bet · GD01UbU6 · 1989-12-31 00:00:00 — Motion från allmänna motionstiden 1987/88:Ub254 av m.fl. (c, s, m, fp, vpk)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnor i läromedel. Motion med anledning av proposition 1988/89:65 l988/89:Ubl3 av m.fl, (vpk) vari såvittnu är i fråga yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om vissa rekryteringsfrågor. Motioner från allmänna motionstiden 1988/89:Ub240 av m.fl. (vpk) vari såvittnu är i fråga yrkas 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om en granskning av den könsmässigaojämlikheten i No-läroböcker, 5. att hos regeringen begäratt SÖ, i enlighet med vad som i motionen anförs, får i uppdrag att utarbeta enhandledning för läromedelsförfattare och lärare i syfte att motverkakönsorättvisor i No. 1988/89:Ub302 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omjämställdhetsarbetet i skolan. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:A808. 1988/89:Ub333 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utvärdering rörande effekterna ur bl.a.jämställdhetssynpunkt, av den ändrade rangordningen mellan kriterierna"skicklighet" och "förtjänst" vid tjänstetillsättning. 1989/90. l988/89:Ub550av och (båda vpk) l989/90:UbU6 vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förstärkt jämställdhetsarbete på högskolan. l988/89:UbS84 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om jämnare könsfördelning för olika tjänster vidlandets universitet och högskolor. l988/89:Ub585 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom insatser/åtgärder för att öka intresset för kvinnoforskning. 1988/89:Ub728 av m.fl. (c) vari såvitt nuär i fråga 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att främja jämställdheten. l988/89:Ub808 av m.fl. (s) vari såvittnu är i fråga 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attutbildning om könsroller och jämställdhet skall vara obligatorisk i allgrundutbildning för lärare, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avjämställdhetsfrågorna i fortbildning av all personal i skolan. 1988/89:Ub825 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omjämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om granskningenav läromedel från jämställdhetsaspekt, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omjämställdhetsfrågorna i lärarutbildning och lärarfortbildning, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enkönadegrupper i bl.a. teknik och data, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendeåtgärder inom yrkesorienteringen, arbetsförmedlingen, prao ochlärlingsutbildningen för att stimulera till okonventionella yrkesval, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etappmål på20 % pojkar i gymnasiets nya vårdutbildningar, 7. att riksdagenhos regeringen begär att den ger UHÄ i uppdrag att genomföra en undersökning omvilka karriärhinder som möter kvinnliga forskare och därefter föreslå åtgärderför att underlätta rekryteringen av kvinnor till forskningen. 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:UbU6 motionen anförts om fler kvinnliga ledamöter i tjänsteförslagsnämn- 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående stimulans för kvinnliga läkare till att bedriva både undervisning och forskning, 10. att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning av personer med s.k. medellång vårdutbildning. 1988/89:Ub833 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kunskaper om könsroller samtrelevanta resultat från kvinnoforskningen bör ingå i lärarutbildningen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlänsskolnämndernas tillsyn av skolorna, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om granskningav könsmässig ojämlikhet och kvinnodiskriminering i läroböcker. l988/89:Ub836 av m.fl. (c) vari såvittnu är i fråga yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdheti utbildningen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kampanjför att rekrytera kvinnliga skolledare, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad I motionen anförts omskolöverstyrelsens roll för jämställdhetsarbetet, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandeav jämställdhetsansvariga vid varje länsskolnämnd. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:A809. I det följande behandlas ett antal motioner, som väcktsunder den allmänna motionstiden vid /89 samt en motion som väcktsvid närmast föregående och en motion som väckts med anledning avproposition 1988/89:65. Motionerna tar upp olika frågor som gäller jämställdhetpå utbildningsområdet. Först i betänkandet behandlas de motioner som rörskolans område, därefter de som rör högskolan. Frågan om granskning av läromedel frånjämställdhetssynpunkt tas upp i fyra motioner. I motion 1988/89:Ub240 (vpk)yrkandena 4 och 5 påtalas den könsmässiga ojämlikheten i läroböcker inaturorienterande ämnen. Det är nödvändigt att alla svenska läroböcker granskasur ett könsperspektiv för att göra det möjligt att uppnå läroplanens mål. Därförföreslår motionärerna att SÖ skall ges I uppdrag att i samband med utarbetandetav kommentarmaterial till Lgr80 i No-ämnen även utarbeta en handledning förlärare och läromedelsförfattare. 1 nämnda motion och i motion1988/89:Ub833 (vpk) föreslås att () skall gesi uppdrag att vid sin löpande kvalitetsgranskning av läromedel speciellt beaktakönsmässig ojämlikhet och kvinnodiskriminering. 1 motion l987/88:Ub254 (c, s,m, fp, vpk) sägs att läromedlen för och gymnasiet "befolkas avmän och manliga bedrifter", medan exempelvis kvinnliga författare knappastnämns i läroböckerna i litteraturhistoria. Motionärerna anser att envetenskaplig analys bör komma till stånd av läromedlen i litteraturhistoria,historia och religionshistoria och att det på grundval av denna analys börutarbetas en handledning till hjälp för läromedelsförfattare och producenter.Motion 1988/89:Ub825 (fp) yrkande 2 har samma innebörd. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. SIL har att pröva om ett läromedel skall få antas sombasläromedel i , gymnasieskolan eller vissa andra skolformer. Om detgäller basläromedel i ett samhällsorienterande ämne skall SIL först låtagranska om läromedlet behandlar sitt ämne på ett sakligt och allsidigt sätt ochäven i övrigt stämmer överens med mål och riktlinjer i läroplanen. SIL harvidare låtit göra s.k. temagranskningar av läromedel i ämnena engelska, tyska,franska och matematik samt i litteraturhistoria från könsrollssynpunkt. Dessagranskningar har visat på stora brister när del gäller att främja läroplanensmål på denna punkt. Med anledning av proposition 1988/89:4 om skolansutveckling och styrning kommer SIL dessutom att få i uppdrag att genomföra enfortlöpande kvalitetsgranskning av läroböcker. Granskningen skall omfatta läroböckersom fastställts som basläromedel för , gymnasieskolan ochmotsvarande vuxenutbildning. Den skall utmynna i jämförande och värderandebedömningar av de läroböcker som finns i ett ämne för en årskurs eller för ettstadium. Enligt vad utskottet erfarit planerar SIL att i denna ämnesgranskningbl.a. beakta hur läromedlen motsvarar läroplanens mål när det gällerjämställdhet mellan kvinnor och män. Under /90 kommer ämnesgranskningatt företas av läroböcker i orienteringsämnen för mellanstadiet. Dessabehandlar i viss utsträckning naturorienterande ämnen, historia ochreligionshistoria, ämnen som särskilt nämns i motionerna. Som utskottet uppfattar det är både SIL och SÖ medvetna omvikten av att i skolan främja jämställdhet mellan män och kvinnor och att brytatraditionella könsrollsmönster när det gäller studie- och yrkesval. Någonuppmaning från sida till SÖ att utarbeta en handledning för lärareoch läromedelsförfattare är därför enligt utskottets uppfattning intepåkallad. Utskottet konstaterar vidare att det enligt läroplanernaför grundsko lan och gymnasieskolan är skolans uppgift att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Skolan bör på olika sätt stimulera eleverna 4 att väljayrke och vuxenroll oberoende av traditionella könsrollsföre- ställningar.Det förhållandet att mycket få kvinnor omnämns i läro- 1989/90:UbU6 böcker medhistoriskt innehall återspeglar den avsaknad av jämställdhet mellan könen somhar rått under århundraden. Det är självfallet viktigt att den kunskap, somfinns om kvinnors villkor och deras insatser i politik och kulturliv, redovisasi läromedlen och i undervisningen. Kunskap av detta slag är särskilt viktigför flickornas självkänsla, som ofta är sämre än pojkarnas. Den behövs ocksåför att både pojkar och flickor skall få en så sann bild som möjligt av detförgångna och ett perspektiv och framtiden. Hur en sann bild av historienär beskaffad är en viktig fråga för historievetenskaperna. Det är enligtutskottets mening inte möjligt att gå förbi den frågan, om man vill diskuteraskolans läromedel i historia, litteraturhistoria, religionshistoria,konsthistoria m.fl. historiska ämnen. En granskning i de för SIL normalaformerna är inte tillräcklig. Utskottet anser det angeläget att vetenskapligtkompetenta forskare utreder, hur rättvisande den bild av det förgångna är somförmedlas i ett representativt urval läromedel i historiska ämnen med hänsyntagen till den tidsram som en skolkurs utgör. Det bör få ankomma på regeringenatt finna former för hur en sådan utredning skall göras samt efter utredningenvidta de åtgärder som eventuellt kan komma att behövas. Utskottet föreslår att med anledning avmotionerna 1987/88:Ub254 och 1988/89:Ub82S yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1988/89:Ub240 yrkandena 4 och 5 samt 1988/89:Ub833 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förslag om undervbning i enkönade grupper tas upp i motion1988/89:Ub825 yrkande 4. Motionärerna menar att separat undervisning förpojkar och flickor under vissa perioder, t.ex. vid laborationer och praktiskundervisning i ämnen där flickor traditionellt inte hävdar sig, skulle vara ettsätt att få flickorna att utveckla sina personligheter och anlag. Utskottet hänvisar till den försöksverksamhet som redanbedrivs av () på detta område. Resultatet av pågående försöksverksamhetbör avvaktas. Utskottet avstyrker härmed motion 1988/89: Ub82S yrkande 4. I motion \%/%9:\}h3>Q2 (m)behand\a-ijämställdhetsarbetet i skolan. Motionärerna påtalar det allvarliga i attlärare på låg- och mellanstadierna har bristfålliga baskunskaper i matematikoch naturvetenskapliga ämnen. Flickorna är enligt motionärerna benägna attavstå från längre utbildningar, framför allt inom teknik och naturvetenskap.Skolan bör tillsammans med föräldrarna få dem att förstå värdet av goda kunskaperi alla ämnen, en god utbildning och vikten av att kunna försörja sig själv. Utskottet anser mycket av det som anförs i motionen liggaväl i linje med vad som sägs i läroplanerna för och gymnasieskolan och det som regeringen uttalat i proposition 1987/88:105 om jämställd hetspolitiken inför 90-talet. Fortbildningen av lärare på låg-och mel- 5 lanstadierna i matematik och naturorienterande ämnen har behandlats avutskottet i betänkandet 1988/89:UbU13 (s. 11). Något särskilt utta- 1989/90:U.bU6 lande avriksdagen enligt motionärernas önskemål behövs därför inte, varför utskottetföreslår att avslår motion 1988/89:Ub302. I motion l988/89:Ub825 yrkande 5 understryks vikten avåtgärder för att stimulera till okonventionella yrkesval . Motionärerna pekarpå åtgärder som bör kunna vidtas inom yrkesorienteringen, arbetsförmedlingen,den praktiska arbetslivsorienteringen och lärlingsutbildningen. Som utskottet ser det arbetar både skolan ocharbetsförmedlingen på det sätt som förespråkas i motionen. Utskottet anser inteatt det är sak att i detalj föreskriva hur man lokalt skall gå tillväga för att främja läroplanens mål och avstyrker därför motion 1988/89:Ub825yrkande 5. Samma motionärer vill (yrkande 6) att försöksverksamhetenmed den nya treåriga vårdutbildningen i gymnasieskolan skall ha av platsernaför pojkar som etappmål Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. I proposition 1987/88:105 om jämställdhetspolitiken inför90-talet anger regeringen som ett mål för den kommande femårsperioden attandelen pojkar i försöksverksamheten med treårig omvårdnadslinje igymnasieskolan bör uppgå till minst en femtedel av de intagna. laderegeringens anmälan utan erinran till handlingarna. I försöksverksamheten medtreårig yrkesutbildning i gymnasieskolan ingår också en treårig vårdlinje, grenför omsorger om barn och ungdom. Utskottet utgår från att även denna studievägomfattas av samma mål. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion1988/89:Ub82S yrkande 6. Enligt motion 1988/89:Ub333 (s) har den ändring av lagenom offentlig anställning () som beslutades lagt hinder i vägen förkvinnor som vill avancera till skolledare. Det gäller ändringen attskickligheten skall sättas främst bland de sakliga grunder som man fåsteravseende vid när statliga och andra tjänster tillsätts. Förtjänst har därmedfått minskad betydelse som urvalsgrund. Enligt motionärerna innebär förtjänstatt man samlat lång praktisk erfarenhet inom ett område, medan skicklighethuvudsakligen bedöms på grund av formell kompetens, exempelvis akademiskabetyg. De menar att det finns goda sakliga grunder att tillmäta förtjänst likahögt meritvärde som skicklighet vid tillsättande av chefsbefattningar. Motionärernaanser att den ledningsgrupp som tillsatt för altsamordna och förbereda åtgärder i jämställdhetsfrågor också bör göra en utvärderingav vilken effekt den ändrade rangordningen mellan de sakliga grundernaskicklighet och förtjänst haft vid tjänstetillsättningar. Utskottet vill erinra om vad som anförs I proposition1984/85:219 (s. 20) om den statliga personalpolitiken när det gäller innebördeni begreppet skicklighet som urvalsgrund: Tillskickligheten bör enligt min mening hänföras de faktorer som är 1989/90:UbU6 avbetydelse för den sökandes lämplighet för den aktuella tjänsten. Allrelevant erfarenhet bör värderas inom ramen för skickligheten. Det skall varaen kvalitativ helhetsbedömning. Hit bör således räknas bl.a. teoretisk och praktiskutbildning, personliga egenskaper (som prestationsförmåga, yrkesskicklighet,ledaregenskaper, samarbetsförmåga m.m.) samt kunskaper och erfarenheter somhar förvärvats i andra offentliga eller privata anställningar eller i egenverksamhet. Erfarenheter från områden som vård av barn, studier,utlandsvistelser, språkkunskaper, ideellt arbete m.m. bör också vägas in vidbedömningen av skickligheten, i den mån de är relevanta för den sökta tjänsten. Av grundläggande betydelse för meritvärderingen är att detär de krav som är förknippade med tjänsten som bestämmer vilka skicklighetsfaktorersom skall beaktas och hur tungt dessa skall väga. lämnade propositionen i denna del utan erinran. Utskottet konstaterar att erfarenheter som är värdefullaför en skolledare skall beaktas inom ramen för skicklighetskriteriet. Kriterietförtjänst avser tjänstgöringstidens längd oavsett dess kvaliteter i övrigt ochdess relevans för den sökta tjänsten. De erfarenheter som motionärerna nämnersom värdefulla för en skolledare skall alltså räknas in i skickligheten. Om ensökande till en skolledartjänst anser att hans eller hennes skicklighet intehar blivit riktigt värderad vid en tillsättning kan beslutet överklagas hosskolöverstyrelsen och i sista hand hos regeringen. Med hänvisning till vad somanförts avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub333. Enligt motion 1988/89:Ub836 (c) yrkande 2 bör en bredkampanj för rekrytering av kvinnliga skolledare igångsättas. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. 1 proposition 1987/88:105 om jämställdhetspolitiken inför90-talet uppställs som mål för arbetet med att förändra den ojämna könsfördelningenbland skolledare att och senast /93 bör minsthälften av lediga skolledartjänster tillsättas med kvinnor. Bland samtligarektorer bör på så sätt andelen kvinnor ha ökat till och blandsamtliga studierektorer bör andelen ha ökat till . Enligt uppgifter från har andelenkvinnor bland samtliga rektorer ökat kraftigt och.varår 1988 . Motsvarande andel bland samtliga studierektorer var samma år32,. Inom den statliga fördjupningsutbildningen för skolledare är förnärvarande av deltagarna kvinnor. Den statliga skolledarutbildningenhar inlett ett nätverksprojekt för att öka andelen kvinnor pårektorstjänster. Det är inte sak att i detalj utforma hurjämställdhetsarbetet inom myndigheterna skall bedrivas. Utskottet utgår ifrånatt berörda myndigheter liksom anstränger sig att finna effektivasätt att uppnå de mål som har uppställt för jämställdhetsarbetet.Motion 1988/89:Ub836 yrkande 2 avstyrks därför. Imotionerna 1988/89:Ub825 yrkande 1 och 1988/89:Ub836 yrkande 4 1989/90:UbU6 pläderasför att en särskild jämställdhetsansvarig bör utses vid varje Motsvarande yrkande avslogs av vid 1987/88 årsriksmöte. Utskottet uttalade då att en ordning enligt motionärernas förslagskulle kunna få en effekt motsatt den önskade. Detta är fortfarande utskottetsuppfattning, varför motionerna 1988/89:Ub825 yrkande 1 och 1988/89:Ub836 yrkande4 avstyrks. I motion 1988/89:Ub836 yrkande 3 hävdas att SÖ bör få iuppgift att leda jämställdhetsarbetet på skolområdet . En sådan ordning ansesmera ändamålsenlig än den ledningsgrupp för jämställdhetsfrågor som numerafinns för hela utbildningsområdet. Utbildningsministern tillsatte denaktuella ledningsgruppen, i vilken bl.a. ingår generaldirektören för SÖ. förslag avslog vid 1987/ett motsvarandeyrkande. Utskottet står kvar vid samma uppfattning och avstyrker motion1988/89:Ub836 yrkande 3. Motion 1988/89:Ub833 yrkande 2 tar upp länsskolnämndernastilbyn av skolorna. Enligt motionärerna bör denna tillsyn speciellt beakta hurlärarnas tid och den tid eleverna får tala och svara på frågor fördelas mellanflickor och pojkar. En av länsskolnämndernas grundläggande uppgifter är att setill att de mål och riktlinjer för skolväsendet som och regeringenhar fastställt förverkligas. Utskottet utgår ifrån att länsskolnämnderna i sintillsyn av skolorna bl.a. uppmärksammar jämställdhetsmålet och att den frågamotionärerna tagit upp beaktas utan att behöver göra något uttalande.Motion 1988/89:Ub833 yrkande 2 avstyrks därmed. Jämställdhetsfrågorna i lärarutbildning och lärarfortbildningbehandlas i tre motioner. 1 motion 1988/89:Ub808 (s) sägs att det krävs enplanerad och systematisk utbildning på detta område och att jämställdhetenbäst skulle främjas av att frågor om könsroller och jämställdhet blevobligatoriska inslag, dvs. ges plats och poäng i all lärarutbildning (yrkande1). Lika viktigt är det enligt motionärerna att den fortbildning som ges tilllärare och all annan skolpersonal kommer att omfatta även jämställdhetsfrågorna(yrkande 2). Kraven att jämställdhetsfrågorna skall ingå som en naturlig del iundervisningen måste få en framskjuten plats i lärarutbildning och fortbildningenligt motion 1988/89:Ub825 yrkande 3. Enligt motion 1988/89:Ub833 yrkande 1bör kunskaper om könsroller samt relevanta resultat från kvinnoforskningenförmedlas i lärarutbildningen. Utskottet erinrar om att de centrala utbildningsplanernaför olika lärarutbildningslinjer i högskolan fastställs av UHÄ. I den centralautbildningsplanen för den nya grundskollärarlinjen nämns jämställdhetsfrågornabland dem som bildar övergripande kunskapsområden, vilka inte har en självklarförankring i bestämda ämnen i skolan och lärarutbildningen utan hämtar sittstoff och sina metoder från flera av På grundskollärarlinjen skall de studerande lära sig hur 1989/90:UbU6 sådanaövergripande kunskapsområden kan behandlas i undervisningen i skolan.Utskottet ser ingen anledning att frångå den gällande rollfördelningen mellanriksdag, regering och myndighet när det gäller fastställande avutbildningsplaner. När det gäller lärarfortbildning anförde utskottet vid sinbehandling av proposition 1988/89:100 (bet. l988/89:UbU13, s. 11) att jämställdhetsfrågornaskall behandlas som en naturlig del i all lärarfortbildning och att det ärviktigt att lärarna uppmärksammas på betydelsen av all undervisningen utformasså att den intresserar både flickor och pojkar och att lärarna har likaförhållningssätt mot elever av olika kön. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub808 yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub825yrkande 3 och 1988/89:Ub833 yrkande 1. Fyra motioner rör åtgärder för att förbättra rekryteringenav kvinnor till högre studier och forskning. I motion l988/89:Ubl3 (vpk)yrkande 3 hävdas att det finns åtgärder att vidta inom högskolorna som aktivtskulle bidra till ökade möjligheter för kvinnor att gå in i högre studier.Högskolorna bör presentera förslag och redovisa åtgärder som syftar härtill.Högskolans verksamhetsredovisning berörs i motion 1988/89:Ub584 (s) där detföreslås att UHÄ skall få i uppdrag att redovisa könsfördelningen blandlektorer, forskarassistenter, docenter och professorer vid samtliga universitetoch högskolor. Motionären anser också att en utvärdering bör göras av samtligatillsättningar på högre tjänster vid universitet och högskolor. Enligt motionerna1988/89:Ub728 (c) yrkande 2 och l988/89:Ub825 yrkandena 7 och 8 bör regeringenge UHÄ i uppdrag alt genomföra en brett upplagd undersökning av karriärhindrenför kvinnor inom högskolan. Vidare bör könsfördelningen itjänsteförslagsnämnderna enligt motionärerna bli jämnare. Motion 1988/89:Ub82S yrkande 9 påtalar alt kvinnligaläkarstuderande lider ständig brist på kvinnliga förebilder. För att ökakunskaperna om kvinnors hälsoproblem är det enligt motionärerna viktigt attfler kvinnliga läkare stimuleras att såväl undervisa inom läkarutbildningensom satsa på forskning. Samma motion yrkande 10 beskriver omvårdnadsforskningsom ett område där kvinnor traditionellt bär stor kunskap. Denna forskning, somunder har bedrivits av personer med s.k. medellång vårdutbildning,sägs vara tvärvetenskaplig till sin natur och därför inte låta sig fångas isärskilda discipliner. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. 1 UHÄ:s senaste verksamhetsberättelse för högskolan(avseende bud /88, 1989:8) redovisas översiktligt könsfördel ningen på olika slag av tjänster i högskolan. Mer detaljerade uppgifter med fördelning på högskoleenhet har publicerats av statistiska central byrån i . Den nyssnämnda ledningsgruppen inom /90:UbU6 ägnarbetydande intresse åt karriärhindren för kvinnor inom högskolan liksom åtrekryteringen av kvinnor till högre studier och forskning. Av förordningen (1984:803) om jämställdhet i statligverksamhet följer att båda könen bör vara representerade bland de sakkunnigaliksom inom tjänsteförslagsnämnden i övrigt, om så kan ske inom ramen försakliga urvalsgrunder. Vid /87 beslöt att införa treårigaplaneringsperioder för forskning och forskarutbildning. En forskningspropositionskall föreläggas avseende . Förslageni denna proposition i vad gäller forskning och jämställdhet bör avvaktas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /89:Ubl3 yrkande 3, l988/89:Ub584, l988/89:Ub728 yrkande 2 samt1988/89:Ub825 yrkandena 7, 8, 9 och 10.