bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — I motion A43 av m.fl. (s) anförmotionärerna tveksamhet till förslaget i propositionen att slopa stödet tillIKS-verksamheten och stödet till samhällelig service. Om dessa stöd slopasanser motionärerna att stöden bör ersättas med ett nytt stöd, eventuellt inomramen för glesbygdsstödet. I samtliga motioner betonas betydelsen av IKS-stödet förmöjligheterna att skapa sysselsättning för den lokalt bundna arbetskraften. Stödet till landsbygdens samlingslokaler bör enligt motionAl 14 (c) föras över från till det av föreslagnalandsbygdsanslaget och resp. länsstyrelse. Ett sådant stöd kan kompletterafritidsutbudet på landsbygden så att både flickors och pojkarsfritidsintressen kan tillgodoses. Ur landsbygdsanslaget bör ettfemtioprocentigt stöd till byggande och upprustning kunna utgå. Beslut om stödpå upp till 5 milj.kr. bör kunna tas på länsnivå. Anslag till större projektbör beslutas av anser motionärerna. Även i vpk-rnotionen A107 tas frågan upp om bidrag tillsamutnyttjande av lokaler i glesbygd. m.fl. (mp) framhåller i motion A106 attden kooperativa företagsformen bör stödjas särskilt då den har stora förutsättningari glesbygd deb av ekonomiska skäl, deb på grund av att samarbete och samverkanav tradition praktiserats av människor på landsbygden. m.fl. (s) anför i motion A60 att det behövsekonomiskt stöd för utveckling av kooperativa utvecklingscentra i glesbygden.Behovet av glesbygdsrådgivning och resurssamordning kommer av flera skäl attöka . De lokala kooperativa utvecklingsorganisationerna kommerdärvid alt spela en viktig roll som kunskaps-och resurssamordnare de kommandeåren. Medel för verksamheten bör kunna erhållas genom omfördelning avutvecklingsfondernas och länsstyrelsernas resurser för företagsutveckling ochregional utveckling. LenaÖhrsvik (s) vill i motion A455 ha ett tillkännagivande om ändraderegler för glesbygdsstödet för att möjliggöra det högre stöd somkooperativ verksamhet kräver samt avsätta viss del av befintliga resurserför stöd till kooperativ verksamhet. 1 motionAlll (c) föreslås att inriktningen av IKS-stödet på äldre 14Q arbetskraft slopas och att högstbeloppet höjs frän . Imotionen föreslås dessutom att högsta belopp för avskrivningslån 1989/90:AU13 vid stödtill företag höjs till . och till uthyrningsstugor till . Imotion A107 (vpk) föreslås att IKS-stödet uppräknas med 3 milj.kr. och atthögsta belopp för servicebidrag till kommersiell service höjs till . Utskottet gör för egen del denna bedömning beträffandestödformerna för glesbygdsstödet. Sådan verksamhet som kan erhålla stödtill IKS-verksamheten enligt glesbygdsstödsförordningen kan också i fortsättningenerhålla medel för verksamheten. Skillnaden i förhållande till dagens situationblir att medlen inte kommer från anslaget till glesbygdsstödet utan via anslagtill arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen och avstyrker motionerna A43 (s), A70 (fp), A72 (fp), A97 (fjj),A107 (vpk), A108 (vpk). Al 10 (vpk) och Alll (c) i förekommande fall i aktuelladelar. När det gäller stöd till samhällelig service konstaterarutskottet att anslaget i huvudsak synes ha använts till annat ändamål änavsett. Detta förhållande liksom också möjligheterna att det för det ändamålmedlen har använts (stöd till investeringar i samlingslokaler) finns dels ettsärskilt anslag, dels möjligheter att använda medlen för regionalprojektverksamhet är anledning att slopa stödformen. Utskottet kan inte finnaannat än att också här medel för investeringar i samlingslokaler kommer attkunna erhållas i fortsättningen, men över annat anslag. Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen och avstyrker motionerna A72 (fp) och A97 (fp) i behandladedelar. Som en konsekvens av utskottets ställningstagandebeträffande IKS-stödet avstyrker utskottet också förslagen i motion Alll (c) omhöjd beloppsgräns för stödet liksom förslaget att slopa inriktningen på äldrearbetskraft. Beträffande förslagen i motion Al 14 (c) och A107 (vpk)och stöd till samlingslokaler avstyrks dessa av utskottet mot bakgrund av debvad utskottet har anfört om fortsatt möjlighet att erhålla stöd, deb attboendeservicedelegationens utvärdering av samutnyttjade lokaler i glesbygdkommer att framläggas . Utskottet godtar för sin del den bedömning av högstabelopp för stöd till företag i glesbygd som gjorts av regeringen och avstyrkerde föreslagna högre beloppsgränserna i motion Alll (c). Utskottet godtar också för sin del den bedömning av högstabelopp till kommersiell service som gjorts av regeringen och avstyrker denföreslagna högre beloppsgränsen i motion A107 (vpk). Över motionerna A60 (s) och A106 (mp) om den kooperativaföretagsformen m.m. har näringsutskottet avgett yttrande (NU9y). uppger att utskottet kommer att behandlaflera motioner rörande kooperativ verksamhet i sitt betänkande 1989/90:NU30 omnäringspolitiken. I det sammanhanget får utskottet tillfålleatt närmare diskutera förutsättningarna för sådan verksamhet. Utskottetpåpekar att regeringen har fattat beslut om tre olika utredningar inomdet kooperativa området. Det rör sig om en expertgrupp med uppgift attundersöka om den kooperativa företagsformen missgynnas, en enmansutredning meduppgift att analysera den kooperativa företagsformens utvecklingsmiöjligheterpå olika områden och en grupp inom med uppgift att utredahur stödet till kooperativa utvecklingscentra skall se ut . Densistnämnda utredningen skall alltså ägnas just åt de organ som motion1989/90:A60 (s) handlar om. finner inte anledning att föreslånågon åtgärd med anledning av de båda här aktuella motionsyrkandena. Vad slutligen angår yrkandet i motion A455 (s) villutskottet anföra följande. Glesbygdsstödet gör inte skillnad på olika företagsformer,utan kräver endast att det skapas sysselsättning för den bofasta befolkningeni verksamheter som bedöms få tillfredsställande lönsamhet och harförutsättningar att bestå . Det maximala stödbeloppet föreslåsi propositionen höjt från till . Dessutom kankreditgaranti för lån lämnas. Glesbygdsstödet är avsett för småföretagsamhet i utprägladglesbygd. Rör det sig om större investeringar kan lokaliserings- ochutvecklingsbidrag komma i fråga också i stödområdenas glesbygder. Kooperativ istödområdena som uppfyller villkoren för regionalpolitiskt stöd kan alltså fålokaliseringsbidrag om det gäller större investeringar. /instämmer i näringsutskottetsslutsats och avstyrker på grund av vad sålunda anförts motionerna A60 (s) ochA106 (mp), i förekommande fall i aktuell del. Även motion A455 avstyrks motbakgrund av vad utskottet ovan anfört. 1 den föregående framställningen (avsnitt 8) har utskottetredovisat sin syn på olika samhällssektorers betydelse för den regionalautvecklingen. Denna helhetssyn gäller naturligtvis också för glesbygden ochlandsbygden. Liksom propositionen tar utskottet i anslutning till vissamotionsyrkanden upp och stryker under vissa frågor av särskild betydelse idetta sammanhang. Inledningsvis understryks att skall, iförsta hand i gles bygdsområden, kunna ta upp överläggningar för att samordna offentlig service med annan på orten existerande verksamhet innan statlig service får läggas ned. En lösning kan vara t.ex. sambruk av lokaler eller i vissa fall av personal. Den förstärkta länsstyrelserollen bör leda till att alternativa lösningar verkligen prövas. Även vad gäller olika samhällsorgans service på landsbygden bör den s.k. blandnings- 151 Det innebär att varje sektor bor ha huvudansvaret för attverksamheten uppfyller de krav som de regionalpolitiska målen 1989/90:AU13 ställer.Efter den modell som prövades i landsbygdskampanjen bör verk och myndigheter ifortsättningen på begäran av den nya glesbygdsmyndigheten som föreslåsinrättad göra en avrapportering av åtgärder av landsbygdspolitiskbetydelse. bör till regeringen redovisa resultatetav detta arbete. Jordbruket har stor betydelse som bas för sysselsättningeni glesbygd. Insatser som görs av regionalpolitiska skäl bör sättasysselsättningen i centrum med tonvikt på kombinationsföretagande elleralternativ sysselsättning. Som förut nämnts behandlar utskottet senare ibetänkandet regeringens förslag i den livsmedelspolitiska propositionen omytterligare ökning av anslaget till regionala utvecklingsinsatser för att härigenomkunna stödja jordbruksföretag med kombinationsverksamheter. Denna satsning börinnebära förbättringar för jordbruksföretagen i glesbygden. Beträffande turbtnäringen bör det finnas enutvecklingspotential. turistråd bör kunna ha en aktiv roll i dettasammanhang liksom folkrörelserna. och folkhögskolor bör kunnaerbjuda utbildning för dem som planerar att satsa på småskalig turism. Inom utbildningsväsendet behövs en decentraliseradstruktur. Utbildningen på olika nivåer bör förläggas så nära eleverna sommöjligt. Vuxenutbildning och vidareutveckling av distansutbildningen är avstrategisk betydelse för landsbygdens små företag med begränsade möjlighetertill internutbildning. Folkhögskolorna och studieförbunden är betydelsefullasom kunskapsspridare på landsbygden. /Vngående social service framhålls att en fortsattutbyggnad av barnomsorgen är nödvändig för att barnfamiljer skall viljabosätta sig på landsbygden. Försöksverksamhet med olika modeller böruppmuntras. Även när det gäller äldreomsorgen är det viktigt att skapa bättreförutsättningar för kvarboende som det måste finnas tillgång tillservicebostäder när de äldre kan bo kvar i hemmiljön. Väl fungerande kommunikationer har stor betydelse för utvecklingenav landsbygden. Tillgången till billiga och rationella transportlösningar m.m.är en grundförutsättning för landsbygdsföretagens möjligheter att utvecklaproduktion i små samverkande enheter. För att öka möjligheterna till boende på landsbygden studerasolika lösningar inom en särskild arbetsgrupp för boende- och servicefrågor pålandsbygden. I arbetsgruppen ingår bl.a. representanter för bostads-ochsocialdepartementen, boendeservicedelegationen och glesbygdsdelegationen. Detförutsätts att arbetsgruppen också kommer att se över bostadslånesystemet föratt underlätta anpassning av ny bebyggelse till regionensbebyggelsetraditioner. 1 den kommunala översiktsplaneringen och i de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen bör bostadsförsörjningen på landsbygden ägnas ökaduppmärksamhet. Kulturen har stor betydelse för utvecklingen pålandsbygden. Kulturutbudet skapar bättre förutsättningar för ungdomen attstanna kvar i bygden efter avslutad utbildning. Dessutom blir bygden merattraktiv när detgäller att rekrytera utbildad arbetskraft. Slutligen bör betonas 1989/90:AU 13 vikten avatt kultursatsningar görs för att skapa en attraktiv miljö för kvinnor och gedem möjligheter till meningsfulla fritidsaktiviteter. I kommittémotion Al 14 (c) betonas folkhögskolornas roll idet regionalpolitiska arbetet. De bör ges en vidgad roll. Särskildaprojektmedel bör anslås till folkhögskolor i syfte att bl.a. ta till varafolkhögskolornas möjligheter som motor för landsbygdsutvecklingen. Vpk anser i motion A107 att åtgärder bör vidtas för attfrämja boendet i glesbygd och för att framför allt yngre och äldre kan ha ettrimligt boende. Stöd bör ges till .självbyggande, experimentbyggande osv.Bostadsfinansieringen bör ses över. Beträffande äldres boende framhållsbetydelsen av boende i servicehem med närhet till hemmiljön. Vpk är emotkoncentration till stora hem i tätorter. Beträffande barnomsorg i glesbygd framhåller motionärernaatt ca 8 000 barn på landsbygden är i behov av någon form av barnomsorg. Tvåmodeller har prövats: skördedagis och kombinationen skola/förskola. Öronmärktapengar behövs för denna verksamhet som kan vara värd att mer eller mindrepermanenta. Varje nyuppförd plats bör stimuleras initialt med . i formav ett anordningsbidrag. När det gäller ungdomars möjligheter till olikaaktiviteter finns traditionellt ett stort utbud för pojkar medan det somattraherar flickor kommer i andra hand. En prioritering till förmån förflickorna efterlyses. Motionärerna föreslår beträffande lantbrevbärningen attverksamheten utvidgas med en social funktion, t.ex. enklare tillsynsuppgifter.En utredning bör se över vilka regler .som behöver justeras för att postverketskall kunna utveckla sin lantbrevbärarverksamhet och därmed sin sociala servicei glesbygd. I motion A106 (mp) föreslås ett flexiblare regelsystem förbyggnadslov och lån anpassade dels för landsbygden, dels för ekologiskt byggandebåde för enskilda hus och ekobyar. m.fl. (s) anser i motion 1988/89:A470 att enpolitik för samordnad offentlig service bör läggas fast. Innan en enskildmyndighet beslutar om indragning av service skall den planerade förändringenanmälas till som tar initiativ till gemensam prövning. Vad först angår folkhögskolorna har utskottet ingen annanuppfattning än motionärerna i motion Al 14 (c) om folkhögskolornas och studie förbundens betydebe för landsbygdsutvecklingen. Frågan om projekt medel bör anslås till verksamheten bör anstå till dess den nu pågående översynen av statsbidragen till studieförbunden är fårdig och folkhög skolekommittén har avslutat sitt arbete. Motion Al 14 (c) avstyrks därför i aktuell del. -i c-. Beträffande övriga samhälbsektorers betydebe för glesbygden och 1989/90: AU 13 landsbygdenvill utskottet anföra följande. I likhet med propositionen och motion A107 (vpk) anserutskottet när det gäller boendet på landsbygden att det är angeläget attunderlätta boendet både för äldre och yngre. Enligt utskottets uppfattning ärdet arbete som bedrivs av arbetsgruppen för boende- och servicefrågor pålandsbygden därför av stor betydelse för att lösa de speciella problem somhänger samman med dessa frågor. Även utskottet anser i likhet med propositionen och motionA107 att försöksverksamhet med olika modeller för att lösa barnomsorgsproblemi glesbygden bör uppmuntras. Projektmedel från anslaget för regionalautvecklingsinsatser kan komma till användning för att stödja mindreinfrastrukturprojekt, dit försöksverksamhet med alternativa former förbarnomsorg bör räknas. Det torde få ankomma på respektive länsstyrelse attbedöma vilka projekt som skall stödjas från detta anslag. Utskottet äremellertid inte berett att ställa sig bakom den höjning avinfrastrukturanslaget som vpk förordar. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna vadangår strävandena att utveckla ungdomens livsmiljö på landsbygden och denprioritering som måste göras till förmån för flickorna. Utskottet tar underolika avsnitt upp förslag till åtgärder som direkt eller indirekt kommer attpåverka ungdomar och då särskilt flickornas möjligheter att bo kvar och verkapå hemorten, om de så önskar. Vad slutligen angår lantbrevbärningens roll konstaterarutskottet att post- och teleutredningen i sitt framlagda betänkande(SOU 1990:27) /med regionalt och socialt ansvar framlagt förslag ombl.a. postverkets regionala och sociala ansvar. har i sittyttrande till arbetsmarknadsutskottet, TU2y, hänvisat till detta betänkande. Iavvaktan på resultatet av regeringens beredning av utredningens förslagavstyrker trafikutskottet för sin del motionsyrkandet. /Vrbetsmarknadsutskottetansluter sig till detta ställningstagande. Med det anförda avstyrker utskottet motion A107 (vpk) i nubehandlade delar. Utskottet förutsätter i likhet med propositionen att dentidigare nämnda arbetsgruppen för boende- och servicefrågor på landsbygdenockså kommer att se över frågor om byggnadslov och lån för byggande i glesbygdoch på landsbygden. Motion A106 (mp) bör därför i denna del inte föranledanågon åtgärd. Det i motion 1988/89:A470 (s) framförda förslaget om ensamlad politik för samordnad offentlig service är tillgodosett med regeringensförslag i denna del. Utskottet godtar således regeringens förslag om rätt förlänsstyrelsen att ta upp överläggningar om alternativa lösningar införindragningar av statlig service och avstyrker motion 1988/89: A470. Glesbygdsdelegationen 1989/90: AU 13 I propositionen föreslås att glesbygdsdelegationenombildas till myndighet och lokaliseras till . Som skäl för dettaförslag anges bl.a. att allt fler myndigheter och organ arbetar med ochavsätter resurser för glesbygds- och landsbygdsutveckling. Risken för visstdubbelarbete kan härvid uppkomma. Dessutom ställs ökade krav på ett centraltsamordningsorgan genom den inriktning på glesbygds- och landsbygdsinsatser somföreslagits. Genom att den nya myndigheten lokaliseras till Östersundkommer myndigheten närmare de vardagliga glesbygdsfrågorna somkommunikationsmöjligheterna till andra delar av landet förblir goda. Enlokalisering till innebär dessutom utflyttning av statlig verksamhetfrån och ett sysselsättningstillskott till . Verksamhetsinriktningen för den nya myndigheten bör ihuvudsak vara densamma som den hittillsvarande glesbygdsdelegationen. Därutöverbör den ges vissa nya arbetsuppgifter. Myndigheten bör arbeta medutvecklingsfrågor för att förbättra glesbygds- och landsbygdsbefolkningenslevnadsförhållanden i oli.ka delar av landet, men med tyngdpunkten i de s.k.skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena. Information och rådgivning iglesbygdsfrågor liksom utredningsverksamhet bör ingå i arbetsuppgiifterna. I moderata samlingspartiets motion A83 yrkas avslag påregeringens förslag att inrätta ett nytt statligt verk. De uppgifter regeringenföreslår att den nya myndigheten skall ha är knappast av den karaktären att detkrävs ett särskilt statligt verk. En särskild glesbygdsmyndighet medför riskför att andra myndigheter tar mindre hänsyn till glesbygdsaspekterna inom sinaansvarsområden, anför motionärerna. Även yrkar avslag på regeringens förslag. Imotion A97 anförs att glesbygdsproblem och övriga regionalpolitiska problem måsteses i ett sammanhang. Motionärerna är oroliga för att regeringens förslagsplittrar helheten. Risken är att glesbygden blir förlorare om dess problemskall bevakas av en myndighet i stället för respektive länsstyrelse. yrkar i motion Al 18 i första hand att SINDutlokaliseras till . Om avslår detta yrkande vill centernatt glesbygdsdelegationen med oförändrade uppgifter utlokaliseras tillÖstersund. Omlokalisering av j;lesbygdsdelegationen med dess fåtal anställdabör inte tillmätas någon avgörande regionalpolitisk betydelse, anförmotionärerna. och (båda c) yrkar imotion A78 avslag på regeringens förslag om ändring i glesbygdsdelegationens ställning. Vid avslag på detta motionsyrkande vill motionärerna att den . nyaglesbygdsmyndigheten skall lokaliseras till . Miljöpartietde gröna yrkar i motion A106 avslag på regeringens /90:AU13 förslagoch vill behålla glesbygdsdelegationen, men med förstärkt organisation ochförstärkt anslag. Nuvarande arbetsuppgifter bör behållas. Delegationens arbetekräver närhet till departement, verk och andra centrala organ, och motionärernaanser därför att den bör ligga kvar i . Motionärerna anser emellertidatt projektkontor underställt delegationen kan förläggas till . m.fl (c) anser i kommittémotion Al 14 attfolkrörelserådet bör få en breddad och vidgad verksamhet. Medel som"frigörs" genom vad förordat om glesbygdsdelegationen bör gåtill rådet för att ge det bättre möjligheter att bedriva verksamhet i länen ochmer kontinuerligt anordna s.k. landsbygdsriksdagar. Utskottet behandlar först förstahandsyrkande omutlokalbe-ring av SIND till . Över detta yrkande har utskottetinhämtat yttrande från näringsutskottet som bl.a. anfört följande. SIND har som en av sina huvuduppgifter att vara centralförvaltningsmyndighet för det regionalpolitiska stödet till näringslivet.Därutöver är verket central förvaltningsmyndighet för frågor som rör industrioch hantverk. understryker vidare att SIND:s verksamhetinte huvudsakligen är inriktad på regionalpolitik. Verket har omfattandeuppgifter av allmänt näringspolitisk natur. Dess verksamhet har nära anknytningtill den som bedrivs av styrelsen för teknisk utveckling (STU). Det synesvälmotiverat att verket, såsom nu är fallet, är lokaliserat i nära anslutningtill STU och även till statens energiverk. konstaterar slutligen att det inteföreligger någon utredning av förutsättningarna för och konsekvenserna av ensådan utlokalisering som motionärerna förordar. Med det anförda avstyrker näringsutskottet det berördayrkandet i motion 1989/90:A118 (c). delar näringsutskottets uppfattningoch avstyrker för sin del motion Al 18 i nu behandlad del. Utskottet gör för egen del följande bedömning beträffandeen glesbygdsmyndighet i . har alltfler myndigheter och organ arbetatmed och avsatt resurser för glesbygds- och landsbygdsutveckling. Det är därförviktigt att insatserna samordnas och utnyttjas på bästa sätt. Den föreslagnaglesbygdsmyndigheten får ansvar för dessa samordningsfrågor. Myndighetens lokalisering till innebär somockså framhålls i propositionen att verksamheten kommer närmare de vardagligaglesbygdsfrågorna som kommunikationerna tillhandahåller godakontaktmöjligheter med övriga landet. Vad beträffar farhågorna i folkpartimotionen om risken föratt glesbygden blir förlorare menar utskottet att länsstyrelsernas ansvar intekommer att förändras genom tillkomsten av den nya myndighe- 1989/90:AU13 ten.Huvudansvaret för genomförandet av glesbygds- och landsbygdsinsatserna skallligga kvar på länsstyrelserna. de grönas förslag om en förstärkt medelsramför fortsatta insatser blir i den delen tillgodosedd genom att resursernatredubblas genom förslaget. Utskottet kan inte dela motionärernas farhågor föratt landsbygdsfrågorna genom glesbygdsmyndighetens placering i Östersundskulle få en försämrad ställning i den politiska processen. Med den modernatelekommunikationstekniken, som gör det möjligt att snabbt komma i kontakt medolika delar av landet, synes dessa farhågor överdrivna. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom förslagetatt ombilda glesbygdsdelegationen till myndighet och att denna lokaliseras tillÖstersund. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionernaA78 (c), A83 (m), A97 (fp), A106 (mp) och Al 18 (c) i nu behandlade delar. Även utskottet anser att folkrörelserådet "HelaSverige ska leva" också i fortsättningen bör kunna spela en aktiv roll närdet gäller att skapa opinion för glesbygdsfrågorna. Utskottet har emellertidnyss tagit ställning för att glesbygdsdelegationen bör ombildas till enmyndighet. Det bör ankomma på regeringen att utfårda närmare föreskrifter föranvändningen av de medel som anslås till den nya glesbygdsmyndigheten. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion Al 14 (c) i nubehandlad del. Övriga glesbygds- och landsbygdsfrågor Utskottet tar i detta sammanhang upp deb riksdagensrevisorers förslag 1988/89:26 om en utvärdering av glesbygdsstödet och en medanledning av förslaget väckt motion 1988/89:A15 av (),deb några motioner som rör övriga frågor om glesbygden och landsbygden. Utskottet behandlar först revborers förslag omutvärdering av glesbygdsstödet. Revisorerna har inriktat sin granskning på attutröna hur glesbygdsstödet kan följas upp och utvärderas på ett merändamålsenligt sätt. Granskningen har visat att såväl som berördacentrala myndigheters uppföljning och utvärdering i stort sett måste betraktassom föga utvecklad. Uppföljning och utvärdering av glesbygdsstödet måste därförförbättras i syfte att utgöra en mer ändamålsenlig del i styrningen av stödet.Samordningsbehovet när det gäller uppföljning och utvärdering av de olika stödsom utgår från anslaget Regionala utvecklingsinsatser m.mi. Revisorernas förslag innebär att en expertgrupp börtillsättas med uppgift att utarbeta riktlinjer för utvärdering avglesbygdsstödet, att datorstödet för utvärderingen utvecklas och att formernaför kompetenshöjande stöd utreds. I motionA15 stöder motionären revisorernas förslag, men vill att 1989/90:AU13 läns-styrelsenutreder hur personliga resurser på bästa sätt kan komplettera den datorstöddautvärderingen. Utskottet konstaterar att också propositionenuppmärksammat behovet av uppföljning och utvärdering. Industriministern anseratt det bör ankomma på den nya glesbygdsmyndigheten att ta fram sådana metoderoch i övrigt bistå de berörda myndigheterna med rådgivning och utbildning iuppföljningsfrågor.