ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
bet · GD01UbU9 · 1989-12-31 00:00:00 — A andra sidan innebär ett nej till regeringens proposition ettställningstagande för den part som vidtagit stridsåtgärder och mot dem som sagtja till arbetsgivarverkets bud eftersom budet inte kvarstår vid ett nej frånriksdagens sida i kommunaliseringsfrågan. Vår kritik mot regeringens handläggning kvarstår medoförminskad styrka. Propositionen (mom. 1 6) (vpk) anför: Frågan omhuvudmannaskapet för lärarna, skolledarna, de biträdande skolledarna ochsyofunktionärerna har blandats in i en pågående avtalsrörelse. Vpk kritiserardenna sammanblandning som avsevärt försvårat behandling av frågan.Frågan skall självfallet avgöras genom beslut i och inte genom avtalmellan parterna.
bet · GD01UU12 · 1989-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottetsbetänkande /90: UUl 2 1988/89:U507 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande överläggningar om upphävande av diskriminerandeviseringsbestämmelser för svenska medborgare. Enligt motionärernas mening kränker de amerikanskaviseringsbe-stämmelserna åsikts- och organisationsfriheten på ett sätt som inteär förenligt med internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Sverigebör uppta förhandlingar med i syfte att åstadkomma reciprocitet i dennafråga, heter det i motionen. Utskottet behandlade senast denna fråga i betänkande1988/89:UU2. Därvid anförde utskottet bl.a. att varje stat själv bestämmervilka regler som skall gälla vid inresa på dess territorium. tillämpar under en försöksperiodviseringsfri-het för svenska medborgare med vanligt pass, vilka reser tillFörenta staterna med internationellt erkända flygbolag. Utskottet uttalar sintillfredsställelse över denna utveckling. När det gäller de undertecknadeförklaringar som kritiseras i motionen kvarstår emellertid ett förenklatförfarande med intygande på en blankett som utdelas ombord på flygplanet tillFörenta staterna. Med hänsyn till att det inte föreligger någonreciprocitetsrätt anser utskottet att det inte finns någon rättslig grund förkrav på förändringar av de amerikanska reglerna, även om de fått en utformningsom är oss främmande. De amerikanska reglerna för inresekontroll är en förFörenta staterna intern angelägenhet. tillämpar för sin del viseringsfrihet gentemot USAoch ett flertal andra länder. Utskottet kan inte finna att frågan skulle kommai ett bättre läge av att för amerikanska medborgare införde en procedursom motsvarade amerikansk praxis. Med det anförda avstyrks motion 1988/89:U507. 1989/90 UU12 Hemställan 1989/90:UU12 beträffande att avslårmotion 1988/89:U507. Närvarande: (). (), Margarethaaf (), (), (), (),Axel (), (), (), (), (), (vpk), (),(), (), () ochLena (). (vpk) anför: Det är en viss framgång att nu har en försöksperiodmed viseringsfrihet. Förhoppningsvis bör efter försöksperioden beslutet bli attviseringsfrihet införs mellan och . Det finns trots allt fortfarande inslag som är stötande uråsikts- och organisationsfrihetens principer. Således måste man fylla i ett frågeformulär med kränkandefrågeställningar. Det bör vara i intresse att i olika sammanhangverka för att dessa frågor mönstras ut. gotab 99336, 1989
bet · GD01UU21 · 1989-12-31 00:00:00 — Betänkandetåterfinns som betänkande 199Q/91:UU3. 1 1989/90. gotab 90056, 1989
bet · GD01UU24 · 1989-12-31 00:00:00 — Tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 (prop. 1989/90:125, bilaga2, ) D.Information om i utlandet m.m. riksradios programverksamhet för utlandet Underdenna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår tagits upp ettreservationsanslag på . Vid ingången av detta budgetår fannsdessutom en medelsreservation om . Radio budgetårsammanfaller med kalenderåret. Dessa medel var enligt prop. 1989/90:125 avseddaför kostnaderna för av . Kostnaderna förutlandsverksamheten är liksom all annan programverksamhet inom Radiokoncernenunderkastade fördyringar till fpljd av den allmänna prisutvecklingen. Hittillshar utlandsverksamheten kunnat kompenseras för sådana fördyringar inom ramenför anslaget. Så är emellertid inte längre fallet, utan Radio har ett kompensationsbehov uppgående till 1 46Q . uppskattas kompensationsbehovet till ca . kan också ett behov av kompensation förutses. Totaltberäknar regeringen ett ökat anslagsbehov uppgående till 8,7 milj.kr. Regeringenkonstaterar att ett nytt system för anvisande av medel till utlandsprogrammenbehövs och aviserar ett förslag i denna fråga som kan tillämpas /92, vilket motsvarar för Radio . 1 1989/90. Nr 24 Ränelse: S. 1 rad 4Tillkommit: prop. Utskottettillstyrker förslaget om ett ökat medelsbehov om 8,7 milj.kr. för anslaget D 2Sveriges Riksradios programverksamhet för utlandet. attriksdagen till Riksradios programverksamhet för utlandet påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 anvisar ettreservationsanslag på . Stockholmden På utrikesutskottets vägnar Närvarande:Stig Alemyr (s), (), (), AxelAndersson (s), (), (), (),(), (vpk), (), KristinaSvensson (s), (), (), (), MargaretaIsraelsson (s), () och (). Margarethaaf , och (alla m) anför: Vihar i samband med behandlingen av UD:s budget betonat vikten av att SverigesRiksradios programverksamhet för utlandet ges ekonomiska möjligheter så attäven sändningar på litauiska kan komma till stånd. Med beklagande kan vikonstatera att det i budgeten inte tillförts medel härför. Vi anser det önskvärt att en särbehandling av ett baltiskt land undviks.
bet · GD01UU5 · 1989-12-31 00:00:00 — Den svenska regeringenhar gett sitt uttryckliga stöd för Esquipulas-överenskommelsen och därmedockså stött centrala delar av de politiska principer för demokrati ochsjälvbestämmande som FDR/FMLN antagit- deb att den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjarmed "Med det ovan" och slutar med "motion U544" bort haföljande lydelse: Med det ovan anförda tillstyrks motion 1988/89:U544. deb att utskottets hemställan imoment 42 bort ha följande lydelse: 42. beträffande mänskliga rättigheter i ElSalvador att med bifall till motion 1988/89:U544 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Demokrati och mänskliga rättigheter i svenskabiståndsländer , och (alla m) anför: Långvarigabiståndsinsatser i flertalet av de länder som tar emot svenskt bistånd har i mycket ringa utsträckning lett till en utvecklingav demokratin i mottagarländerna. Detta är en konsekvens av att de blivit mottagarländer mer på grund av den socialistiska politik de fört än på grund av de möjligheter de skapat för en utvecklingsom syftar till mångfald och pluralism. Övergrepp mot de 1989/90:UU5 mänskligafri- och rättigheterna förekommer i många av mottagarländerna för svensktbistånd. Det är av utomordentligt stor vikt att de svenskabiståndsinsatserna blir ett tydligt stöd för respekten för de mänskliga fri-och rättigheterna och inte bara blir ett stöd till formella deklarationer frånregimer i mottagarländer. bör enligt vår mening anvisa ett särskilt anslagför demokratiutveckling i samarbetsländerna. Vi anser att ett svenskt bistånd bör präglas av enmedveten strategi i Syfte att stödja en demokratisk utveckling. Vi anser attutvecklingen av demokrati i våra samarbetsländer bör följas och utvärderas aven särskild parlamentarisk kommission. Kommissionen bör genom årliga rapporter följa utvecklingeni resp. land och hur de biståndspolitiska målen nås. , och (alla m) anför: Vi vill erinra om att vi i vår biståndsmotion tillinnevarande års riksdag föreslagit inrättandet av ett särskilt, av mänskliga rättigheter. Ett sådant institut borde bedriva forskning om och närafölja utvecklingen av mänskliga rättigheter i olika länder. Vi anser att detskulle vara en stor tillgång när det gäller att utarbeta fristående ochopartiska rapporter om situationen för mänskliga rättigheter och utveckling avdemokratin i de med vilka vi samarbetar. Institutets rön skulle kunnavara till nytta för båda parter i biståndsdialogen.