bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Bruket av jorden så att den ger människan hennes föda ärden första och absoluta förutsättningen för den mänskliga utvecklingen. Vitillhör en lycklig minoritet av världskollektivet, som har mer att äta än vibehöver. För de flesta människor på jorden är situationen den omvända.Situationen när det gäller världens livsmedelsförsörjning är utan tvekan mycketallvarlig. Vi delar inte den odelat ljusa framtidssyn som präglar såvälpropositionen som betänkandet. Till och med en eventuell temperaturhöjandeeffekt av växthusgaser lyckas man vända till något positivt. Den antas i förstahand leda till en ökad livsmedelsproduktion i världen, men kanske ger torkan iUSA:s bördigaste regioner 1988 en mer rättvisande bild av vad entemperaturhöjning kan få för effekt på livsmedelsförsörjningen. Avskogning och ökenutbredning, försaltning avkonstbevattnade arealer, överutnyttjande och miljökatastrofer är några av skälentill att den framtida livsmedelsförsörjningen är hotad. Frågan om världenslivsmedelsförsörjning är egentligen den mest akuta vi har att försöka hantera iinternationellt samarbete. I stället för att måla framtiden i ljusa fårgerborde i alla tänkbara internationella sammanhang driva på arbetet föratt lösa detta problem. Bort med moms på maten En Ijärdedel av kostnaderna för livsmedlen ärmervärdeskatt. Vpk har nu krävt att momsen på maten skall tas bort.Utan matmoms blir det i högre grad möjligt för konsumenter att välja alternativmed högre kvalitet, t.ex. svenska tomater, som odlats med mindre mängdbekämpningsmedel, före importerade tomater, som mestadels är mer besprutade ochhårdare drivna. Vpk vidhåller förslaget att matmomsen bör avvecklas. Ettförsta steg skall tas 1991, med en reducering med en tredjedel. börbegära att regeringen återkommer med förslag till detta. Vi delar uppfattningen att ytterligare åtgärder behövervidtas för att minska användningen av bekämpningsmedel. Ambitionen bör vara attbekämpningsmedel endast i undantagsfall används inom jordbruket. För att uppnådetta krävs många olika åtgärder; miljöavgifter, restriktioner, forskning ochutveckling kring resistenta grödor och ökad satsning på alternativ odling. Grunden för miljöavgifternas storlek bör vara denbekämpade arealens storlek och medlets farlighet, inte hur många kilogram avsubstansen som används. Miljavgifter från jordbruket bör föras tillbaka tilljordbruket t.ex. i form av kalkningsbidrag. Miljöeffekteroch landskapsvård 1989/90.JoU25 Det finns inga garantier för att avregleringen avjordbruket kommer att leda till mindre miljöproblem. Risken är uppenbar attresultatet i stället blir att en mindre areal brukas lika intensivt som numedan resterande areal tas ur produktion. För att nå önskade positiva miljöeffekterkrävs det tydligare riktade åtgärder i den framtida jordbrukspolitiken. odlas spannmålsarealer intensivt med hjälp av externainsatsmedel som konstgödsel, för att ge så hög avkastning som möjligt. Dettatrots att vi har överskott. Ett mer extensivt jordbruk är nödvändigt. En del avarealen bör användas för att odla det kväve som behövs i form av vall. Därigenomanvänds åkerarealen på ett meningsfullt sätt. Landskapet hålls öppet ochmiljöeffekterna blir positiva. Den landskapsvårdande ersättning som föreslåsmåste på ett tydligt sätt kopplas till vallodling och produktion av mjölk,nötkött och får. Vi anser också att de belopp som reserveras förlandskapsvård är otillräckliga, och när systemet hunnit ta form bör beloppetökas. Det finns risk att animalieproduktionen kommer att upphörapå företag, där anpassningen till den nya lagen kräver stora förändringar.Risken är särskilt stor i de bygder där lönsamheten är låg och nyetableringsällsynt. Det är i skogs- och mellanbygder, där det är av största vikt attjordbruket lever kvar och utvecklas. Mjölk-, ägg- och smågrisproduktion är i farozonen.Det behövs ett statsbidrag för investeringar i syfte att förbättra djurmiljön,i enlighet med vad lantbruksstyrelsen har föreslagit. Utveckling av stads bondgårdar I detta betänkande avslås ett förslag om stöd tillstadsbondgårdar. Vi kommer att i annat sammanhang åter ta upp denna goda idé. Efter ändringar i skötsellagen har en viss inkonsekvensuppstått. kvarstår i lagtexten att mark, som är av ringa betydelseför jordbruket, får tas ur produktion utan anmälan. Men syftet med att göra allbetesmark anmälningspliktig var ju just att betona vikten av sådan mark som harliten betydelse ekonomiskt i ett jordbruk men stor betydelse ur kultur- ochnaturvårdssynpunkt. Denna motsägelse-ftjllhet bör korrigeras. Gränsskyddets nivå och utformning m.m. (mom. 17) , och (alla m) anför: I utskottets skrivning angående gränsskydd borde närmareha precise-råts vad vi menar med realt gränsskydd. Sverigehar en hög inflation i jämförelse med flertalet andra indu- 1989/90:JoU25 striländer.Ett åtagande i om stödminskningar får därför inte omöjliggöra framtidanominella höjningar av priser och gränsskydd, utan måste definieras i realatermer. Vid framtida justeringar av gränsskyddet måste hänsyn tastill inflation, speciella åtaganden, inhemsk lagstiftning m.m. som kanpåverka -kostnadsnivån. Gränsskyddet måste vidare vara produktanknutet. Enproduktionsanpassning bör också kunna tillgodoräknas i sammanhanget. Kompensation för miljöförbättrande åtgärder (mom. 59) , och (alla m) anför: Utskottet redovisar i betänkandet en rad åtgärder somtillgodoser vissa av de i motion 19S9/90:Jo251 framställda kraven. Dock anservi att berörda problem ytterligare ökat på grund av låg lönsamhet, ökadekostnader samt ovissheten kring den framtida livsmedelspolitiken. Utskottetborde därför ha öppnat möjligheter för ett visst dispensförfarande så vittavser miljöförbättrande åtgärder beträffande djurhållning ochgödselvårdsanläggningar. Naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet (mom. 71) () anför: I samband med behandlingen av budgetföreslog att anslaget till skulle höjas med 40 milj.kr. Försäljning av opastöriserad mjölk (mom. 75) () anför: Möjligheterna att sälja opastöriserad mjölk bör förbättrasi fall miljö-och hälsoskyddsnämnden i kommunen bedömer det som lämpligt medhänsyn till hälsorisker och har möjlighet att utöva en tillfredsställandekontroll. Omställningsstöd till alternativ odling m.m. (vpk) och () anför; Alternativodlingen (ekologiskt lantbruk) är mycket viktigsom metod-utvecklare för att förändra jordbruket så att miljöproblemen minimerasoch hushållningen med naturresurser förbättras. kundejordbrukare anmäla sig för att få ett omställningsstöd till alternativtjordbruk, vilket medförde att den alternativodlade arealen ökade snabbt. Vi anser det viktigt att ett mer långsiktigt stöd för övergångtill alternativ odling inrättas. Konstruktionen på det stödet 1989/90:JoU25 bör bliannorlunda än det nuvarande så att omställningsstöd ges också till vallodling. Men det är viktigt att stödja uppbyggnaden aveffektiva former för marknadsföring. Just nu har odlarna problem med överskottav potatis, höstvete och råg, vilket beror på att odlingen ökat kraftigt påbara och för att det inte funnits några resurser till marknadsföring.Samtidigt finns det oftast inte produkter i butikerna trots stort intresse frånmånga konsumenter! Det behövs ett samlat program för att stimulera alternativodlingen.1 programmet bör ingå t.ex. omläggningsstöd, förbättrad rådgivning,forskningsinsatser och åtgärder för att komma igång med en effektivmarknadsföring. Mervärdeskatt på livsmedel (mom. 77) () anför: har i annat sammanhang föreslagit att momsenpå baslivsmedel bör avskaffas. Frågan har i annat sammanhang beretts avskatteutskottet. Kooperativa företagsformer (mom. 80) () och (vpk)anför: Kooperation bygger i grunden på samarbete i stället förkonkurrens. Vi vill understryka att det är viktigt att hänsyn tas till dennagrundläggande skillnad mellan kooperation och andra företagsformer. Denna företagsformmåste även fortsättningsvis vara möjlig. Den kooperativa sektorn i behöverstimulans, inte hämskor. Särskilt angeläget är det vad gäller s.k.nykooperation. Men självklart skall detta inte ske på ettkonkurrenssnedvridande sätt. 1 annat sammanhang har framgått att regeringentillsatt en utredning med uppgift att se över om kooperation som företagsformmissgynnas i förhållande till andra företagsformer. Vi utgår från att dennautredning också kommer med förslag i syfte att stimulera kooperativaföretagsformer. Överföring av medel i regleringskassorna (mom. 87) , och (alla m) anför: Vi anser att regleringskassornas medel inte skall användassåsom regeringen föreslår. Om det hade varit möjligt borde avgifterna haåterbetalats till producenterna. Då detta tyvärr inte är genomförbart borderegeringen ha utrett frågan och återkommit med förslag som inneburit enåterbetalning som kommit producenterna tillgodo i likhet med vad som föreslås imotion 19S9/90:JoS5 yrkande 22. Stimulansav marknaden för energigrödor i989/90:JoU25 , och (alla m) anför: Regeringen har aviserat att 500 milj.kr. under entioårsperiod skall avsättas till s.k. miljövänlig energiproduktion. Viförutsätter att regeringen lägger ett konkret förslag i samband med denenergipolitiska propositionen . Först då kan vi ta ställning tilldetta anslag och hur dessa medel i så fall bäst skall komma till användning. Vår förhoppning är att biobränslenas konkurrenskraftsuccessivt skall förbättras. Detta förutsätter dock fortsatt tekniskutveckling. Genom ett bibehållande av kärnkraften samt en skärptkoldioxidbeskattning skapas utrymme för introduktion av biobränslen. De moderata energibeskattningsförslagen skaparförutsättning att på kommersiella grunder utnyttja inhemskt biobränsle. Den koldioxidbaserade energibeskattning som vi harföreslagit i vår partimotion angående reformerad mervärdebeskattning stimulerartill användning av miljövänliga alternativ. Därmed stärks bioenergins konkurrenskrafti förhållande till fossilbränslebaserad kraftvärmeproduktion.Biobränslebaserad fjärrvärme blir helt skattebefriad enligt det moderatabeskattningsförslaget. Etanol- och metanolframställning ur biomassa skallenligt vårt förslag inte drabbas av koldioxidskatt. Förutsättningarna för inhemsk etanolproduktion snabbutredsför tillfallet. Etanolproduktionens ekonomiska och tekniska villkor måsteklargöras ytterligare innan avgörande beslut fattas. Den av regeringen aviserade förtida nedläggningen avkärnkraft har resulterat i en omfattande projektering av ersättningskraft. Detär ställt utom tvivel att regeringens nuvarande energipolitik oundvikligenleder till en storskalig utbyggnad av fossileldade kraftverk. Om dessa planer förverkligas kommerbiobränsleintroduktionen att förhindras. Miljökonsekvenserna kommer att bliomfattande. Kärn-kraftsawecklingen kommer att tvinga in i en nyenergiproduktionsparentes en parentes som kommer att sträcka sig en bra bitin i nästa sekel. Detta är enligt vår mening inte acceptabelt. () anför: Ett av de viktigaste skälen till en ny livsmedelspolitikär att prisutvecklingen på jordbruksbaserade livsmedel skall vara rimlig iförhållande till prisutvecklingen på andra varor. Som det främsta medlet för att uppnå detta skall deninterna marknadsregleringen nu stegvis avvecklas. Konsumenternas val skallstyra produktionen. Övergångsvis kommer dock två interna avgifter att finnaskvar: Förmalningsavgiften och fettvaruavgiften. Tyvärr är detta avgifter som direkt påverkar priserna genom att förmalningsavgifterna tas ut i 1989/90:JoU25 mellanledetsom en del av konsumentpriset och fettvaruavgiften påverkar priset på matfett,t.ex. Sett ur konsumenternas synpunkt är det oroande alt dessaavgifter finns kvar om än övergångsvis, när det inte klart framgår, när dennaform av marknadsreglering skall upphöra. Enligt statens jordbruksnämndsuppgifter om regleringsekonomin uppgick intäkterna från dessa avgifter /90 till 700 milj.kr. resp. 260 milj.kr. För såväl konsumentintresset som för behovet av minskadinflation är det viktigt att dessa två avgifter avregleras snabbt och senastvid omställningsperiodens slut. Båda avgifterna belastar priset på livsmedelsom är viktiga i alla hushåll. 1 Förslag till 1989/90:JoU25 Lag om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m. ' 1 §För att skydda priserna på jordbruksprodukter får regeringen före skriva att en avgift skall tas ut på varor som förs in i landet. Sådan avgift får tas ut på varor som anges i bilagan till denna lag. Församma ändamål får regeringen föreskriva att sådana varor som anges i bilagantill denna lag inte får föras in i eller ut ur landet utan särskilt tillstånd, 2 §En avgift enligt I § skall debiteras och uppbäras av i den ordning som gäller för tull. Även i övrigt gäller vad som är föreskrivet om tull. Regeringen får meddelaföreskrifter om undantag från första stycket. Avgifterför att utjämna indusfrins råvarukostnader 3 §För att bekosta en utjämning av industrins råvarukostnader får regeringen föreskriva att en avgift skall betalas för varor som tillverkas av råvaror som anges i bilagan till denna lag. Sådan avgift får tas ut på varor som tillverkas inom landet för försäljning eller som förs in i landet och förtullas, 4 § 1 fråga om avgifter enligt 3 § för varor somimporteras tillämpas 2 §, Avgifter enligt 3§ för varor som tillverkas inom landet skall debiteras och uppbäras avriksskatteverket i den utsträckning regeringen föreskriver. 5 § För att reglera priset påfettvaror får regeringen föreskriva att tillverkare skall betala avgift vidtillverkning av vegetabiliskt och animaliskt fett. 6 § Regeringen får föreskriva atttillverkare skall betala avgift för foder som framställs i samband med att oljautvinns ur vegetabiliska råvaror. 7§ Slakteri, fristående sanitetsslaktavdelning och mejeri skall betala ut prisstödav medel som statens jordbruksnämnd ställer till företagets förfogande. Förprisstöd som betalas ut skall redovisning lämnas till jordbruksnämnden. Jordbruksnämndenfår granska företagens bokföring och i övrigt utföra den kontroll som behövs. 8§ Regeringen får meddela föreskrifter om storleken på avgifterna en ligt denna lag, 186 9 § Regeringen fårmeddela föreskrifter om befrielse från avgift eller 1989/90:JoU25 återbetalning av avgift. 10 § För uttag av andra avgifterän sådana som skall betalas till finns bestämmelser i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. 11 § Regeringen får överlåta åtjordbruksnämnden att meddela föreskrifter enligt denna lag. 12§ Till böter eller fängelse i högst döms den som med uppsåt eller avgrov oaktsamhet 1. till ledning vid fastställandeav avgift lämnar handling med oriktig uppgift, om det innebär fara för attavgift skall undandras, 2. underlåter att lämnadeklaration eller annan jämförlig handling till ledning vid fastställande avavgift, eller 3. åsidosätterbokföringsskyldighet eller föreskriven skyldighet att föra och bevararäkenskaper och därigenom allvarligt försvårar jordbruksnämndens ellerriksskatteverkets kontroll i fråga om avgifter som skall betalas tillmyndigheten. Iringa fall skall den skyldige inte dömas till ansvar. Detsamma gäller om denskyldige kan dömas till ansvar för gärningen enligt lagen (1960:418) om straffför varusmuggling. Bestämmelsernai 14§ andra stycket skattebrottslagen (1971:69) tillämpas på brott enligtförsta stycket I, Bilaga Förteckning över varor som avses i 1 och 3§§ ur01,01 Levande hästar ur 01,02 Levande nötkreatur ur 01,03 Levande tamsvin ur01.04 Levande får 01.05 LevandeIjäderfä, nämligen höns, ankor, gäss, kalkoner och pärlhönsur 02.01 Kött av nötkreatur, färskt eller kylt ur 02.02 Kött av nötkreatur,fryst ur 02.03 Kött av tamsvin, färskt, kylt eller fryst ur 02.04 Kött av får, färskt, kylt eller fryst ur 02.05 Kött av häst, färskt, kylteller fryst ur 02,06 Andra ätbara delar av nötkreatur, tamsvin, får ochhäst, färska,kylda eller frysta ur 02.07 Kött och andra ätbara delar (med undantag avgåslever) av fjäderfäenligt nr 01.05, färska, kylda eller frysta 02.09 Svinfett, inteinnehållande kött, och Ijäderfäfett (inte utsmäl- ta),färska, kylda, frysta, saltade, torkade eller rökta ur 02.10 Kött ochandra ätbara djurdelar av häst, nötkreatur, tamsvin, får och fjäderfä (medundantag av gåslever), saltade, torkade ellerrökta; ätbart mjöl av kött eller andra djurdelar 04.01 Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med 187 04.2 Mjölk och grädde, koncentreradeeller försatta med socker 1989/90:JoU25 eller annat sötningsmedel Bilaga1 04.3 Kämmjölk, filmjölk, gräddfil,yoghurt, kefir och annan fer-menterad eller syrad mjölk och grädde, ävenkoncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta ellerinnehållande frukt, bär, nötter eller kakao 04.4 Vassle, även koncentrerad ellerförsatt med socker eller annat sötningsmedel; produkter bestående av naturligamjölkbeståndsdelar, även försatta med socker eller annat sötningsmedel, intenämnda eller inbegripna någon annanstans 04.5 Smör och andra fetter och oljorframställda av mjölk 04.6 Ost och ostmassa ur 04,07 Fjäderfäägg med skal, färska,konserverade eller kokta 04.08 Fågelägg utan skal samt äggula, färska,torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjutna, frysta eller på annat sättkonserverade, även försatta med socker eller annat sötningsmedel ur 07,01 Potatis (med undantag av nyskördadpotatis ), färsk eller kyld ur 07.09 Sockermajs,färsk eller kyld ur 07.10 Sockermajs(även ångkokt eller kokt i vatten), fryst ur 07,12 Torkad potatis och sockermajs, hel,i bitar, skivad, krossad eller pulveriserad, men inte vidare beredd 07,13 Torkade, spritade baljväxtfrön av sådana slag som används för livsmedels- ellerfoderändamål, även skalade eller sönderdelade ur 07.14 Maniok- och arrowrot, färska ellertorkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar 10.1 Vete samt blandsäd av vete ochråg 10.07 Sorghum ur 10,08 Hirs 11.01 Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg ur 11.02 Finmaletmjöl av råg, korn, havre, majs, sorghum och hirs ur 11,03 Krossgryn,grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av vete, råg, kom, havre,majs, sorghum och hirs ur 11,04 Vete, råg, kom, havre, majs, sorghum ochhirs, bearbetad på annat sätt (t, ex, skalad, valsad, bearbetad till flingoreller pärlgryn, klippt eller gröpad), groddar av spannmål, hela, valsade,bearbetade till flingor eller malda 11,05 Mjöl och flingor av potatis ur11,06 Mjöl av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 07.1411.07 Malt, även rostat ur 11.08 Stärkelse 12.1 Sojabönor, även sönderdelade 12.2 Jordnötter, även skalade ellersönderdelade men inte rostade eller på annat sätt tillagade 12.5 Rapsfrön och rybsfrön, ävensönderdelade 12.6 Solrosfrön, även sönderdelade ur 12.07 Andraoljeväxtfrön och oljehaltiga fmkter (med undantag av 1989/90:JoU25 ricinus-, hamp-ochoiticicafrön samt bokollon), även sönder- Bilaga 1 deladeur 12.08 Mjöl av oljeväxtfrön eller oljehaltiga frukter (med undantag av mjöl av senaps-, lin-,ricinus-, hamp)- och oiticicafrön samt avbokollon) ur 12.12 Sockerbetor, färska eller torkade, även malda ur12.14 Luzemmjöl och annat grönmjöl, även i form av pelletar 15.1 Ister; annat svinfett ochfjäderfafett, utsmälta, även utpressade eller extraherade med lösningsmedel 15.2 Fetter av nötkreatur, andraoxdjur, får eller getter, råa eller utsmälta, även utpressade eller extraherademed lösningsmedel 15.3 Solarstearin, isterolja,oleostearin, oleomargarin och talgolja, inte emulgerade, blandade eller påannat sätt beredda ur 15.04 Fetter och oljor av fisk ellerhavsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade meninte kemiskt modifierade (med undantag av fiskleverolja) 15.6 Andra animaliska fetter ocholjor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men intekemiskt modifierade 15.7 Sojabönolja och fraktioner avdenna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade 15.8 Jordnötsolja och fraktioner avdenna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade 15.9 Olivolja och fraktioner avdenna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade 15.10 Andra oljor erhållna enbart uroliver samt fraktioner av sådana oljor, även raffinerade men inte kemisktmodifierade, inbegripet blandningar av dessa oljor eller fraktioner med oljoreller fraktioner enligt nr 15.09 15.11 Palmolja och fraktioner avdenna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade 15.12 Solrosolja, safflorolja ochbomullsfröolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men intekemiskt modifierade 15.13 Kokosolja, palmkärnolja ochbabassuolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemisktmodifierade 15.14 Rapsolja, rybsolja ochsenapsolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemisktmodifierade ur 15.15 Andra vegetabiliska fetter och feta oljor(med undantag av jojoba-, kroton-, lin-, oiticica-, ricin- och tungolja samtfraktioner av dessa oljor) samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, ävenraffinerade men inte kemiskt modifierade ur 15.16 Animaliska och vegetabiliska fetter ocholjor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, som helt eller delvishydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raffinerademen inte vidare bearbetade med undantag av produkter med karaktär avkonstgjorda växer 15.17 Margarin; ätbara blandningar och beredningar avanimaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olikafetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samtfraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 15.16 ur 15.18 Animaliskaoch vegetabiliska fetter och oljor (med undantag av lin-, oiticica-, ricin-och tungolja samt fraktioner av dessa 1989/90:JoU25 oljor) samt fraktioner avsådana fetter eller oljor, kokta, oxi- Bilaga 1 derade, dehydratiserade,faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gaseller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr15.16; oätliga blandningar eller beredningar av animaliska eller vegetabiliskafetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt dettakapitel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans ur 15.19 Tekniska enbasiska fettsyror (med undantagav olein, linoljefettsyra och andra fettsyror med ett jodtal av minst 170,ricinoljefettsyra, dehydratiserad ricinoljefettsyra, högraffi-neradtallfettsyra och ullfettsyra); sura oljor från raffinering ur 16.01 Korv (med undantag av gåsleverkorv) ochliknande produkter av kött, andra djurdelar eller blod; beredningar av dessaprodukter ur 16.02 Kött, andra djurdelar och blod, bereddaeller konserverade på annat sätt (med undantag av gåsleverpastej) ur 16,05 Andra ryggradslösa vattendjur än kräftdjuroch blötdjur, beredda eller konserverade 17.01 Socker från sockerrör eller sockerbetorsamt kemiskt ren sac- karos, i fast form ur 17,02 Annat socker, inbegripet kemiskt renlaktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form (med undantag av invertsocker);sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen (medundantag av invertsocker); sockerkulör 17,03 Melass erhållen vidutvinning eller raffinering av socker ur 17,04 Fondantmassor, mandelmassor, pastor ochandra liknande halvfabrikat, inte innehållande kakao, i bulk ur 18,06 Glasspulver, glasspasta (glassmassa),puddingar och liknande efterrätter samt pulver, flingor, pastor och flytandeberedningar endast avsedda för framställning av pudding och annan liknandeefterrätt eller dryck, innehållande kakao ur 19,01 Livsmedelsberedningar av mjöl, stärkelseeller maltextrakt, som inte innehåller kakaopulver eller innehåller mindre än50 viktprocent kakaopulver, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans;livsmedelsberedningar av varor enligt nr 04,01 04,04, som inte innehållerkakaopulver eller innehåller mindre än 10 viktprocent kakaopulver, inte nämndaeller inbegripna någon annanstans 19.2 Pastaprodukter, såsom spagetti,makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda(med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, ävenberedd 19.3 Flingor, gryn o, d,,framställda av stärkelse ur 19,04 Spannmål,annan än majs, i form av korn, förkokt eller på