989/90:L212 av och (båda m)vari med hänvisning lill vad som anförts i motion 1989/90:N310 yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lagstiftning beträffandeorganisationers befogenhet gentemot sina medlemmar. I juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiskaföreningar och ideella föreningar. De ekonomiska föreningarna regleras i densedan den 1 januari 1988 gällande lagen (1987:667) om ekonomiska föreningarsom ersatt lag i samma ämne. För att en förening skall kunnaregistreras som ekonomisk förening fordras enligt 1 kap. 1 § i den nya lagen liksom enligt lag att föreningen har 1 1989/90. lilländamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom 1989/90:LU16 sådanekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar som konsumenter eller andraförbrukare, som leverantörer eller med egen arbetsinsats eller genom attbegagna föreningens tjänster eller på annat liknande sätt. Det krävs alltsådels att föreningen bedriver ekonomisk verksamhet, dels att verksamheten skallsyfta till att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Saknas endera avdessa förutsättningar är föreningen att anse som en ideell förening. Ideella föreningar omfattas inte av lagen om ekonomiskaföreningar. Beträffande ideella föreningar saknas en sådan detaljeradcivilrättslig lagstiftning som finns rörande aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Inte heller finns det i lagstiftningen någon definition avbegreppet ideell förening. I rättspraxis har ansetts att en ideellförening äger rättskapacitet då den har antagit stadgar som inte är alltförbristfålliga och valt styrelse. Förbindelser som ingås för en sådan föreningbinder endast föreningen, inte de enskilda medlemmarna. Om föreningen inteuppfyller nämnda förutsättningar vanligt bland föreningar av enklare slag,såsom läsecirklar och svagt organiserade sällskapsföreningar blir avtal somingås för föreningens räkning bindande endast för dem som har ingått detta avtal.Enligt praxis anses vidare vissa andra principer också gälla. En närmareredogörelse för praxis på området finns i betänkandet LU 1982/83:22. Bestämmelser i stadgarna för en ideell förening vilka äroskäliga mot medlemmarna kan ogiltigförklaras eller jämkas av allmän domstolmed stöd av 36 § avtalslagen. Sålunda har högsta domstolen i ett rättsfall (NJA1982 s. 853) ogiltigförkJarat en bestämmelse i stadgarna för en fackförening omatt frågor om medlems rätt till utträde ur föreningen skulle avgöras av enskiljenämnd med viss sammansättning. I ett senare rättsfall (NJA 1987 s. 394)har högsta domstolen i motsats till underinstanserna ansett att ettfackförbunds beslut att teckna en kollektiv hemförsäkring för sina medlemmarinte avsett ett ändamål som är uppenbart främmande för förbundets uppgiftenligt stadgarna. Det privaträttsliga begreppet föreningsrätt förekommerockså inom arbetsrätten. Med föreningsrätt avses i lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet (MBL) rätten för arbetsgivare och arbetstagare att tillhöraarbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, utnyttja medlemskapet samt verkaför organisationen eller för bildandet av sådan organisation utan att bliutsatta för påtryckningar eller annan obehörig inblandning från motpart iarbetsförhållandet. Förening äger för egen del skydd i lagen endast så lillvida, att den inte är skyldig att tåla sådan kränkning av enskild arbetsgivareseller arbetstagares föreningsrätt som innebär intrång i dess verksamhet.Reglerna har enbart till syfte att skydda rätten att organisera sig (den s.k.positiva föreningsrätten) men ger inte något skydd för anspråk på att få varaoorganiserad eller för rätt att inte tillhöra viss förening (den s.k. negativaföreningsrätten). Motionsmotiveringar i989/90:Lui6 Som motivering till yrkande 1 i motion L203 av . (m) framhålls att det för ideella föreningar trots den betydelse dessaorganisationer har på många olika områden i samhällslivet saknas normer avgrundläggande karaktär. Det finns därför skäl för en utredning rörande såvälbehovet av som den lämpliga utformningen av lagstiftningen om de ideellaföreningarna. Tyngdpunkten i denna lagstiftning bör enligt motionärerna liggai det som från samhällets sida är mest skyddsvärt, nämligen den enskildesställning i förhållande till organisationen. I motion L204 av och (bådam) framhålls att vissa grundläggande krav bör kunna ställas på ideellaorganisationer. För den som vill tillhöra en ideell organisation måste detklarare än framgå hur långt organisationens befogenheter sträcker siggentemot den enskilde medlemmen. Motionärerna saknar också klara regler omenskilds rätt att stå utanför och att utträda ur en ideell organisation samträtten att slippa kollektivanslutning till en sådan organisation. Vidare ansermotionärerna att regler bör införas mot s.k. organisationsklausuler, därarbetsgivaren enligt avtal med fackförbund förbinder sig att inte anställa personersom inte tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. Enligtmotionärerna bör tyngdpunkten i en utredning och förslag till en lagstiftningligga i den enskilde medlemmens ställning gentemot den ideella organisationen.En sådan lagstiftning bör enligt motionärerna innehålla regler om en medlemsbundenhet av beslut som fattas utan medlemmens direkta medverkan och om medlemsinträde i samt utträde ur en organisation. Slutligen pekar motionärerna ocksåpå svårigheten att fastställa en ideell organisations hemvist, vilket harbetydelse i exempelvis konkursärenden, och de ifrågasätter om det inte börvara ett minimikrav på en organisation att styrelsen registreras och altuppgift ges om styrelsens säte. m.fl. (c) framhåller som motivering tillyrkandet i motion L205 alt det utan tvekan finns starka skäl för en närmare utredning rörande såväl behovet som den lämpliga utformningen av en lagstiftning om ideella föreningar. En utgångspunkt för en lagstiftning måste vara alt variationsrikedomen i föreningslivet inte får begränsas och att föreningslivet och organisationsväsendet inte får hindras. Lag stiftningen bör reglera det som från samhällets synpunkt är mest skyddsvärt, nämligen den enskildes ställning i förhållande till organisa tionen. Enligt motionärerna kan det bli aktuellt att införa t.ex. regler om rätten till inträde i och utträde ur förening, negativ föreningsrätt, uteslutning ur förening samt om föreningsbeslut som gäller medlem mens förhållande utanför det område som är föreningens egentliga. Vidare bör övervägas en lagreglering av minoritetsskyddet, föreningens ekonomi och revision, ansvaret för uppkomna förbindelser och villko ren för en upplösning av föreningen. I finns en lagstiftning om ideella föreningar, och enligt motionärerna rådde där enighet om t införandetav en sådan lagstiftning. Motionärerna anser att man i det 1989/90:LU16 svenskautredningsarbetet till en lagstiftning om ideella föreningar bör beakta de övervägandensom gjordes i det finska lagstiftningsarbetet. Som motivering till yrkandet i motion L212 av KarinFalkmer och (båda m) anförs att det saknas klara regler förden enskilde medlemmens ställning i förhållande till medlemsorganisationen.Motionärerna hänvisar till det ovan redovisade rättsfallet (NJA 1987 s. 394)och ifrågasätter om det är rimligt att en enskild person som är medlem i enfacklig organisation skall behöva acceptera ingrepp i den privata ekonomin förändamål som helt saknar anknytning till arbetsförhållandena. Det finns därförett behov av en lagstiftning som klargör hur långt organisationersbefogenheter sträcker sig i förhållande till den enskilde medlemmen. Frågan om lagstiftning rörande ideella föreningar harsedan år 1971 prövats åtskilliga gånger av , , medanledning av motioner med samma syfte som de nu aktuella motionerna. Påförslag av lagutskottet har motionerna avslagits av . Beträffande fråganstidigare behandling och de närmare skälen för ställningstagandena tillmotionerna hänvisas tiil LU 1983/84:14, LU 1985/86:5, LU 1985/86:15, LU1986/87:15, LU 1987/88:22 och till 1989/90:LU2. I betänkandet behandlar utskottet fyra motionsyrkanden ivilka framförs önskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande ideellaföreningar. I juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiskaföreningar och ideella föreningar. De förstnämnda föreningarna regleras i lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar. För att en förening skall kunna vinnaregistrering som ekonomisk förening fordras, liksom enligt äldre lag, dels attföreningen bedriver ekonomisk verksamhet, dels att verksamheten skall syftatill att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Saknas någon av dessaförutsättningar är föreningen att anse som en ideell förening. Till skillnadfrån vad som gäller beträffande de ekonomiska föreningarna saknas en närmarelagreglering av de ideella föreningarna i civilrättsligt hänseende. I motion L203 av m.fl. (m) begärs i yrkande 1att en utredning genomförs angående behovet och den lämpliga utformningen aven lagstiftning om ideella föreningar, och i motion L204 av ochPer Stenmarck (båda m) yrkas att hos regeringen begär utredning ochförslag till lagstiftning beträffande ideella organisationer. Även i motionL205 av m.fl. (c) begärs att frågan om grundläggande lagstiftningför ideella föreningar utreds. Slutligen begär och (båda m) i motionL212 att hos regeringen begär förslag till lagstiftning 1989/90:LU16beträffiande organisationers befogenhet gentemot sina medlemmar. Enligtmotionärerna i samtliga motioner bör utgångspunkten för en lagstiftning varaden enskilde medlemmens ställning i förhållande till den ideella föreningeneller organisationen. I motionerna L204 och L205 framhålls att lagstiftningenbör innehålla grundläggande regler särskilt om medlems inträde i och utträde uren förening, rätten för medlem att stå utanför en förening samt om medlemsbundenhet av föreningsbeslul. Utskottet erinrar om att motioner med yrkanden omlagstiftningsåtgärder beträffande ideella föreningar har prövats av riksdageni stort sett . Senast prövades frågan hösten1989 (se 1989/90:LU2) då utskottet fann att det saknades skäl för att införa enlagstiftning om ideella föreningar i vårt land. Någon anledning för riksdagenatt nu inta en annan ståndpunkt i frågan föreligger inte. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionerna L203 yrkande 1, L204, L205 och L212. att avslår motionerna 1989/90:L203 yrkande 1, 1989/90:L204, 1989/90:L205 och 1989/90:L212. I(m, c) res. 2 (mp) - motiv. Slockholm På lagutskottets vägnar Närvarande: (), (), OweAndréasson (s). (), (), (),(), (), (), (), (), (), (vpk), ElisabetFranzén (mp), (), () och (). (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "och L212." bort haföljande lydelse: framhållit då frågan om en lagstiftning beträffande 1989/90:LU16 ideellaföreningar tidigare varit aktuell utgör dessa föreningar en viktig del av vårtsamhälle. De fullgör betydelsefulla uppgifter på många olika områden,exempelvis inom facklig, politisk och humanitär verksamhet samt vidreligionsutövning, vetenskaplig forskning och idrott. Utskottet kan liksomtidigare också konstatera att många ideella organisationer lagstiftningsvägenkommit att få ett starkt inflytande över samhällsutvecklingen. Till dettakommer, som motionärerna påpekat, att samhället på olika sätt stöderorganisationer och föreningar av skiftande slag. Trots den beJydelse som olika organisationer sålunda harsaknas normer av grundläggande karaktär beträffande organisationernasförhållanden. För associationer av annan typ är läget det motsatta. För bl.a.aktiebolag och ekonomiska föreningar föreligger noggrann lagreglering. Avsaknadenav regler angår sådana centrala ämnen som den enskildes rätt att inträda i,kvarstanna i eller utträda ur en förening, och hans rätt att slippa bliansluten till en förening mot sin vilja (negativ föreningsrätt,kollektivanslutning). Inte heller finns det regler mot s.k.organisationsklausuler av innebörd att arbetsgivaren förbinder sig att ickeanställa personer som ej tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen.Ytterligare exempel på frågor som i enlighet med vad som anges i motionerna är oreglerade är minoritetsskyddet, ekonomi och revision,skadeståndsskyldighet, ansvar för uppkomna förbindelser och upplösning avförening. Enligt utskottets mening ger utvecklingen under senare årtveklöst stöd för ståndpunkten att den enskildes ställning i förhållande tillorganisationerna behöver ges ett lagfåst skydd. Det har sålunda inträffat falldär medlem uteslutils ur en förening eller vägrats utträde under uppmärksammadeformer eller där en skiljedomsklausul i stadgarna för ett underkändessom oskälig. Ett annat uppseendeväckande exempel är det i motionerna omnämndarättsfallet (NJA 1987 s. 394). Där ansåg högsta domstolen i motsats tillunderinstanserna att ett fackförbunds beslut alt teckna en kollektivhemförsäkring för sina medlemmar inte avsåg ett ändam.ål som var uppenbartfrämmande för förbundets uppgift enligt stadgarna, något som enligt högstadomstolen krävdes för att klandertalan skulle kunna bifallas. Andra händelser som tilldragit sig betydande intresse harvarit blockader som riktats mot företagare utan anställda eller med anställdasom inte är medlemmar i den blockerande organisationen. Vidare bör också framhållas svårigheten att fastställa enideell organisations hemvist, vilket har betydelse i exempelvis konkursärenden. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att detovedersägligen finns starka skäl för en närmare utredning rörande såväl behovetsom den lämpliga utformningen av lagstiftningen om de ideella föreningarna. Beträffande den närmare inriktningen av utredningsarbetetvill ut skottet framhålla att en viktig utgångspunkt måste vara att variationsri kedomen inom föreningslivet inte får begränsas. Det är vidare angelä- 6 get att föreningslivet och organisationsväsendet inte hindras eller för- svåras.Tyngdpunkten i en ifrågasatt lagstiftning bör ligga i det som 1989/90:LU16 frånsamhällets sida är mest skyddsvärt, nämligen den enskilde medlemmens ställningi förhållande till organisationen. Viktigt är också att som motionärernapåpekat det tillskapas grundläggande regler om organisationen som sådan,bl.a. villkoren för att en förening skall anses vara en juridisk person. Andraangelägna uppgifter för utredningen bör som framgått vara att utforma bestämmelserom medlems inträde i, avgång från och uteslutning ur förening, medlemsbundenhet av beslut som fattats utan hans medverkan eller som rör frågorutanför föreningens verksamhetsområde, förhållandet till tredje man, skadeståndsskyldighet,firmateckning, ansvarighet för uppkomna förbindelser och föreningensupplösning. En del av bestämmelserna bör enligt utskottets mening kunnautformas efter förebild av den lagstiftning om ideella föreningar som finns iFinland. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma formerna förutredningsarbetets bedrivande och återkomma med förslag till . Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionernaL203 yrkande 1, L204, L205 och L212 bör ges regeringen till känna. deb att utskottet bort hemställa alt med anledning av motionerna 1989/90:L203 yrkande1, 1989/90:L204, 1989/90:L205 och 1989/90:L212 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om utredning av frågan om lagstiftningbeträffande ideella föreningar. (Utskottets motivering) () anser attden del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "och L212." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att de förhållanden, som beskrivs imotionerna är allvarliga och alt det därför ligger nära till hands att föreslåatt de regleras genom lagstiftning. Delta låter sig emellertid svårligen görasutan att på något sätt begränsa den fria föreningsrätten. Grunden för föreningsrätten är föreningsfriheten. Att rättssystemeterkänner medborgarnas rätt att bilda föreningar samt att oberoende av denoffentliga makten uttrycka sin vilja i och genom föreningen är en grundlägganderättighet, och föreningsfriheten i vårt land är tryggad genom stadganden igrundlag. Att även ha en fri föreningsrätt är för utskottet avavgörande betydelse. Därför avvisar utskottet krav på en generell lagstiftningom ideella föreningar. En sådan lagstiftning kan enligt utskottets uppfattningleda till en icke önskvärd offentlig styrning av det enskilda föreningslivet.Hur ideella organisationer skall arbeta anser utskottet vara en fråga förmedlemmarna själva att bestämma om i de former som gäller för föreningen.Således bör föreningsfriheten få till följd att medlemmarna tar ett eget ansvarför sin förening och för sitt medlemskap, och ställer krav på föreningen ochdess styrelse, byter den vid behov, eller lämnar föreningen och eventuelltstartar en ny. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaL203 yrkande 1, L204, L205 och L212.