bet · GD01UU1 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringen har med skrivelse 1988/89:147 berett riksdagentillfålle att ta del av en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år1988. Reglerna om krigsmaterielexport finns numera i lagen(1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. (utförsellagen) ochdithörande förordning (1988:561). Båda författningarna trädde i kraft den 1juli 1988. Enligt utförsellagen krävs sålunda tillstånd till utförselav varor som utgör krigsmateriel. Tillstånd krävs vidare för att till någonutom riket upplåta eller överlåta tillverkningsrätt avseende krigsmateriel.Bestämmelser om vad som avses med krigsmateriel finns i den nyssnämndaförordningen. Tillstånd krävs även för att inom riket bedriva militärtinriktad utbildning av utländska medborgare. Sedan den krävsdärutöver tillstånd för att utveckla krigsmateriel åt någon i utlandet. Från samma datum är tillverkare av krigsmateriel skyldigaatt kvartalsvis redovisa den marknadsföring de bedriver utomlands. Underrättelsemåste även lämnas till regeringen senast ett anbud lämnastill, eller ett avtal sluts med, någon i utlandet beträffande försäljningeller annat tillhandahållande av krigsmateriel eller upplåtelse elleröverlåtelse av tillverkningsrätt avseende krigsmateriel. fastställde (prop. 1971:146, UU 21,rskr. 343) de riktlinjer som skall ligga till grund för tillståndsprövningen.Riktlinjerna har sedermera bekräftats genom godkännandet av proposition medförslag till lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel m.m. (prop.1981/82:196, UU 26, rskr. I nyssnämnda proposition uttalade regeringen sin avsiktatt lämna en redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten. Härigenom skulle förses med en samlad informationom krigsmaterielexporten som underlag skulle ges för en bredareallmän debatt. I enlighet härmed har regeringen förelagtriksdagen en årlig skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Inom KMI har utarbetats en redogörelse avseende . Redogörelsen harfogats som bilaga till skrivelsen. 1 1989/90. 1989/90 UUl Avredovisningen framgår bl.a. att utförseltillstånd för försåld krigs- 1989/90:UU1 materiellämnats till ett värde av 6 405,4 milj.kr. jämfört med 5 383,2 milj.kr. Detta innebär en ökning med 14,räknat i fasta priser. varökningen 21,och 31,. Svenska tillverkares faktiska krigsmaterielexport under år1988 uppgick till 6 154,4 milj.kr. mot 4 426,6 milj.kr. I fastapriser motsvarar detta en ökning med 34,. av den totala exporten år 1988utgjordes av leveranser till . En hög självförsörjningsgrad i fråga om försvarsmaterielingår som ett viktigt led i den svenska säkerhetspolitiken. På fleraförsvarsområden är det en avgörande fördel för att ha en inhemskproduktionskapacitet. Härom råder bred enighet. Det svenska försvaret haremellertid inte ansetts vara en tillräcklig avnämare för attupprätthålla kapaciteten hos svensk försvarsindustri. Det svenska försvaretsbeställningar kommer med ibland långa och oregelbundna mellanrum. En vissexport har därför bedömts som nödvändig för att svensk försvarsindustri skall kunnabehålla sin utvecklingskraft och tekniska kompetens. Regeringen tillsatte ijuni 1988 en utredning för att närmare belysa dessa förhållanden, utredningenom krigsmaterielexporten (Dir. 1988:41). Utredningen har i uppdrag attanalysera sambandet mellan den svenska försvarsindustrins förmåga atttillgodose kravet på en ur neutralitetspolitisk synvinkel acceptabelsjälvförsörjning av krigsmateriel och denna industris beroende avexportmöjligheter. Den skall även utreda konsekvenserna av och villkoren förför-svarsindustriellt samarbete med utlandet samt pröva behovet av ändringar inu gällande riktlinjer för krigsmaterielexporten och i förekommande fallformulera förslag till sådana förändringar. fick även en särskild utredare i uppdrag attse över krigsmaterielbegreppet, utredningen om krigsmaterielbegreppet (Dir.1988:42). Översynen avser dels nuvarande krigsmaterielförteckning, delsprinciperna för klassificeringen. Bådautredningarna beräknas avsluta sitt arbete . 1988/89:U7 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att de i motionen citeradestyckena ur direktiven till utredningen om krigsmaterielexporten. Dir. 1988:41,borde ha funnits med i skrivelsen till 1988/89:147. 1988/89:U8 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om en mera öppen redovisning av svensk krigsmaterielexport. 1988/89:U9 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om behovet av ytterligare granskning av innebörden avsamarbetsavtal om krigsmaterielproduktion. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i 1989/90:UU1 motionen anförs om behovet av redovisning i den årliga redogörelsen församarbetsavtal om krigsmaterielproduktion, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet avredogörelse för följderna av EG-anpassning för möjligheterna att upprätthållaen restriktiv vapenexportpolitik, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om åtgärder föratt garantera att utlovad restriktivitet i vapenexporten upprätthålls. 1988/89:U403 av m.fl. (mp) vari yrkas 3. att riksdagenhos regeringen begär att utredningen om krigsmaterielexporten ges tilläggsdirektivatt son\ ett alternativ presentera en plan för avveckling av svenskkrigsmaterielexport , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samtligariksdagspartier skall vara representerade i kommande utredningar omkrigsmaterielexporten, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attfredsrörelsen bör vara företrädd i rådgivande iförsta hand direkt genom att fredsrörelseföreträdare utses, i andra handindirekt genom att också riksdagspartier med negativ syn på vapenexport gesrepresentation i nämnden, 6. att riksdagenuttalar att det statsrådslöfte om restriktivitet med vapenexport underutredningstiden som avgivits till skall tolkas på sätt som framgår avmotionstexten ovan, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statersom brutit mot gällande regler för svensk vapenexport inte får komma i frågasom vapenköpare igen förrän efter en minsta karenstid . 1988/89:U406 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär lagförslag som förbjuder all svensk vapenexport, 2. att riksdagenbeslutar att inga nya vapenexportorder skall godkännas, 3. att riksdagenbeslutar att redan beviljade exporttillstånd endast skall fortsätta att gällaunder förutsättning att de inte strider mot nu gällande riktlinjer. 1988/89:U423 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsvensk krigsmaterielexport. 1988/89:U553 av och (båda mp) variyrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om avbrytande av alla vapenleveranser, kompletteringaroch följd leveranser till . 1* 1989190. Ränelse: S. 9 r;id 5 Står: motionenRiittat till: motion 1988/S9:U9 S. 9 rad 9 Står: motionen Rattat till: motion19>S8/,S9:U403 Utskottet har tagjt del av regeringens skrivelse omkrigsmaterielexpor-tens utveckling . Det framgår där attkrigsmaterielexporten även under detta redovisningsår ökat i fasta priser iförhållande till det föregående året, och att krigsmaterielexportens andel avtotalexporten blivit större. Nära hälften av vapenutförseln hänför sigemellertid till en stor exportorder, nämligen till . Utan denna orderhade krigsmaterielexportens andel av totalexporten stannat vid cirka enprocent, vilket är genomsnittet för den senaste tioårsperioden. Det kan ur statistiken också utläsas att antalet ländertill vilka utförsel får ske inte ökat . Utskottet anser sigdärför, liksom i förra årets betänkande 1988/89:UU5, kunna dra slutsatsen attdet inte skett någon allmän och okontrollerad utvidgning av svenskkrigsmaterielexport. Handelsutvecklingen far anses ligga i linje med riksdagenstidigare uttalande om restriktivitet i tillämpningen av gällande regler (UU1987/88:30). Utskottet anser följaktligen inte att har anledning attgöra de uttalanden om restriktivitet som föreslås i yrkande 4 i motion U9 (mp)och i yrkande 6 i motion U403 (mp). Dessa yrkanden avstyrks därför. I två yrkanden framförs synpunkter på den offentliga redovisningenav krigsmaterielexporten. Det föreslås i yrkande 2 i motion U9 (mp) att ävensamarbetsavtal skall redovisas i den årliga redogörelsen och i motion U8 (fp)att redovisningen i allmänhet bör bli mer öppen och även innehålla uppgifter omvilka vapentyper som exporteras till resp. land. Utskottet delar uppfattningen att den offentligaredovisningen av vapenexporten bör vara så öppen som möjligt. Det bör vararegeringens strävan att i framtida redogörelser ta med alla uppgifter som detinte finns särskilda skäl att hemlighålla. Detta bör även gälla samarbetsavtal.En gräns sätts emellertid bl.a. av hänsynen till berättigade krav på sekretesssom motparten i ett avtalsförhållande kan ha. Utskottet får därmed anse motionU8 och yrkande 2 i motion U9 besvarade. Med vad som ovan anförts om regeringens skrivelse fårutskottet föreslå att lägger den till handlingarna utan erinran. I ett flertal motionsyrkanden framförs förslag som syftartill en ytterligare begränsning av den svenska krigsmaterielexporten. Det gällermotion U423 som i sin motiveringstext bl.a. argumenterar för att export somkommit till stånd till följd av samarbetsprojekt mellan och andraländer skall underkastas de krav som gäller i . I motion U9 (mp) yrkande1 anförs att syftet med samarbetsavtal skall analyseras- I motion U423föreslås också att definitionen av krigsmateriel skall göras vidare och attländer som i strid med tecknade avtal vidareexporterar svenska vapen intefortsättningsvis skall få vara köpare. Ett liknande förslag finns också imotion U403 yrkande 7. MotionU406 (vpk) vill förbjuda all svensk vapenexport och föreslår 1989/90:UU1 i väntanpå lagstiftning härom att inga nya exportorder skall godkännas och attingångna avtal skall fullföljas endast i den mån de inte strider mot gällanderiktlinjer. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden framföraföljande. Regeringen tillsatte en utredning om krigsmaterielexportenoch en om krigsmaterielbegreppet. Den förstnämnda skall analysera sambandetmellan en fortsatt livskraftig svensk försvarsindustri och denna industrisexport. Utredningen skall utreda konsekvenserna av och villkoren för försvarsindustrielltsamarbete med utlandet. Den skall vidare pröva behovet av ändringar i nugällande riktlinjer. I uppdraget ingår att utredningen skall göra en bedömningav möjligheterna att ytterligare begränsa eller helt avbryta den svenskakrigsmaterielexporten. Utredningen om krigsmiaterielbegreppet kommer att avslutasunder hösten. Avsikten är att krigsmaterielexportutredningen, som avslutassenare, skall kunna ta hänsyn till de slutsatser som utredningen omkrigsmaterielbegreppet kommit till. Utskottet konstaterar att de frågor som aktualiseras i deovannämnda .motionsyrkandena redan är föremål för utredning. Med hänsyn härtillan.ser utskottet inte att har anledning att föreslå några åtgärdermed anledning av yrkande 1 i motion U9 (mp), motion U406 och ifrågavarandedelar av motion U423, vilka följaktligen avstyrks. Vad gäller motionsförslagen att avstänga köparländer sombryter mot ingångna köpeavtal vill utskottet erinra om att ett land varsregering tillåtit eller underlåtit att förhindra vidareexport av svenskmateriel inte längre skall komma i fråga för export av krigsmateriel frånSverige (prop. 1987/88:154, UU 1987/88:30). Gällande regler kan således sägasvara strängare än den tioårsgräns som föreslås i motion U403 (mp). Yrkande 7 i motionU403 och ifrågavarande del av motion U423 behöver således inte föranleda någrauttalanden av , varför de avstyrks. I motion U7 (vpk) föreslås att vissa avsnitt iutredningsdirektiven borde ha ingått i regeringens skrivelse. Utskottet kan intese skälen för detta förslag. Det förhållandet att direktivtexten inteåtergivits i skrivelsen betyder självfallet inte att någon del av den skullevara av mindre betydelse. Utredningen har att beakta direktiven i dess helhet.Motionen avtyrks därför. Inte heller finns det enligt utskottets mening anledningför att, såsom föreslås i motion U9 (mp), begära en särskildredogörelse för följderna av EG-anpassning för möjligheterna att upprätthållaen restriktiv vapenexportpolitik. De nu arbetande krigsmaterielutredning-arnaskall i enlighet med regeringens s.k. EG-direktiv på samma sätt som alla andrastatliga utredningar beakta EG-aspekten av sin utredningsverksamhet. Yrkande 3i motion U9 avstyrks därför. I motion U403 (mp) föreslås vidare attkrigsmaterielexportutred ningen Sr i uppdrag att även presentera en plan för avveckling av svensk krigsmaterielexport. Utskottetanser inte att det finns skäl att nu överväger 1989/90:UU1 Som utskottet tidigare påpekat med anledning av liknande yrkanden (UU1987/88:30, 1988/89:UU5) bör utredningen vara förutsättningslös vilket inteblir fellet, om motionsförslaget genomförs utan att utredningens resultatavvaktas. Yrkande 3 i motion U403 (mp) avstyrks därför. I yrkande 4 i samma motion föreslås att samtligariksdagspartier skall ingå i framtida krigsmaterielutredningar. Utskottet harför sin del ingen invändning mot att så blir fallet men anser inte attriksdagen i förväg bör uttala sig om sammansättningen av kommande regeringsutredningar.Yrkande 4 i motion U403 avstyrks därför. I motion U403 (mp) förordas att fredsrörelsen och partiersom är negativa till krigsmaterielexport skall ingå i den rådgivande nämndenför krigsmaterielexport. I betänkandet UU 1987/88:5 avstyrkte utskottet ettliknande yrkande med motiveringen att den rådgivande nämnden tillkommit för attregeringen skulle ha tillgång till ett forum för löpande samråd ikrigsmaterielärenden utöver utrikesnämnden. Samma partier är därför företräddai båda organen. Folkrörelser av olika slag är inte företrädda i nämnden.Utskottet anser fortsatt att denna ordning är naturlig och avstyrker därföryrkande 5 i motion U403 (mp). I yrkande 1 i motion 1988/89:U553 (mp) föreslås att allavapenleveranser, kompletteringar och följdleveranser till Indonesienomedelbart skall avbrytas. Utskottet konstaterar att den utförsel avkrigsmateriel som får ske till endast gäller reservdelar ochliknande utrustning som uppfyller kraven i de riktlinjer som gäller för krigsmaterielexporten.Yrkandet avstyrks därför. 1. beträffende restriktivitet ikrigsmaterielexporten attriksdagen avslår yrkande 4 i motion 1988/89:U9 och yrkande 6 i motion1988/89:U403, 2. beträffandeoffentlig redovbning av krigsmaterielexporten att förklarar motion 1988/89:U8 och yrkande 2 i motion1988/89:U9 besvarade med vad utskottet anfört, 3. beträffenderegeringens skrivebe attriksdagen lägger skrivelse 1988/89:147 med redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten till handlingarna, 4. beträffendeytterligare begränsning av krigsmaterielexporten att avslåryrkande 1 i motion 1988/89:U9, motion 1988/89:U406 och ifrågavarande delav motion 1988/89:U423, 5. beträffendeåtgärder mot köparländer vid avtabbrott att avslår yrkande 7 i motion 1988/89:U403 och återstående delav motion 1988/89:U423, 6. beträffandeåtergivande av direktivtext i skriveben att avslår motion 1988/89:U7, , 7. beträffande följder av EG-anpassning 1989/90:UU 1 att avslår yrkande 3 i motion 1988/89:U9, 8. beträffende plan för avveckling av krigsmaterielexporten att riksdagenavslår yrkande 3 i motion 1988/89:U403, 9. beträffende sammansättningen av kommande utredningar att riksdagenavslår yrkande 4 i motion I988/89:U403, 10. beträffendesammansättningen av den rådgivande att avslåryrkande 5 i motion 1988/89:U403, 11. beträffendeavbrytande av vapenleveranser till att avslår yrkande 1 i motion 1988/89:U553. Stockholmden På utrikesutskottets vägnar Närvarande:Stig Alemyr (s), (), (), (), (), (), Axel (), (), (), (), (), PerGahrton (mp), (), (), (),() och (vpk). Tillståndsgivning till krigsmaterielexport m.m. (mom.1, 4, 5 och 711) PerGahrton (mp) anser debatt utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att siffrorna för den svenska vapenexporten uppvisar enkraftig ökning. Motbakgrund av dels de nya reglerna om sanktioner mot länder som kringgått svenskaregler, dels de löften som i givits om restriktivitet med krigsmaterielexportenunder den tid som utredning pågår, finner utskottet redovisningens resultatutmanande. Detfinns således starka skäl att ifrågasätta om en anständig och rimligvapenexport, under restriktiva former av det slag som regeringen har sagt sigeftersträva, över huvud taget är möjlig att upprätthålla. Redovisningen antyderenligt utskottets mening att de ekonomiska krafterna till förmån förvapenexport är så starka att inga regler kan åstadkomma dämpning så längeexport av krigsmateriel över lag är tillåten. Internationaliseringen av svensk vapenindustri går mycketsnabbt 1989/90:UU1 och drivs fram såväl av industrins egen utvecklingsom av politiska signaler i de senaste årens riksdagsbeslut ochutredningsdirektiv, som klart utsäger att restriktiviteten vid samarbetsprojektskall vara betydligt mindre än för traditionell "svensk"vapenexport. Utskottet beferar en utveckling där svensk vapenexportreellt ökar men formellt minskar, på grund av att den i allt högre utsträckningkommer att ske inom ramen för samarbetsavtal. Den sittande krigsmaterielexportutredningen bör analyseradenna problematik och ange en politisk viljeinriktning. Vad är avsikten medsamarbetsavtalen: Att ge svensk försvarsindustri tillgång till viss teknologi eller att skapa möjligheter för ökad förtäckt export? I regeringens redogörelse finns inget sagt om hurEG-anpassningen kan påverka förutsättningarna för upprätthållandet av enrestriktiv vapenexportpolitik. Detta är anmärkningsvärt, eftersom flera fektatyder på att EG-anpassningen kommer att påtvinga en liberalisering avvapenexportreglerna. Utskottet finner det angeläget att kommande redogörelserför krigsmaterielexporten redogör för hur en EG-anpassning påverkar densvenska vapenexportpolitiken. I avvaktan på total avveckling av svensk vapenexportfinner utskottet att en rad åtgärder i restriktiv riktning kan vidtas: -Attriksdagen får ta ställning till dispenser från vapenexportförbudet i stället för regeringen. -Att krigsmaterielbegreppetvidgas. -Att exportstoppen för stater som missbrukar svenska regler förenas med klarabestämmelser om karenstid (jfr ); och att exportstopp gälleroberoende av om det är statlig myndighet eller privatföretag i landet som begått brott mot de svenska reglerna. - Kraftfullsatsning på omställning till civil produktion. - Exportstopp försvenska företag som dömts för brott mot vapenexportreglerna. -Dessutom måste riksdagenfastställa ett kriterium för hur det skall kunna avgöras om restriktivitet fektiskt upprätthållits under viss given tidsperiod (detta med anledning avregeringslöften om ökad restriktivitet ). Utskottet tillstyrker därför de i motionerna 1988/89:U403, 1988/89:U9och 1988/89:U553 framlagda förslagen. deb att utskottets hemställan i momenten 1, 4, 5, 711 bort ha 1. beträffende restriktivitet i krigsmaterielexporten attriksdagen med bifell till yrkande 4 i motion 1988/89:U9 och yrkande 6 i motion1988/89:U403 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 4. beträffende ytterligare begränsning avkrigsmaterielexporten 1989/90:UUl att med bifell till yrkande 1 i motion 1988/89:U9 och medanledning av motion 1988/89:U406 och ifrågavarande del av motion 1988/89:U423som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1988/89:U9 anförts, 5. beträffandeåtgärder mot köparländer vid avtabbrott attriksdagen med bifall till yrkande 7 i motion 1988/89:U403 och med anledning avåterstående del av motion 1988/89:U423 som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1988/89:U403 anförts, 7. beträffandeföljder av EG-anpassning attriksdagen med bifell till yrkande 3 i motion 1988/89:U9 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts, 8. beträffandeplan för avveckling av krigsmaterielexporten attriksdagen med bifall till yrkande 3 i motion 1988/89:U403 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts, 9. beträffandesammansättningen av kommande utredningar attriksdagen med bifall till yrkande 4 i motion 1988/89:U403 ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts, 10. beträffande sammansättningen av den attriksdagen med bifall till yrkande 5 i motion 1988/89:U403 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts, 11. beträfiande avbrytande av vapenleveranser tillIndonesien att bifaller yrkande 1 i motion 1988/89:U553. Tillståndsgivning till krigsmaterielexport m.m. (mom. 4och 6) (vpk) anser deb att utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Utskottet finner att de vapenskandaler som uppdagats undersenare år leder till slutsatsen att svensk vapenexport måste förbjudas. En trovärdig svensk nedrustnings- och fredspolitik kräveratt fattar ett sådant beslut. Vill man inte det måste man anpassaden nuvarande lagstiftningen till verkligheten och säga att all export ärtillåten utan restriktioner, eftersom det ändå är omöjligt att via svensklagstiftning kontrollera den internationella vapenhandeln. Även om denpolitiska viljan skulle finnas. Följande åtgärder är nödvändiga för att åstadkomma ett stoppför vapenexporten: -Inga nya order får tecknas. Redan ingångna avtal fårfullföljas bara under förutsättning att de inte strider mot nu gällanderiktlinjer. - För den vapenindustri som är exportberoende planeras en övergång till civil produktion i en 5-årsplan. Planen skall garantera alla anställdafortsatt arbete och tillvarata den kompetens och det kun- 9 nande somi dag finns inom varje företag. -Den omställningsom eventuellt inte med befintliga arbets- 1989/90:UU1 marknads-och näringspolitiska resurser finansieras genom en särskild utvecklings- ochomställningsfond. I regeringens skrivelse (1988/89:147) med redogörelse förden svenska krigsmaterielexporten tas den pågående utredningen omkrigsmaterielexporten (Dir. 1988:41) upp. Skrivelsen förbigår emellertid detförhållandet att utredningens direktiv omfattar en analys av konsekvenserna förde svenska försvarskostnaderna av ett fullständigt avbrytande av den svenskakrigsmaterielexporten. Direktiven konstaterar också att exportbehovet börvärderas från såväl ekonomiska och tekniska som allmänpolitiska utgångspunkter.Kommittén skall göra en bedömning av möjligheterna att ytterligare begränsa,eller helt avbryta, den svenska krigsmaterielexporten. Utskottet finner att deciterade styckena borde ha återgivits i regeringens skrivelse för att ge enkorrekt beskrivning av utredningens syfte. Utskottet tillstyrker därför de i motionerna 1988/89:U406och 1988/89:U7 framförda förslagen. deb att utskottets hemställan i momenten 4 och 6 bort haföljande lydelse: 4. beträffande ytterligare begränsning avkrigsmaterielexporten att med bifall till motion 1988/89:U406 och med anledning av yrkande 1 i motion 1988/89:U9 ochifrågavarande del av motion 1988/89:U423 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 6. beträffande återgivande av direktivtext i skriveben attriksdagen med bifall till motion 1988/89:U7 ger regeringen till känna vadutskottet anfört.