bet · GD01FiU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Omny hyra för ännu inte bestämts eller ännu inte börjat tillämpas den 7februari, får stopphyran dock överskridas med ett belopp som motsvarar 0,5 procentenheterper månad från tidpunkten för den nya hyrans tillämpning . Omhyran för en lokal är knuten till ett visst index eller på annat sätt ärrörlig, får stopphyran för tiden efter överskridas med ettbelopp som motsvarar . 13 §Utöver vad som följer av föreskrifterna i 12 § får stopphyran över skridas med ett belopp som svarar mot beslutade ändringar i fråga om fastighetsskatt, mervärdeskatt och energiskatt samt räntebidrag som har inträtt eller inträder . Förstastycket gäller under förutsättning att fastighetsägaren håller handlingar somvisar grunderna för överskridandet tillgängliga för statens pris- öchkonkurrensverk. 14 §Tillstånd till överskridande av stopphyra utöver vad som följer av 12 eller 13 § får lämnas, om hyreshöjningen, såvitt avser kommande tid, omfattar en tidsperiod om högst och fastighetsägaren lider allvarlig ekonomiskt skada ifall tillstånd inte lämnas. Iövrigt får tillstånd till överskridande av stopphyra bara lämnas, om det finnssynnerliga skäl. 15 § Frågor om tillstånd attöverskrida stoppris eller stopphyra prövas av statens pris- och konkurrensverk. 16 § Statens pris- ochkonkurrensverk får meddela de föreskrifter i övrigt som behövs förverkställigheten av denna förordning. 17 § Statens pris- ochkonkurrensverk får meddela föreskrifter om undantag från tillämpningen avdenna förordning. 18 § Allmänt åtal för brott somavses i 39-42 eller 45 § prisregleringslagen (1989:978) får väckas bara eftermedgivande av statens pris- och konkurrensverk. Denna förordning träder i kraft dagen efter den dagdå förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svenskförfattningssamling och gäller till och med . Finansutskottethar berett skatteutskottet titl&lle att yttra sig över proposition1989/90:114 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. jämte motioner. 1propositionen föreslås bl.a. att dryckesskatten och tobaksskatten höjs fr.o.m.den 7 maj 1990. Utskottet begränsar sitt yttrande till dessa frågor och till deskattefrågor i övrigt som har tagits upp i de motioner som har väckts iärendet. Utskottet tar i sitt yttrande också upp de motioner i dessa ochnärliggande frågor som har väckts under den allmänna motionstiden och hänvisatstill utskottet. Motionerna i dessa delar överlämnas härmed tillfinansutskottet. Propositioneninnebär beträffande dryckesskatten att skatten på samtliga alkoholdrycker höjsså att priset stiger . Höjningen utformas såsom en justering avden till alkoholhalten relaterade grundavgiften. Som skäl för förslagetåberopar departementschefen bl.a. försäljningsutvecklingen under år 1989jämfört med . Den nedåtgående trenden för spritdryckerkvarstår visserligen, men har försäljningen av vin, starköl och ölklass II ökat i sådan utsträckning ätt alkoholkonsumtionen mätt i ren alkoholenligt preliminära siffror totalt sett har ökat . Motdenna bakgrund och med hänsyn till ställningstaganden ärdet enligt departementschefens mening angeläget att en skattehöjninggenomförs. Utgångspunkten är liksom tidigare att skatten anpassas så attpriserna på alkoholdryckerna i vart fall följer den allmänna prisutvecklingenefter , då den senaste skattehöjningen på alkohol och tobakträdde i kraft. Närdet gäller tobaksvaror innebär förslaget att skatten på cigarretter höjs med 5öre per styck och att skatten på röktobak, tuggtobak och snus höjs imotsvarande omfattning. I propositionen anförs att priset på tobaksvaror istort bör följa konsumentprisutvecklingen i allmänhet. Eftersom cigarrer ochcigariller under en lång följd av år varit utsatta för kraftiga prishöjningaroch en alltmer minskad efterfrågan bör enligt departementschefen skatten pådessa varor inte höjas. Imotionerna vitsordas i allmänhet att priset på alkohol- och tobaks varor behöver höjas. Flera motioner innehåller yrkanden om väsentligt större höjningar än som föreslås i propositionen, om tätare prisjuste ringar och om en annan utformning av beskattningen. De mest långt gående yrkandena framställs från sida, som i motionerna 171 Fi48 av m.fl. (yrkande 6) och Sk392 av ling m.fl.(yrkande 19) yrkar en höjning av skattesatserna på sprit och 1989/90;FiU20tobak och på vin och öl . Motsvarande yrkanden Bilaga 2framställs även i motion Sk684 (yrkande 2) av m.fl. (mp) i vadavser alkoholdrycker och i motion Sk620 (yrkande 1) av m.fl.(mp) i vad avser tobaksvaror. Yrkandet i motion Sk392 om en höjning avdryckesskatten innefattar också läskedrycker. Vidare yrkas i motionSk444 av m.fl. (vpk) en prishöjning med sammanlagt 1 miljard kronorpå alkohol och tobak. Prishöjningar i fråga om alkoholdrycker yrkas också imotionerna Fi44 av m.fl. (c) , Sk694 (yrkande 1) av KarinIsraelsson m.fl. (c) och Sk683 av m.fl. (fp) , SkblS avICarin m.fl. (c) med belopp motsvarande förändringarna ikonsumentprisindex plus och Sk692 av () index plus 35 %.Yrkandet i motion Sk683 innebär även att ändringarna bör utformas med hänsyntill beslut om beskattning efter alkoholstyrka. YrkandeI i motion Sk617 av m.fl. (m) ställer krav på att alkoholprisernajusteras tätare och att reglerna utformas så att man far en mer konsekventbeskattning efter alkoholhalt. 1 motion Sk634 av och () uttalar sig motionärerna för en högre prisnivå och yrkartilläggsdirektiv till utredningen om beskattning av alkoholhaltiga dryckerbl.a. rörande denna fråga. Sex motioner rör framför allt beskattningens närmare utformning.Motion Sk648 av och i (c)innehåller ett allmänt yrkande om att beskattningen bör utformas efteralkoholhalt. Motion Sk659 av och () innebär ifråga om lättvin att den fasta grundavgiften skall höjas och att den del avskatten som utgår i förhållande till priset skall sänkas (yrkande 1). Dennamotion (yrkande 2) liksom motionerna Sk617 (yrkande 1) av m.fl.(m), Sk649 av m.fl. (s) och Fi45 (yrkande 3) av . (m) innebär också krav på en ny, lägre skatteklass för starköl med högst3,6 viktprocent alkohol. Enligt den sistnämnda motionen bör skatten för sådantstarköl vara . per liter i stället för de 11:25 som föreslås i propositionenför allt starköl. Motion Fi42 av och (m) har enannan inriktning. Motionärerna begär att skall uttala sig för en nyalkoholpolitik med priser på en rimlig EG-nivå och avskaffande av inkonsekventalagar och förbud. I fråga om tobaksskatten yrkas utöver vad som redan harnämnts i motion Sk638 av m.fl. (fp) att skatten höjs medbelopp som motsvarar den priseftersläpning som enligt motionen uppkommit under1970-talet, . per paket cigarretter. Motion Sk682 av ochKersti () innehåller krav på ett riksdagsuttalande om regelbundnaskatteskärpningar för tobaksvaror med några procent över konsumentprisindex. Som anförs i propositionen ligger alkoholkonsumtionen trots att den sjunkit väsentligt fortfarande på en hög nivå. Utskottet instämmer i uppfattningen att stora ansträngningar måste göras föratt WHO-målet om en väsentlig sänkning av alkoholkonsum- 1989/90:FiU20 tionenskall kunna uppfyllas . framhållaatt en aktiv prispolitik endast är ett av de medel som bör utnyttjasi detta syfte. Enligt utskottets uppfattning är det av vikt att man påbred front söker vinna en allmän förståelse för de problem som denalltför höga alkoholkonsumtionen innebär och att uppnå en ändradattityd till olämpliga dryckesvanor. Lämpligheten av en höjning avalkoholpriserna bör bedömas med hänsyn till utvecklingen i stort påalkoholområdet och till andra allmänna aspekter och faran för i form av ökad hemtillverkning. Som utskottet anförde i sitt yttrande till finansutskottetförra året över de då aktuella höjningarna av skatterna på alkohol och tobak(1988/89:4y) bör en höjning av dessa skatter ingå bland de åtgärder somlämpligen bör användas för att uppnå en åtstramning av ekonomin och hållatillbaka konsumtionen av dessa varor. De principer som tillämpas på detta områdeinnebär att skattehöjningar bör genomföras med täta intervall och utformas såatt priserna i vart fall följer den allmänna prisutvecklingen. Beskattningens närmare utformning är inte enbart enteknisk fråga. Utskottet anser att man bör ta större hänsyn tilldryckernas olika alkoholhalt. Resultatet av en omläggning far dock inte bli attraherar nya alkoholkonsumenter och skapar nya från alkohol-politisksynpunkt ej önskvärda dryckesmönster eller att man påverkar prisbilden på ettsätt som framstår som olämpligt även från andra utgångspunkter. En utredninghar nu tillsatts med uppdrag att bedömda denna fråga (dir. 1989 :51).Utgångspunkten för utredningsarbetet är att skapa ett skattesystem därbeskattningen av alkoholdrycker och därmed också priset i högre grad än förnärvarande bestäms av dryckens alkoholhalt. Utredarens strävanden bör enligtdirektiven vara att åstadkomma ett enhetligt skattesystem för samtligaalkoholdrycker som är neutralt i förhållande till konsumentens val mellan olikaprodukter med likvärdig alkholstyrka. Det skall också ankomma på utredaren attpröva om den nuvarande klassindelningen av maltdryckerna är ändamålsenlig ochgår att inordna i ett enhetligt skattesystem. Avsikten är att utredaren skallredovisa resultatet av sitt arbete före utgången av . Mot bakgrund av utvecklingen av alkoholkonsumtionen undersena re tid och den allmänna prisutvecklingen anser utskottet att dryckes skatten nu bör höjas. Det i propositionen framlagda förslaget står i överensstämmelse med de principer som har godtagits av . Att förslaget nu liksom tidigare utformats såsom en höjning av den alkoholrelaterade grundavgiften ligger i linje med det i flera motioner framställda kravet om en beskattning som i högre grad än tar hänsyn till alkoholhalten i drycken. Den före slagna höjningen, som enligt utskottets mening är väl avvägd, det pågående utredningsarbetet och vad utskottet här har anfört far i viss utsträckning anses tillgodose de krav på skatteskärpningar för alkohol drycker och en annan utformning av dryckesbeskattningen som fram- 173 ställs i de aktuellamotionerna. I den mån så inte är fallet avstyrker 1989/90:FiU20utskottet motionerna i dessa delar och motion Fi42 och tillstyrker Bilaga 2 propositionen i denna del. Läskedrycksskattenkommer att behandlas i den proposition om de indirekta skatterna som regeringenkommer att förelägga . I avvaktan på regeringens förslagavstyrker utskottet motion Sk392 yrkande 19 i denna del. Tobaksutredningenhar lagt fram sitt förslag om åtgärder mot tobakskonsumtionen (SOU1990:29). Beträffande tobaksskatten innebär förslaget prishöjningar på ca 30 %i ett inledningsskede och att priserna därefter skall följa den allmännakonsumtionsutvecklingen. Medregeringens nu aktuella förslag kommer prisutvecklingen på samtliga tobaksvaroratt ligga något över den allmänna prisutvecklingen, vilket överensstämmer medde åtgärder som har genomförts . Med anledning av vad somanförts i motionerna bör framhållas att tobakskonsumtionen visat avtagandetendenser. I avvaktan på kommande ställningstaganden till tobaksutredningensförslag finner utskottet inte skäl att nu förorda ytterligareskatteskärpningar. Utskottet tillstyrker således propositionen i denna del ochavstyrker motionerna i denna del. MotionernaFi43 av och (), Sk624 av () och Sk650 av och ()går ut på att man med tanke på de skadeverkningar som alkohol- ochtobakskonsumtionen medför bör ta ut en hälso- och sjukvårdsavgift på dessavaror. Vidare yrkas i motionerna Sk620 (yrkande 3) av m.fl. (mp)och Sk695 av m.fl. (m, s, fp, c,vpk, mp) att en avgift på2,per cigarrett bör tas ut för att finansiera upplysningar om tobakensskadeverkningar. Vid sin behandling av likartade yrkanden framhöll utskottet(1989/90:SkU3) att avgifter av detta slag givetvis bör ses som skatter ochavstyrkte de då framförda yrkandena. Utskottet finner nu liksom tidigare attdet saknas anledning att dela upp beskattningen av de aktuella varorna på detsätt som motionärerna föreslagit och avstyrker således dessa motioner. Restaurangnäringensförhållanden tas upp i fyra motioner. I två av dessa Sk651 av (fp,c) och Sk690 av och () yrkas att avgifterna för serveringstillstånd höjs så att innehavaren med dennaavgift fir ersatta hela kostnaden för tillståndet och för länsstyrelsernaskontroll och uppföljning av verksamheten. Yrkandet i motion Sk634 av KarinIsraelsson och () om tilläggsdirektiv till utredningen omalkoholbeskattningen har delvis en likartad karaktär och avser att få tillstånd en avgift på restaurangverksamheten eller en särskild restaurangskatt föratt minska vinstintresset i alkoholhantering på restaurangerna och att fa resurserför alternativ nöjesverksamhet. I motion Sk647 av och () begärs förslag om en lägre mervärdeskatt för alkoholfriarestauranger () i syfte att pådetta sätt underlätta för de alkoholfria restaurangerna att hävda 1989/90:FiU20 sig ikonkurrensen och att utnyttja mervärdeskatten för att begränsa Bilaga 2alkoholkonsumtionen. Utskottet har i och för sig förståelse för syftet attfrämja alkoholfria miljöer, men åtgärder i denna riktning bör utformas på annatsätt än såsom lättnader i beskattningen. Utskottet avstyrker därför motionSk634. Frågan om en höjning av expeditionsavgifterna förserveringstillstånd, som har tagits upp av alkoholhandelsutredningen(SOU 1985:15, jfr SkUl987/88:4y), har på nytt aktualiserats av socialstyrelsen.I sitt remissyttrande över länsstyrelsernas anslagsframställningar harsocialstyrelsen föreslagit att nuvarande expeditionsavgifter för alkoholtillståndomformas till ansökningsavgifter och höjs. Förslaget innebär också att en årligregisterhållnings- och tillsynsavgift införs och avpassas så attlänsstyrelsernas kostnad för tillsynen kan täckas (prop. 1989/90:100 bilaga 15s. Enligt utskottets mening kan man utgå från att de nu aktuellaavgiftsfrågorna och förhållandena inom restaurangbranschen kommer att tas uppav regeringen i samband med det fortlöpande arbete som pågår angående dealkoholpolitiska frågorna utan särskild framställning från sida.Syftet med motionerna far därför i viss mån anses vara redan tillgodosett. mån så inte är fallet avstyrker utskottet de nu aktuella yrkandena. Den skattefria försäljningen och införseln avalkoholdrycker och tobak i utlandstrafiken tas upp i motionerna Sk652 av AndersCastberger (fp), Sk678 av (), Sk684 av . (mp) och Sk620 av m.fl. (mp). Motionärerna anser attSverige bör ta initiativ till att dessa skattelättnader slopas. Utskottet har vid tidigare års behandling av dessa frågorhaft viss förståelse för önskemålet att ingripa mot utlandsresenärernasskattefria införsel men har avstyrkt yrkandena med hänvisning tillsvårigheterna att nå fram till internationella överenskommelser i denna frågaoch till att det inte kunde anses aktuellt att söka speciella lösningar för iSverige bosatta personer. har intagit en likartad ståndpunkti sitt nu avgivna förslag (SOU 1990:29 s. 143). Utredningen anser också attfrågan bör fa en internationell lösning och anför bl.a. att den fortsattautvecklingen inom EG bör avvaktas. Enligt utskottets mening har något nytt som bör föranledaändrad ståndpunkt inte förekommit. Utskottet avstyrker alltså dessa motioner. Motion Fi48 av m.fl. (mp) innehåller bl.a.yrkanden om koldioxidskatt, skatt på uran, fördubblad reklamskatt, miljö- och energiskatter för flygtrafiken, slopad moms på basmat och höjd moms på annat, inflationsskydd för punktskatter och miljöskatter, låglöne profil i skatteskalan, slopad moms på inhemska förnybara energislag och slopad moms på persontransporter (yrkandena 711, 18, 19, 21 och 22). Dessa yrkanden har ett nära samband med den förestående skattereformen och bör enligt utskottets uppfattning inte prövas i det nu aktuella sammanhanget. Utskottet avstyrker således 175 Stockholmden 1989/90:FiU20 = . . - Bilaga 2 Närvarande: (), (), TorstenKarlsson (s), (). (), (), BrunoPoromaa (s), (), (), (), (), (vpk), (), (), (), () och (). Avvikande meningar 1. (), (), ()och () anför: De prishöjningar på alkoholområdet som föreslås ipropositionen ligger på samma nivå som den som genomfördes i juni förra åretoch motsvarar i stort sett förändringarna i penningvärdet. En så begränsadprisjustering är inte tillräcklig för att uppnå målsättningen om en begränsningav den alltför höga alkoholkonsumtionen. Försäljningen har dessutom under desenaste åren ökat. Som anförs i fltra motioner bör man genomföra sådanaskattehöjningar på alkoholdryckerna att dessa fördyras jämfört med livsmedeloch andra konsumtionsvaror. De förslag i denna riktning som framställs imotionerna Fi44 av m.fl. (c), Sk683 av m.fl. (fp)och Sk694 av m.fl. (c) är enligt vår uppfattning väl avvägdaoch ligger på den nivå som förordas i motionerna Sk615 av ()och Sk692 av (), dvs. Skattehöjningarna bör i avvaktan på resultatet av den nupågående utredningen om alkoholbeskattningen utformas som en höjning avgrundavgiften. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Fi44, Sk683 ochSk694 i dessa delar och propositionen med den ändring som föranleds härav.Övriga motioner angående dryckesskatten avstyrks i dessa delar till den del deinte tillgodoses med förslaget. 2.Dryckesskatten i989/90:FiU20 (), () och () Målsättningen för alkoholpolitiken är att minska dentotala alkoholkonsumtionen och att få till stånd en övergång till konsumtionav svagare alkoholdrycker. Mot den bakgrunden bör, som anförs i flera av deaktuella motionerna, en ny skatteklass införas för öl med en alkoholstyrkamellan folkölet och det nuvarande starkölet. En lämplig avvägning är 7,50 kr.per liter för starköl med en alkoholstyrka på högst 3,6 viktprocent. Därmedskapas förutsättningar för ett kvalitetsöl som i fråga om alkoholstyrka ochbeskattning kommer att ligga mitt emellan folkölet och det nuvarande starkölet.Öl i den nya skatteklassen bör försäljas endast på Systembolaget. Vi tillstyrker alltså motion Fi45 av m.fl. (m)i denna del. Därmed är de motsvarande yrkanden som framställs i motionernaSk617 av m.fl. (m), Sk649 av m.fl. (s) och Sk659av och () tillgodosedda. (vpk) anför: Målsättningen för alkoholpolitiken är att minska dentotala alkoholkonsumtionen och att få till stånd en övergång till konsumtionav svagare alkoholdrycker. Mot den bakgrunden bör, som anförs i flera av deaktuella motionerna, en ny skatteklass införas för öl med en alkoholstyrkamellan folkölet och det nuvarande starkölet. Därmed skapas förutsättningar förett kvalitetsöl som i fråga om alkoholstyrka och beskattning kommer att liggamitt emellan folkölet och det nuvarande starkölet. Öl i den nya skatteklassenbör försäljas endast på Systembolaget. Vad som här har anförts bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Motion Sk649 av m.fl. (s) tillstyrksalltså. Övriga motioner i denna fråga avstyrks till den del de inte därmed ärtillgodosedda. () och () anför: Som framhålls i flera motioner är det av många skälangeläget begrän sa tobakskonsumtionen och därmed också de svåra skadeverkningar som tobaksröken medför både för dem som röker och för andra. Den i propositionen föreslagna skattehöjningen innebär att priset på dessa varor i stort sett kommer att följa den allmänna prisutvecklingen. Detta är inte tillräckligt för att påverka konsumtionen i önskvärd riktning. Det förslag som läggs fram i motion Sk638 av 177 schys m.fl. (fp) att man nu bör ta igen den priseftersläpning som 12 1989/90. uppkommit sedan 1970ligger i linje med det förslag som tobaksutred- 1989/90:FiU20 ningennu.har presenterat. I enlighet härmed bör den i propositionen Bilaga 2föreslagna skattehöjningen fördubblas. Meddet anförda tillstyrker vi motion Sk638 och propositionen med den ändring somföranleds härav. Till den del övriga motioner i denna fråga inte därmed ärtillgodosedda avstyrker vi dem. GöstaLyngå (mp) anför: Medhänsyn till de stora sociala problem och sjukvårdskostnader som orsakas avalkohol- och tobakskonsumtion bör en real skattehöjning ske på detta område.Som förslås i motionerna Fi48, Sk392 och Sk684 från bör skattenför tobak och spritdrycker av denna anledning höjas och skatten på vinoch på malt- och läskedrycker . Vi tillstyrker alltså en skattehöjningi denna storleksordning. I avvaktan på resultatet av den utredning som pågårom beskattningens tekniska utformning bör höjningen på vanligt sätt tas utgenom ändringar av grundavgifterna. MotionernaFi48, Sk392 och Sk684 bör alltså bifallas. Med den ändring som föranleds häravtillstyrks förslagen i propositionen. I den mån övriga motioner i dessa delarinte är tillgodosedda med förslaget avstyrker vi dem. Information om tobakens skadeverkningar GöstaLyngå (mp) anför: Tobakskonsumtionenorsakar stora sociala problem och höga sjukvårdskostnader. Detta problem tasupp i flera motioner och belyses i det betänkande som tobaksutredningen nu haravlämnat. Av många skäl behövs en rad kraftfulla åtgärder i syfte att nedbringadenna onödiga och skadliga konsumtion. En åtgärd i denna riktning är attförbättra informationen. Mot denna bakgrund bör regeringen överväga att ta uten avgift som motsvarar per cigarrett för att intensifiera och bekostade insatser som behövs. De yrkanden i detta hänseende som framställs imotionerna Sk620 av m.fl. (mp) och Sk695 av . (m,s,fp,c,vpk,mp) bör alltså bifallas. Bostadsutskottetsyttrande bi, 3 Vissaekonomisk-politiska åtgärder Till finansutskottet Finansutskottetbeslöt bereda bostadsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1989/90:114 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. jämte demotioner som kunde komma att väckas med anledning av propositionen.Bostadsutskottet behandlar i detta yttrande förslaget i vad avser frågor omhyresstopp jämte motioner med anknytning härtill. tillstyrker förslaget om attprisregleringslagen skall få tillämpas fr.o.m. och atthyresstopp därmed gäller tills vidare. Motionsyrkanden (m), (fp) och (c) om attlagen inte skall få tillämpas, liksom motionsyrkanden (mp) om att lagen endastskall få tillämpas under vissa förutsättningar, avstyrks. Även ett motionsyrkande(vpk) om att begränsa möjligheterna till undantag från stopphyran avstyrks avutskottet. På eget initiativ förordar utskottet att stopphyran för bostäderunder vissa förutsättningar skall få överskridas utöver vad schablonregelnmedger. Avvikande meningar (m, fp, c), (vpk) samt (mp) harfogats till yttrandet. Med stöd av prisregleringslagen utfårdade regeringen den 8februari 1990 förordningen (1990:23) om tillämpning av prisregleringslagen.Enligt bestämmelserna i lagen skall sådan av regeringen meddelad föreskriftunderställas för prövning inom en månad från det att den utfårdats. Iproposition 1989/90:114 bilaga 2 () hemställs att riksdagenskall godkänna förordningen. I detta yttrande behandlas följande med anledningav proposition 1989/90:114 väckta motioner. 1989/90:Fi44 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att beslutar avslå proposition 1989/90:114såvitt avser tillämpning av prisregleringslagen i enlighet med vad som imotionen anförts. 1989/90:Fi45 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att avslår regeringens förslag om ettgodkännande av förordningen (1990:23) om tillämpning av prisregleringslagen(1989:978). l989/90:Fi46 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att avslår förordningen (1990:23) omtillämpning av prisregleringslagen (1989:978). 1989/90:Fi47 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen framförs om förändringar av pris- och hyresstoppets undantagsregler. 1989/90:Fi48 av m.fl. (mp) vari yrkas 3. att ,endast under förutsättning av att i motionen angivna villkor uppfylls,godkänner att lag om pris- och hyresstopp får tillämpas av niomånader räknat från , 4. att ,om i motionen angivna villkor ej är uppfyllda, avslår förslaget om pris- ochhyresstopp. I ärendet har inkommit en skrivelse från AB SvenskaBostäder. Förslag i proposition och motioner om hyresstopp m.m. antog en ny prisregleringslag somträdde i kraft . Med stöd av lagen (1989:978) kan regeringenbl.a. meddela föreskrifter om hyresstopp. Förutom vid krig eller krigsfara kansådan föreskrift endast meddelas när inträdda eller befarade hyresstegringarhotar att rubba den samhällsekonomiska balansen. En föreskrift om prisregleringskall avse , dock högst .