bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Det utökade glesbygdsstödetbör, tillsammans med stödet till jordbruket i norra , förbättramöjligheten att driva livskraftiga jordbruk och kombinationsföretag i skogs-och mellanbygder. Statsrådet har i prop. 1989/90:76 om regionalpolitikför 90-talet förutsatt att varje länsstyrelse i samarbete med kommuner ochlänsorgan utarbetar ett program för sina beslut om landsbygdsinsatser. Det ärnaturligt att det i detta arbete ingår att följa de regionala konsekvenserna avden livsmedelspolitiska reformen. För att reformen skall leda till ett bättre samhällsekonomisktresursutnyttjande och en dämpad prisutveckling är en väl fungerande konkurrensen grundläggande förutsättning. En fungerande konkurrens är också nödvändig omkonsumenternas önskemål i fråga om kvalitet och varierat utbud skall nåproducenterna. Mot bakgrund av detta har föreslagits dels att statensjordbruksnämnd ges i uppdrag att skärpa sin bevakning av marknad och priserinom jordbruket och förädlingsindustrin, dels alt statens pris- ochkonkurrensverk ges i uppdrag att följa pris- och marginalutvecklingen iindustri- och handelsleden. Den livsmedelspolitiska reformen kommer att innebäraförändringar för hur en full försörjningsberedskap uppnås. Det är därför avstörsta vikt att jordbruksnämnden följer reformens effekter i detta avseende. En ny livsmedelspolitik ställer delvis nya krav påunderlag, statistik m.m. för att kunna göra den uppföljning som föreslagits.Mot bakgrund av den ändrade situation som hela livsmedelssektorn ställs införpå grund av dels reformeringen av den svenska livsmedelspolitiken, dels deninternationella utvecklingen samt med anledning av reformer inom angränsandepolitikområden har tillkallats en särskild utredare för att analysera detframtida statistikbehovet och lämna förslag till åtgärder. Utredningen skall senastden redovisa de förslag till förändringar som bedöms nödvändigaatt genomföra på kort sikt. Uppdraget skall slutgiltigt redovisas senast den 1juni 1991. Motionerna 1989/90:JoU25 Frågan om uppföljning har uppmärksammats bl.a. ipartimotioner från moderata samlingspartiet, , vpk och . Enligt motion Jo68 (vpk) yrkande 42 bör det göras enårligen återkommande analys av omställningsprocessen. I motion Jo77 (c)förordas att en tillsätts för att följa effekterna avbeslutet (yrkande 32). Enligt motion JoSO (mp) yrkande 35 behövs en uppföljningav avregleringens effekter på konkurrensen mellan producentföreningarna. Imotion JoSS (m) yrkande 7 föreslås en uppföljning av beslutet och enutvärdering som föreläggs . Enligt motionJo98 (m) yrkande 1 bör kontrollstationer läggas in så att uppföljning ocheventuella korrigeringar kan göras innan det är . I motion Jo270 (vpk)yrkande 7 berörs frågan om konsekvensanalyser av pågående förändringar inomjordbruket. I likhet med jordbruksministern anser utskottet det varaav största vikt att noga följa upp den livsmedelspolitiska reformens effekterpå olika områden och utifrån olika aspekter. Som framgår av redovisningen ovanhar i propositionen gjorts en ingående analys av vilka krav som bör ställas påen kontinuerlig uppföljning inom samtliga områden som kan beröras av ett beslutom en reformerad livsmedelspolitik. De ansvariga myndigheterna ges i uppdragatt noga följa utvecklingen inom sina ansvarsområdensamt att regelbundet redovisa utvecklingen och eventuella behov av åtgärdertill regeringen. Som anförts är det också angeläget att hålla kontinuerligakontakter med näringen. Det bör framhållas att det alltid föreliggermöjligheter för t.ex. de politiska partierna att ta initiativet till ytterligareåtgärder om så skulle visa sig nödvändigt. Den demokratiska processen bådeinom och utanför utgör över huvud taget en garanti för att eventuellanegativa effekter inte kommer att passera obemärkta. För utskottets del kanframhållas t.ex. att systemet med offentliga utfrågningar särskilt i en viktigsamhällsfråga som denna utgör ett effektivt sätt att erhålla en allsidiginformation om hur omställningsarbetet förlöper under övergångsperioden.Givetvis kan det förutsättas att och utskottet genom både formellaoch informella kontakter kommer att hållas underrättade om utvecklingen. Motslutet av omställningsperioden bör en mer samlad uppföljning göras. 1 enlighetmed vad som föreslås i motion JoSS yrkande 7 bör en utvärdering avomställningsarbetet föreläggas . Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna. Samtliga här aktuella motioner är såutformade att de bör innefattas i detta tillkännagivande. Vissamyndighetsfrågor l989/90:JoU25 En översyn av den centrala myndighetsorganisationen har påbörjats (dir. 1990:8). Den särskildautredaren har att analysera såväl framtida arbetsuppgifter som behovet avresurser på central myndighetsnivå och mot denna bakgrund lägga fram förslagtill ny myndighetsorganisation. De myndigheter som i första hand berörs ärlantbruksstyrelsen och statens jordbruksnämnd. Av direktiven framgår attutgångspunkten för utredningsarbetet skall vara att genom en förutsättningslösomprövning anpassa den statliga administrationen till en ny livsmedelspolitiksåväl på kort sikt som efter en övergånperiod. 1 direktiven konstateras vidareatt myndigheternas verksamhet i ökad utsträckning kommer att präglas av debeslut som redan fattats vad gäller miljöåtgärder inom jordbruket, djurskydd,djurmiljö och utveckling av alternativa produktionsformer. Som anförts iregeringens proposition om en ny regional förvaltning (prop. 1988/89:154)kommer lantbruksnämndernas arbete i samband med övergången till en nylivsmedelspolitik att få stor betydelse för genomförandet. Regeringenkonstaterade också alt en förutsättning härför är en stark styrning fråncentral myndighetsnivå. Lantbruksnämnderna skall enligt beslut ingåi den nya fr.o.m. . Särskilda åtgärder för attbevara den flexibilitet som finns i lantbruksnämndernas organisationskall därför vidtas . Den centralaorganisationskommitté som tillsatts för genomförande av en ny regional statligförvaltning (dir. 1990:9) skall särskilt uppmärksamma dessa frågor. kommer nya och ökade krav attställas på myndighetsorganisationerna. Den översyn som påbörjats av dencentrala myndighetsorganisationen bör leda till att resurser kan frigöras såatt åtgärder i samband med omställningen kan prioriteras. I vissa fall kommeromställningen också att kräva ökade resurser vid berörda myndigheter. De olika förslag till åtgärder som föreslagits, dels somen följd av den föreslagna omställningen av livsmedelspolitiken, dels på grundav behovet av särskilda övergångsåtgärder med anledning av denna omställning,kommer att prägla arbetsinriktningen vid lantbruksverket under de kommandeåren. Därvid åsyftas i första hand arbetet med åtgärder för skuldsatta jordbrukarei form av rådgivning och awecklingsstöd, stöd till landskapsvårdande åtgärdersamt omställnings- och anläggningsstödet. Dessa åtgärder omfattar sammantageten mycket stor andel av samtliga företag. Vissa arbetsuppgifter som i daghandhas av regleringsföreningarna kommer att hanleras av jordbruksnämnden efterden . Med hänsyn till att vissa åtgärder kommer att behövavidtas eller förberedas redan under /91 kommer myndigheternaredan under detta år att behöva vidta vissa omdisponeringar i sin nuvarandeverksamhet och också tillföras ytterligare resurser. Sammantaget innebärpropositionen att det resursbehov som omställningen medför börtäckas inom ramen för befintliga och föreslagna anslag I989/90:JoU25 samt dedelar av regleringsekonomin som i det föregående har föreslagits skallbehållas övergångsvis. Utskottet har ingen erinran mot regeringens överväganden idetta avsnitt. Enligt motion JoS6 (fp) yrkande 12 bör möjlighet nu finnas attminska personalen inom lantbruksadministrationen. Utskottet utgår från attmöjligheterna till effektiviseringar och rationaliseringar i myndighetsarbetettas tillvara i den utsträckning som medges av beslutet om en avreglering av jordbruket.Dessa frågor bör i första hand behandlas i samband med kommande budgetberedningför respektive myndighetsområde. Motionen bör utöver det anförda inte föranledanågon åtgärd. Förslagen i detta avsnitt innebär att lagen oniprisreglering på jordbrukets område bör upphävas. Lagen bör ersättas med en nylag om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. I lagen bör tas in bestämmelserom införselavgifter, fettvaruavgifter och avgifter för att utjämna industrins kostnaderför råvaror. I huvudsak kan bestämmelserna i prisregleringslagen, med endastredaktionella ändringar, överföras till den nya lagen i de här aktuelladelarna. Till den nya lagen bör också föras gällande bestämmelserom skyldighet för slakterier m.fl. företag att betala ut prisstöd.Bestämmelserna härom finns nu i en särskild lag (1974:1021) om utbetalning avpristillägg på kött. Skyldigheten bör utvidgas till att omfatta också mejeri ifråga om prisstöd för mjölk. Bestämmelser om en avveckling av prisregleringen under ettantal år vad gäller vissa varor bör tas in i en särskild lag om införande avlagen om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. 1 det föregående har föreslagits att brukningspliktenenligt skötsellagen skall slopas liksom kravet på tillstånd för att få tajordbruksmark ur produktion. 1 stället har föreslagits att det skall införas enskyldighet för den som vill lägga ned jordbruksmark att anmäla detta. Anmälningsskyldighetenskall omfatta, förutom , all betesmark oavsett om den är kultiveradeller inte. Bestämmelser som reglerar brukningsskyldigheten finns i 3,9 och 10 §§. 1 3 § stadgas att jordbruksmark, som med hänsyn till läge, beskaffenhet och övriga omständigheter är lämplig för jordbrukspro duktion, skall brukas så att markens produktionsförmåga tas till vara på ett ändamålsenligt sätt. Bestämmelserna i 9 § ger lantbruksnämn den befogenheter att meddela förelägganden att vidta åtgärder om brukningsplikten inte fullgörs. Har ett sådant föreläggande meddelats och avser föreläggandet inte en åtgärd av bara ringa omfattning kan markägaren med stöd av 10 § begära inlösen av fastigheten. Dessa ,t, bestämmelserbör upphävas om brukningsplikten slopas. Bestämmelsernaom tillståndsplikt i 4 § skötsellagen innebär att den /90:JoU25 som villta jordbruksmark ur produktion skall ha tillstånd till detta, utom när åtgärdenär av ringa betydelse eller när det sker för att marken skall tas i anspråk förföretag som har prövats i särskild ordning. Anmälningsskyldigheten bör ha sammaomfattning. Också i naturvårdslagen finns bestämmelser omanmälningsplikt i vissa fall. Enligt 20 § skall således, med vissa undantag,samråd ske med om sådana arbetsföretag som väsentligt kan kommaatt ändra naturmiljön. Samrådet skall äga rum innan företaget utförs.Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kan också föreskriva attinom landet eller del därav anmälan för samråd alltid skall göras i fråga omsärskilda slag av arbetsföretag. Bestämmelserna i naturvårdslagen är emellertid intetillräckliga i det nu aktuella sammanhanget. Den anmälningsskyldighet som börbli följden av att brukningsplikten och tillståndskravet slopas bör åtminstoneinledningsvis omfatta all nedläggning av jordbruksmark. Den bör heller intevara beroende av om något arbetsföretag skall utföras på marken eller inte. Bestämmelserna i naturvårdslagen behöver därförkompletteras med en generell anmälningsskyldighet enligt skötsellagen vid allnedläggning av jordbruksmark. Anmälningsskyldigheten enligt skötsellagen bördock så långt möjligt samordnas med samrådsskyldigheten enligt naturvårdslageni administrativt hänseende. Med jordbruksmark avses i skötsellagen ochkultiverad betesmark som ingår i fastighet, som är taxerad somjordbruksfastighet. Bestämmelser härom finns i 1 §. Naturliga betesmarkeromfattas således inte av lagen. För att anmälningsplikten skallomfatta också sådana marker bör tillämpningsområdet för lagen utvidgas. Dettasker enklast genom att kravet på att betesmark skall vara kultiverad för attomfattas av lagen får utgå. bör, som arbetsgruppen har föreslagit, varaden myndighet som skall handlägga nedläggningsfrågorna. börsamråda med kommunen. Anmälningsskyldigheten bör fullgöras åtta månader innanmarken tas ur produktion med möjlighet för att förlänga tiden omdet finns särskilda skäl från naturvårdssynpunkt eller från kulturmiljösynpunkt.Länsstyrelsen bör emellertid i ett anmälningsärende också kunna besluta omkortare tid än , t.ex. om det är uppenbart att jordbruket på markenbör få läggas ned på det sätt som markägaren önskar eller överenskommelse omsättet för nedläggningen har träffats. Bestämmelserna om anmälningsskyldighet innebär att anmälanalltid måste göras om jordbruksmark skall tas ur produktion. Anmälan skallgöras oavsett om marken skall användas för något annat ändamål eller inte. Att en anmälan gjorts medför inte utan vidare attmarkägaren alltid bara kan låta marken ligga. Definitivt nedlagd jordbruksmark som är lämplig för virkesproduktion och som inte används för något annat 134 ändamål ärnämligen enligt skogsvårdslagen att betrakta som skogs- 1989/90:JoU25mark. I skogsvårdslagstiftningen finns bestämmelser om att skog skall anläggaspå sådan mark . För att skapa tillräcklig flexibilitet iproduktionssystemet måste det vara tillåtet för en markägare att låta åkermarkvila . Är avsikten att återuppta brukandet när förutsättningarnamedger det måste marken anses fortfarande vara jordbruksmark. I sådana fallskall därför någon anmälan om nedläggning inte göras. Marken blir inte helleratt anse som skogsmark så länge driften inte kan anses definitivt nedlagd. Är det däremot så att jordbruksdriften definitivt läggsned skall anmälan alltid göras. Den omständigheten att en markägare underlåteratt göra anmälan innebär inte att skogsvårdslagens bestämmelser omplanteringsskyldighet inte skulle gälla. Den föreslagna utvidgningen av tillämpningsområdet förskötsellagen till att omfatta också naturliga betesmarker innebär att en följdändringbör göras i 3 § ädellövskogslagen (1984:119). 1 paragrafens första stycke 3 böruttryckligen anges att fråga är om trädbestånd på icke kultiverad betesmark.Därmed blir ädel lövskogslagens tillämpningsområde oförändrat. I motion Jo56 (fp) yrkas att åttamånadersgränsen inormalfallet blir en tremånadersgräns (yrkande 1). Enligt motion JoSS (m)yrkandena 18 och 19 bör anmälningstiden vara och en uppföljning aveffekterna göras av den föreslagna ändringen. Risken för att stora arealerläggs för fåfot och förbuskas påpekas. Enligt motion Jo86 (s) yrkande 4 börtillstånd kunna vägras om nedläggning är olämplig av regionalpolitiska skäl. Imotion JoSO (mp) yrkas att den tid varunder myndigheten skall reagera skallinfalla . Enligt de fristående motionerna Jo274 (m) yrkande 8 och Jo312(m) yrkande 2 bör skötsellagen ändras. Bl.a. föreslås att tillståndspliktenersätts med en anmälningsplikt. I motion Jo239 (mp) yrkas ett generellt förbudmot plantering av gran på jordbruksmark. I motion Jo8S2 (mp) yrkande 10hemställs om förbud mot övergång från jordbruksmark och lövskogsdominerad marktill barrskogsdominerad mark inom försurningskänsliga områden. Med hänsyn bl.a. till det behov av omställning inomjordbruksproduktionen som uppstår till följd av en livsmedelspolitisk reformanser utskottet det naturligt att brukningsplikten enligt skötsellagen avskaffas.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att tillståndsplikten ersätts med enanmälningsplikt. Motion Jo86 yrkande 4 avstyrks. Den i propositionen föreslagna åttamånadersgränsen, somvid sär skilda skäl kan förlängas , utgör en rimlig avvägning mellan olika intressen. Utskottet avstyrker motionerna Jo56 yrkande 1, 135 JoSOyrkande 11 och JoSS yrkande 18. Frågan omeffekterna av lagändringen enligt tnotion JoSS yrkande 1989/90:JoU25 19 börkunna behandlas inom ramen för den uppföljningsvérksamhet som utskottetbehandlat i det föregående. Motionerna Jo274 och Jo312 i berörda delar är i huvudsaktillgodosedda genom den föreslagna lagändringen. Utskottetavstyrker motion Jo239. Vidareavstyrks motion JoSS2 yrkande 10. Vissa frågor angående livsmedelskontioll biföll en proposition orifilivsmedelskontroll (prop. 1988/89:68, JoU 14, rskr. 263), Riksdagsbeslhlétinhébär bi,a. ätt nya bestämmelser om köttkontroll införs fr.o.m. den 1 juli1990 genom att lagen (1959:99) om köttbesiktning m.m. upphäVs och ersätts medföreskrifter om köttkontroll som meddelas med §töd av livsmedelslagen. Som enföljd av de aktuella ändringarna föreslogs i den lagrådsremiss som föregickpropositionen om livsmedelsköfitroll dels en redaktionell ändring i 7 § lagen(1967:340) om prisi-egierifig på jordbrukets område, dels några smärre redaktionellaändringar i 2 § lagen (1974:1021) om utbetalning av pristillägg på kött. Medhänsyn till det sena ikraftträdandet ansåg jordbruksministern att propositionenom livsmedelskontroll inte borde omfatta de aktuella ändrinförsla-gen. Dessaföreslås i stället . Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådetsyttrande över förslagen finns intaget i prop. 1988/89:68 om livsmedelskontroll.I 7 § görs också, på framställning av jordbruksnämnden, ett klarläggande avtullnummerklassificeringen i punkten k. Ändringarna bör träda i kraft den 1juli 1990. Den nya ordningen när det gäller kontrollen av köttinnebär att köttbesiktningskungörelsen (1968:406) och kungörelsen (1958:116) omviss offentlig kontroll av Ijäderfåslakterier kan upphävas. Kungörelserna hardelvis sådant innehåll att frågan om deras upphävande till följd av reglerna iregeringsformen måste underställas . Båda kungörelserna bör upphöraatt gälla vid utgången av . har föreslagits att kungörelsen (1958:528) medvissa bestämmelser angående utförsel av smör, ost och ägg och kungörelsen(1950:506) med vissa bestämmelser angående utförsel av fisk, fiskrom ochfiskkonserver samt kungörelsen (1959:187) angående kvalitetsbenämning påmatpotatis upphävs. Även dessa kungörelser har delvis sådant innehåll attfrågan om deras upphävande måste underställas . Kungörelsen med vissa bestämmelser angående utförsel avfisk, fiskrom och fiskkonserver bör upphöra att gälla vid utgången av december1990, medan kungörelsen med vissa bestämmelser angående utförsel av smör, ostoch ägg samt kungörelsen angående kvalitetsbestämning på matpotatis börupphöra att gälla först vid utgången av . Utskottet tillstyrker de här redovisade förslagen. När detgäller kvali tetskontrollen av ägg hänvisas till utskottets uttalanden i ett föregående 136 avsnitt. Följdändringari annan lagstiftning i989/90:JoU25 1 ett antal lagar angående skatt och förmånsrätt förskattefordring finns hänvisningar till prisregleringslagen. Ersätts den lagenmed en ny lag om avgifter på vissa jordbruksprodukter innebär det attföljdändringar måste göras i de lagarna. Förslag om nödvändiga följdändringarkommer enligt propositionen att läggas fram i annat sammanhang. Anslagsfrågor för /91 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Sorn framgår av propositionen har lantbruksstyrelsenlämnat förslag till uppföljning av riksdagsbeslutet om miljöförbättrandeåtgärder. Efter reriiissbehandlingen av styrelsens förslag ämnarjordbruksministern återkomma till dessa frågor och till utformningen av debidrag som lämnas till investeringar i gödselvårdsanläggningar. I motion Jo246 (c) yrkande 10 föreslås en höjning av anslagettill 115 milj.kr. i syfte att möjliggöra en höjning av bidraget till investeringari gödselvårdsanläggningar. 1 avbidan på kommande förslag om bidragssystem m.m. pådetta område avstyrker utskottet motion Jo246 och tillstyrker regeringensförslag om medelsanvisning. Stöd till skuldsatta jordbruksföretag 1 enlighet med utskottets ställningstaganden i detföregående tillstyrks regeringens förslag. Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringensförslag. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område Utskottets ställningstaganden under avsnittetÖvergångsåtgärder innebär att delposten Övergångsåtgärder bör höjas med 600milj.kr. Utskottets förslag om höjning av awecklingsersättningen förmjölkproducenter bör inte föranleda någon höjning av anslaget,som är ett förslagsanslag. Det särskilda anslaget till stöd till konsumentorganisationerbör som utskottet framhållit i avsnittet om konsumentfrågor tills vidareanvisas som en delpost under detta anslag. Sammanlagt bör således anslagethöjas med 602 milj.kr. I övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag ochavstyrker motion JoSS (m) yrkandena 15, 16 och 26 om successiv minskning av mjölk subventionerna och avskaffande av leveranstillägget för mjölk. Likaså avstyrks motion Jo274 yrkande 14. Vidareavstyrks motion Jo207 (c) om bibehållna mjölksubventioner. Inköpav livsmedel m.m. för beredskapslagring m.fl. anslag 1989/90:JoU25 Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffandeanslagen C 4 Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring och C S Kostnaderför beredskapslagring av livsmedel m.m. Beträffande C 6 Prisstöd tilljordbruket i norra och C 8 Stöd till sockerbruken på och Gotlandhänvisas till utskottets ställningstagande i det föregående. Särskilda åtgärder för jordbruket i norra Utskottet har i det föregående föreslagit en uppföljningav det särskilda åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra och att 50milj.kr. anvisas för ändamålet under /91. Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringensförslag om ett reservationsanslag på 100 milj.kr. för /91.Vidare har utskottet föreslagit att ytterligare 30 milj.kr. anvisas förnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. 1 motion Jo66 (m) föreslås att en professur inrättas isydsvensk växtodling. I motion JoSO (mp) yrkande 8 framhålls det angelägna i attFoU-arbetet i markvård, ekologiskt lantbruk, livsmedelskontroll och energigrödorintensifieras. 1 motion Jo93 (c) yrkande 2 anförs att Sverigeslantbruksuniversitet bör tilldelas 100 milj.kr. för ett utvecklingsarbete isyfte att använda åkermarken på ett samhällsriktigt sätt. Något yrkande ommedelsanvisning för detta ändamål framställs dock inte i motionen. Utskottet har ingående behandlat olika frågor omforskning och utveckling i samband med beredningen av forskningspropositionen(prop. 1989/90:90, 1989/90:JoU17). Utskottet saknar anledning att i dettasammanhang gå närmare in på frågor som ej omfattas av den livsmedelspolitiskapropositionen. Med hänvisning härtill avstyrks motion Jo66. De synpunkter som framförs i motionerna JoSO och Jo93tillgodoses delvis genom utskottets beslut om forskningen och genom de uttalandensom gjorts i det föregående om omställningsåtgärderna. Motionerna påkallar iövrigt ingen åtgärd från sida. Investeringsstödtill bättre djurmiljö 1989/90:JoU25 Utskottet har i detta sammanhang inget underlag för attbedöma vare sig investeringsbehovet eller behovet av särskilda stimulanser tillom- och nybyggnad av djurstallar. Utskottet avstyrker därför yrkande 22 ivpk-motionen Jo68 om investeringsstöd till förbättrad djurmiljö. Stimulansbidrag till jordbruk i tätorter I motion Jo208 (vpk) förordas ett system medinvesteringsstöd och stimulansbidrag till stadsbondgårdar i syfte bl.a. att ökastadsbefolkningens kunskaper och sociala välbefinnande. Med stadsbondgårdaravses bondgårdar med central placering vilka dels kan utgöra träffpunkt fört.ex. de boende i ett stadsområde, dels fungera som utrymme för rekreation pågrönytor. Genom förekomsten av stadsbondgårdar får man en naturligsamlingspunkt för unga och gamla som de sociala problemen minskar.Barn och ungdomar får bättre kunskaper om hur ett jordbruk fungerar. För skoloroch daghem är det en fantastisk tillgång att ha nära till en riktig bondgård. Enligt utskottets mening svarar de s.k. 4H-gårdarna i höggrad mot de önskemål som framförs i motionen. Enligt uppgift finns det 55sådana gårdar i landet, varav många är lokaliserade i storstadsområdena runtStockholm, och . Huvuddelen av t.ex. de gårdar som ligger iStockholms län ligger på bekvämt avstånd från närmaste tätort. Verksamheten med4H-gårdarna uppbär vissa kommunala bidrag och landstingsbidrag samt statligtstöd från . Emellertid tycks motionen avse företag med placering ibetydligt mer centrala stadsdelar än vad som är fallet med 4H-gårdarna.