bet · GD01UU16 · 1989-12-31 00:00:00 — I yrkande 1 i motion U249 (fp) ges ett antal synpunkter som enligtmotionärerna bör vara vägledande. Det gäller bl.a. vikten av att biståndetomfattar ekonomiska kalkyler av olika projekt och tillhandahållande avutländska experter för detta utvärderingsarbete med hänsyn till det beroendesom de nya regeringarna alltjämt befinner sig i visavi de gamla byråkratierna.Motionärerna understryker också bl.a. vikten av att utbildning ochkunskapsöverföring ges en hög prioritet i det svenska biståndet. 1 övrigt börbiståndet på miljöområdet prioriteras och där i första hand inriktas på miljöprojektsom redan finns utarbetade med acceptabel konkretion. 1 yrkande 8 i sammamotion föreslås att det svenska stödet koncentreras geografiskt till i förstahand de länder vilka i likhet med har ett intresse av Östersjönsframtid, dvs. i första hand , , och eventuellt DDR ochTjeckoslovakien. En utgångspunkt bör vidare vara det vänortssamarbete somredan finns i regionen. I yrkande 1 i motion U517 (m) föreslås att i frågaom östbiståndet helt och fullt skall vara med i det gemensamma västeuropeiskasamarbete som koordineras av EG; dock att det inom denna ram också skall finnasutrymme för vissa bilaterala insatser. Vidare bör stödet enligt motionärernainriktas på privatisering, avreglering, skattesänkningar och sådana åtgärdersom innebär ett klart ställningstagande för marknadsekonomi snarare änbiandekonomi. I yrkande 9 i samma motion föreslås insatser till stöd föruppbyggandet av kapitalismens institutioner i form av penning- ochkreditväsende, börs- och aktiehandel och därtill hörande lagstiftning. I yrkande 14 i motion U518 (c) understryks vikten av ettstöd till demokratisering och frigörelse i med en tyngdpunkt påmiljöskydd och kunskapsöverföring. Vikten av stöd till kompetensuppbyggnad inomadministration och näringsliv och särskilt småföretagen betonasockså i motionen. I partimotion föreslås vidare att det 1989/90:UU16 nordiskasamarbetet skall utvecklas till ett "nordeuropeiskt samarbete" somockså omfattar länderna runt de baltiska republikerna. ,och eventuellt även och Leningradområdet. I yrkande 1 imotion U551 (vpk) föreslås också utökade kontakter med och stöd till de öst-och centraleuropeiska länderna. Beträffande den geografiska fördelningen av medlensanvändning noterar utskottet att regeringen endast beträffande ett land,nämligen , angivit en bestånd medelsram. eller en tredjedelav de för treårsperioden anslagna biståndsmedlen avsätts till . Dettautgör av de sammanlagda bilaterala biståndsmedlen. Vad gällerkriterier för fördelningen av stödet till övriga berörda länder är det enligtvad utskottet inhämtat regeringens avsikt att inte i första hand användageografiska kriterier utan att i stället tillämpa en sektorsinriktad beredning,inom vilken en viss betoning görs av närområde och de länder somingår i ett Östersjösamarbete, men vilka inte heller utesluter något land iÖsteuropa. Regeringsbeslut har fattats om ett kursprogram som avserSovjetunionen. En betydande del av dessa insatser skall gå till de till Sverigeangränsande delarna av . Den beredningsplan som regeringen givitBITS i uppdrag att utarbeta för bilateralt miljösamarbete med skallenligt beslutet främst inriktas på . De planerade insatserna i det bilaterala samarbetet täckerett brett spektrum av verksamhetsområden. Sammantaget representerar de en sådanbetoning av miljöskydd, utbildning och kunskapsöverföring som efterlyses iförslagen till riktlinjer i flertalet motioner. Utskottet anser därmed yrkandena 1 och 8 i motion U249(fp), yrkande 14 i motion U518 (c) samt yrkande 1 i motion U551 (vpk)besvarade. Vad som ovan sagts om det nu planerade östsamarbetetsinriktning gäller också stärkandet av det mottagande landets förmåga att överhuvud taget göra ekonomiska kalkyler och rationella värderingar av projekt samtförmågan att bygga upp en kunskapsmässig, administrativ och juridisk bas förnormala marknadsekonombka institutioner. Bland dessa ingår som påpekas iyrkande 9 i motion U517 (m) bl.a. penning-och kreditväsende samt börs- ochaktiehandel. Frågan om hur införandet avmarknadsekonomiska mekanismer skall kombineras med andra icke-ekonomiskasamhällsmål anser utskottet vara en uppgift för reformpolitiken i varjeenskilt land att avgöra. Utskottet finner det inte rimligt att som föreslås iyrkande 1 i motion U517 (m) uttala sig generellt härom eller att ställa marknadsekonomieri motsatsförhållande till biandekonomier. Inte heller finner utskottet detmeningsfullt att entydigt hänföra de marknadsmekanismer det här är fråga omlill begreppet kapitalism såsom uppställt i motsats till biandekonomiskalösningar. Utskottetavstyrker därför yrkandena 1 och 9 i motion U517 (m). De avregeringen föreslagna insatserna har en uttalat bred inriktning 1989/90:UU16 syftandetill att etablera kontakter direkt mellan folken i och Östeuropa.Svenska folkrörelsers och organisationers deltagande är ett väsentligt inslag idet planerade samarbetet. Av det bilaterala stödet på 525 milj.kr. över tre årförutses 90 milj.kr. kanaliseras över svenska enskilda organisationer. Av dessaär 30 milj.kr. avsedda för och 60 milj.kr. för övriga berörda länder.Stödet via enskilda organisationer bereds av SIDA. I yrkande 4 i motion U517 (m) föreslås att brådskande stödskall lämnas till uppbyggnaden av demokratbka partier i . Ett liknandeförslag i motion U508 (s) går ut på att det statliga stödet till enskildaorganisationer skall lägga särskild vikt vid stöd till politiska partier,etc. i . Utskottet konstaterar attstatliga medel som rent uppbyggnadsstöd eller organisationsstöd till politiskapartier enligt gällande riktlinjer ej kan utgå. Utskottet är för närvarandeinte berett att göra något uttalande om ändring av dessa normer. Dock bör detinom ramen för det utbildningsstöd som bl.a. förutsesadministrera vara möjligt att genom t.ex. kurser erbjuda representanter förpolitiska partier i att få del av kunskaper och erfarenheter somunderlättar uppbyggandet av ett fungerande partiväsende. Härutöver villutskottet hänvisa till de kontakter som svenska politiska partier ochorganisationer redan har med framväxande politiska organisationer i till de medel som SIDA administrerar för stöd till insatser genom enskildaorganisationer. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att ocksåett omfattande statligt stöd endast kan komma att gälla en liten del av detbreda intresse för östsamarbete som kommit till uttryck i det svenska samhället.Det är enligt utskottets mening de enskilda organisationernas styrka attinsatser görs och kommer att göras oberoende av insatser från statens sida. Ettexempel härpå är just lantbrukskooperationens insamling av begagnadelantbruksmaskiner till bl.a. . I yrkande 9 i motion U249 (fp) föreslåsatt fraktbidrag för insamlade gåvor, t.ex. lantbruksmaskiner, skall kunnalämnas. I yrkande 10 i motion U237 (fp) föreslås ett liknande transportstödtill de baltiska republikerna. Utskottet konstaterar att det för Östeuropasoch i synnerhet för del torde röra sig om kortatransportsträckor och därmed fraktkostnader som är rimliga i förhållande tillvärdet av den insamlade utrustningen. För detta kan bidrag komma i fråga enligtgällande riktlinjer, och det ankommer på SIDA att med hänsyn tillomständigheterna i det enskilda fallet pröva ansökningar därom. Med det anförda betraktar utskottet yrkande 9 i motionU249 (fp) och yrkande 10 i motion U237 (fp) som besvarade. Vad beträffar stöd på det kyrkliga området, som föreslås iyrkande 3 i motion U517 (m), konstaterar utskottet att sådan möjlighet redantorde finnas beträffande de resurser som förmedlas av SIDA. Utskottet noteraratt biståndsministern i information till nämnt kyrkorna bland deorganisationer vilka bör få stöd för att bygga upp ett Självfallet innebär denna möjlighet inte 1989/90:UU16 någotställningstagande till förmån för vissa kyrkor eller trosbekännelser i ,utan möjligheten att få stöd delas lika av alla kyrkor. Vad slutligen beträffar stöd till uppbyggande av en fripress, som föreslås i yrkande 2 i motion U517 (m) och i yrkande 4 (delvis) imotion U518 (c), konstaterar utskottet att något generellt stöd tilluppbyggande av enskilda tidningar inte är förenligt med de riktlinjer somhittills gällt för det svenska biståndet. Liksom i fråga om förslagen om stödtill partier är utskottet ej berett att göra något uttalande om ändring avdenna linje. Emellertid bör det enligt utskottets mening vara möjligt att genomstöd exempelvis till journalistutbildning och andra former avkunskapsöverföring generellt underlätta uppbyggandet av en fri press iÖsteuropa. Utrikesministern har också pekat på behovet av journaliststipendier.Utskottet anser att dylika bör kunna rymmas inom ramen för ett utbildningsstödtill . Utskottet vill också erinra om att ett visst journalistutbyteredan kommit till stånd genom direkta kontakter mellan tidningar och mediaföretag. Med det anförda förklarar utskottet yrkandena 2 och 4 imotion U517 (m), motion U508 (s), yrkande 4 (delvis) i motion U518 (c) samtyrkande 3 i motion U517 (m) som besvarade. I yrkande 4 i motion A12 (c) och yrkande 6 i motion Al 17(c) föreslås att regeringen skall ta initiativ för att klarläggaförutsättningarna för att utveckla handeln och andra förbindeber mellan desydöstra delarna av och och . Utskottet konstaterar att det av regeringen planeradesamarbetet bör ge sydöstra , med dess geografiska närhet och potentielltgoda kommunikationer, stora möjligheter att utifrån de lokala förutsättningarnautveckla nära förbindelser med länderna på andra sidan . Härutöverkrävs också att regionens egna företag och organisationer aktivt utnyttjar demöjligheter som erbjuds. Liksom vid behandlingen av ett liknande yrkandeförra året (1989/90:UU7) vill utskottet bl.a. peka på vänortssamarbetet som enkonstruktiv och betydelsefull form av samarbete för att etablera nyakontaktytor med och . Därmed anser utskottet yrkande 4 i motion A12 (c) ochyrkande 6 i motion Al 17 (c) besvarade. I yrkande 2 i motion U551 (vpk) föreslås en utveckling avde bilaterala kontakterna mellan de parlamentarbka organen i och . Utskottet noterar med tillfredsställelse den betydande ökning av kontakterna som ägt rum . har tagit emot studiebesök från en delegation av Solidaritetsmed lemmar ur den polska sejmen samt en delegation rned representanter från flera utskott i Högsta . Ett svenskt talmansbesök planeras äga rum i under innevarande år. Flera riksdagsutskott avser också att besöka . Vid sidan av besöksutbyte med parlamentarikerdelegationer håller studieprogram i på 14 attförberedas för sovjetiska parlamentstjänstemän. Studieprogrammet 1989/90:UU16 ingår idet kursprogram som BITS på regeringens uppdrag bereder för sovjetiskabeslutsfattare och tjänstemän. Utskottet vill härtill foga den kommentaren att denpågående utvecklingen i stort i , vilken på ett heltnytt sätt ställer de parlamentariska organen i den politiska processens centrum,skapat ett starkt intresse för mångsidiga kontakter med de etableradeparlamenten i , inte minst riksdag. Utskottet finner detangeläget att kan möta denna efterfrågan på kontakter ocherfarenhetsutbyte, vilken återspeglar ett stärkande av den parlamentariskatraditionen i och gör det möjligt för själv att lämna ettbidrag därtill. Yrkande 2 i motion U551 (vpk) anses därmed besvarat. Det av regeringen planerade östsamarbetet täcker ett brettspektrum av olika verksamhetsområden, vilka också blivit föremål för motionsyrkanden.De redovisas i det följande. Först vill dock utskottet behandla några förslagom det framtida östsamarbetets organisation inom den svenska förvaltningen. Iyrkande 2 i motion U249 (fp) föreslås att det svenska öststödet antingen skalladministreras av en myndighet med särskild kompetens för arbete inriktat motÖsteuropa eller också handläggas av särskilt östkompetent personal som knytstill BITS och SIDA. I yrkande 12 i motion U517 (m) föreslås att den ipropositionen omnämnda samordningsgruppen skall omvandlas till ett organ förÖsteuropasamverkan. Syftet skall enligt motionärerna vara att samarbetet medCentral- och sker i enlighet med av fastlagda riktlinjer. Iyrkande 12 i motion U637 (mp) föreslås också inrättandet av ett östeuropeisktsekretariat för behandling av frågor rörande miljö, energi och hälsa. Utskottet hänvisar i anledning av dessa förslaginledningsvis till vad som uttalades i föregående betänkande om östsamarbetet(1989/90:UU7). Där konstaterades att det var "angeläget att en metodiskoch en administrativ ordning utarbetas som gör det möjligt att gradvisexpandera det statliga engagemanget på ett sådant sätt att rationellaavvägningar mellan länder, sektorer och administrativa kanaler blirmöjliga". Utskottet fann det vidare "motiverat att söka utnyttja deerfarenheter som vunnits genom det samlade grepp som tagits på beredningen avsamarbetet med . Regeringen bör pröva i vilken utsträckning dessaerfarenheter låter sig tillämpas på det växande samarbetet med ." Utrikesministern har redovisat den struktur med hjälp avvilken avser bereda och genomföra östsamarbetet. Inom regeringen ligger det övergripande ansvaret för det statliga samarbetet med hos statsrådsgruppen för Europafrågor, ledd av statsmi nistern. Som beredningsgrupp finns en statssekreterargrupp för Euro pafrågor. Tillstatssekreterargruppen kommer att knytas en Östeuropadelega- 1989/90:UU16 tion meddeltagande av näringslivsorganisationer, fackliga centralorganisationer ochfolkrörelser, berörda myndigheter samt expertis på . Syftet meddelegationen är dels att stärka hela det svenska samhällets engagemang för dendemokratiska utvecklingen och reformprocessen i , delsatt tillföra utanförstående synpunkter och expertis.Delegationen skall ha en rådgjvarfunktion, men inom den skall också principeroch riktlinjer för stödet till kunna diskuteras. Denskall också fungera som informationscentral. Inom är en rad departement och enheterberörda av östsamarbetet. Representanter för dessa ingår i en särskild samordningsgrupp,i vilken även representanter för berörda myndigheter deltar. Samordningsgruppenleds av en av regeringen särskilt utsedd samordnare för östsamarbetet. Tillstöd för samordnarens arbete har ett mindre sekretariat byggts upp.Sekretariatet utgör en del av och fårvisst administrativt stöd från en av dess enheter. Samordnarens uppgift är atttillse att de olika delarna av det statliga östsamarbetet ligger inom ramen fören övergripande Östeuropapolitik. I samordningsgruppen skall såledesprioriteringar diskuteras och beredning ske som underlag för regeringens beslutatt ge enskilda myndigheter i uppdrag att bereda och handlägga insatserna. Denfortlöpande uppföljningen av det biståndsfinansierade samarbetet sker påutrikesdepartementets avdelning för internationellt utvecklingssamarbete. Enligt vad utskottet inhämtat kommer tidigare erfarenheterpå aktuella verksamhetsområden att vara vägledande för regeringens val avmyndighet för insatsers genomförande. En princip som gäller allbiståndsfinansierad verksamhet är därtill att finansiering och ansvar för eninsats skall hållas samman. För att få ett sammanhållet ansvar för detbilaterala samarbetet avser regeringen enligt vad utskottet inhämtat attstörsta delen av programmet skall beredas av beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete, BITS. BITS är en myndighet under UD, vars verksamhet är inriktadpå Överföring av teknologi och kunnande från till medel- ochlåginkomstländer som nått en viss industrialiseringsgrad. BITS genomför ejsjälvt några insatser utan knyter samman en svensk part myndighet,organisation eller företag och en part i samarbetslandet. Bland de svenskaparterna i östsamarbetet kan och Svenska institutetförutses spela en betydande roll. För beredningen av de medel som anslagits för samarbetegenom enskilda organisationer kommer regeringen enligt vad utskottet inhämtatatt anlita SIDA, som har lång erfarenhet av att administrera stödet tillfolkrörelsernas biståndsfinansierade projekt och program. Utskottet finner att den struktur regeringen redovisat förberedning och handläggning av östsamarbetet förefaller ändamålsenlig och väl svarar mot de synpunkter utskottet tidigare framfört. Den förutsätter emellertid att erforderlig kompetens beträffande Central- och Östeuro- 16 patillförs BITS och SIDA. Utskottet finner inte att några ytterligare samordningsvinstereller administrativa fördelar skulle uppnås med 1989/90:UU16 inrättandet av ettnytt organ eller en myndighet i enlighet med motionärernas förslag. Det är dockenligt utskottets åsikt av vikt att samordnaren för östsamarbetet och dennessekretariat ges en sådan ställning som gör det möjligt att spela den roll somregeringen beskrivit. Utskottet betraktar därmed yrkande 2 i motion U249 (fp),yrkande 12 i motion U517 (m) och yrkande 12 i motion U637 (mp) som besvarade. Den oroande miljösituationen i och Central- ochÖsteuropa skildrades i utskottets betänkande om östsamarbetet föregående år(1989/90:UU7). De nya uppgifter om miljöproblemen som framkommit sedan desshar ytterligare förstärkt bilden av en akut kris, i vissa områden på gränsentill ekologiskt sammanbrott. Situationen innebär en fara och en svår belastning för demänniskor som tvingas leva i de miljöhotade områdena. Den allvarliga nedsmutsningeni har därtill gradvis kommit att utgöra en av de viktigaste källornatill miljöföroreningarna i vårt eget land. Reformer i , vilka ledertill att länderna där får nya regeringar, som är ansvariga inför sina väljareoch därmed på länge inriktade på att prioritera kampen motmiljöhoten, kan också för de svenska miljövårdsansträngningarna komma attinnebära något av en milstolpe. Det är därför naturligt att en väsentlig andelav det svenska stödet till inriktas just på miljöförbättringar i vidbemärkelse. I ett antal motionsyrkanden lämnas förslag om inriktningenpå ett sådant svenskt miljösamarbete. I yrkande 6 i motion U208 (c) föreslås enrådgivningshjälp till och som bl.a. avser stallgödseln frånjordbruket, vilken belastar . I yrkande 1 i motionU218 (m) föreslås att prioritet skall ges åt vatten- och rökgasrening ochövergång till energi- och resurssparande teknik såväl i det svenskamiljöbiståndet som i Nordiska investeringsbankens verksamhet. I yrkande 1 imotion U232 (m) föreslås att skall ge ett bundet och generöstmiljöbistånd, både i form av kapital och kunnande, till länder somSovjetunionen, , och . Ett liknande förslagframförs i yrkande 2 (delvis) i motion U657 (fp). Utskottet konstaterar att en stor del av detmiljösamarbete som regeringen planerar och har beslutat om har en inrikt ning som motsvarar motionärernas förslag. har under en följd av år bedrivit ett bilateralt miljösamarbete, främst inriktat på kun skaps- och erfarenhetsutbyte, med , , och . undertecknades ett regeringsavtal om miljösamar bete med , och har flera delegationsbesök på hög nivå utväxlats, inkl. med de baltiska republikerna. 2 1989/90. 1förhållande till är ett antal konkreta miljöinsatser /90:UU16 underberedning av BITS inom ramen för det beslutade samarbetet med om 270milj.kr. Dessa insatser rör bl.a. just rökgasrening, vattenrening,avfallshantering och energisparande. En gemensam arbetsgrupp som tillsatts avSveriges och miljöministrar utarbetar ytterligare förslagtill ett intensifierat miljövårdssamarbete. En rapport från arbetsgruppenväntas . Vad gäller förutom har BITSav regeringen fått i uppdrag att utarbeta en beredningsplan för denbiståndsfinansierade delen av ett utvidgat miljösamarbete. I regeringsbeslutetkonstateras att planen främst bör inriktas på insatser i . Beträffande på annat sätt finansierat miljösamarbete harstatens naturvårdsverk fått regeringens uppdrag att följa utvecklingenpå miljöområdet i samt utarbeta förslag till ett programför samarbete på olika delområden och genom olika kanaler. Utskottet har inhämtat att erfarenheterna av de inledandekontakterna i miljösamarbetet med visat att möjligheten att genomföraenskilda projekt, vare sig det gäller miljövård eller något annat område,måste bedömas i ljuset av de allmänna ekonomiska och administrativaförutsättningarna som råder i landet. Det är därför inte uteslutet att desvenska insatserna också från miljösynpunkt kan göra störst nytta om de i ettinledningsskede fokuseras på kunskapsöverföring och kompetensuppbyggnad, intebara på miljöområdet utan även generellt beträffande ekonomisk ochadministrativ kompetens i förvaltning och näringsliv. Utskottet vill därförstödja tanken på att miljöinsatser i detta första skede bör ges en vidtolkning, vilken tar hänsyn till alla de hinder som ännu kvarstår iuppbyggandet av en effektiv miljövård såväl i som i andra länder iCentral- och . Utskottet vill också peka på den betydelse för miljövårdssamarbetetsom det ovannämnda samnordiska riskkapitalbolaget kan komma att få.Administrativt kommer bolaget att vara knutet till Nordiska investeringsbanken(NIB). Inom ramen för NIB:s verksamhet finns även en speciellprojektinvesteringslåneordning. En beslutad ökning av dennasgarantikapital med 300 milj.kr. SDR (en SDR = .) kommer sannolikt ocksåatt kunna utnyttjas för projekt av betydelse för miljöförbättringar i Central-och . Utskottet noterar att det inom ramen för det nordiska samarbetetfinns planer på att utnyttja den nordiska projektexportfonden (NOPEF), som ärunderställd , för en rad miljöinsatser i Central-ochÖsteuropa, särskilt bland . Utskottet noterar också med tillfredsställelse att desvenska och polska regeringarnas initiativ att under innevarande år sammankalla ett regeringschefemöte om och dess miljö har mött gehör hos samtliga berörda länder. Avsikten med konferensen, som skall hållas i , är bl.a. att understryka det omedelbara behovet av att påskynda genomförandet av redan överenskomna re- 18 Med detanförda betraktar utskottet yrkande 6 i motion U208 (c), 1989/90:UU 16 yrkande 1 i motion U218 (m), yrkande' 1 i motion U232 (m) samt yrkande 2(delvis) i motion U657 (fp) som besvarade. I några motioner framförs förslag om miljösamarbete påregional eller nivå med parter i . I yrkande 2 i motion U232(m) föreslås att skånska kommuner och företag skall engageras i utbildning avmedborgare i och DDR i bl.a. kärnkraftsteknik och avfallshantering. 1motion U543 (fp) föreslås att vänortssamarbete kring miljöfrågor i Östeuropabör få statligt stöd, exempelvis till samordning av kommunala initiativ menockså till projekt bl.a. i form av reningsverk som byggs på andra sidanÖstersjön av svenska kommuner. I yrkande 2 (delvis) i motion U657 (fp)föreslås slutligen också stimulans genom statligt stöd till vänortssamarbete påmiljöområdet. Utskottet har behandlat liknande förslag tidigare. Iföregående års betänkande om östsamarbetet (I989/90:UU7) konstaterades attvänorter utgjorde en konstruktiv och betydelsefull form för samarbete när detgäller att etablera nya kontaktytor med . Utskottet vill åter peka påmöjligheterna att kommunala satsningar i det enskilda fallet skulle kunnaaktualiseras som del av det med statliga medel stödda miljösamarbetet med någotvisst land. Reguljärt biståndssamarbete med utlandet är emellertid inte någonuppgift för kommunerna, vilkas verksamhet regleras av kommunallagen. Någotgenerellt miljöanslag av angiven typ eller något generellt stöd till kommunalamiljösatsningar i är utskottet inte heller berett att förorda.Däremot noterar utskottet med tillfredsställelse att utrikesministerntillkännagivit att möjligheterna undersöks att ge svenskakommuner ett visst finansiellt stöd inom biståndets ram för samarbete medlokala myndigheter i . Utskottet noterar att bland de insatser som förnärvarande förbereds finns ett stöd via till den polska lokalaförvaltningen. Utskottet vill också hänvisa till att SIDA har fått iuppdrag av regeringen att undersöka möjligheten till samarbete med kommuner ochlandsting beträflande administration av vissa delar av folkrörelsestödet,t.ex. administration av fraktbidrag. Med det anförda betraktar utskottet yrkande 2 i motionU232 (m), motion U543 (fp) samt yrkande 2 (delvis) i motion U657 (fp) sombesvarade.