bet · GD01SfU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Huset skall således användas eller vara avsettatt användas för ägarens eller närståendes permanenta boende eller somfritidsbostad. Även bostadsrättslägenhet i s.k. äkta bostadsrättsföretagräknas som privatbostad. I propositionen anges vidare att skuld som hänför sigtill sådana tillgångar inte heller i fortsättningen får räknas av mot annanförmögenhet. Isyfte att ytterligare uppmuntra ålderspensionärer till förvärvsarbete föreslås vidare att för den som har ålderspension skall vid inkomst prövningen bortses även från vad som i proposition 1989/90:110 defi- 10 nieras sominkomst av aktiv näringsverksamhet. I princip gäller att en 1989/90:SfU20 verksamhetutgör aktiv näringsverksamhet om den skattskyldige i inte oväsentlig omfattningarbetat i verksamheten. I propositionen föreslås vidare att inkomstavdraget höjstill av den beräknade årsinkomsten som överstiger . för gift och . för ogift pensionär. Som skäl för denna ändring anförs att denföreslagna höjningen av statsbidraget till KBT tillsammans med de föreslagnaförändringarna vid inkomstprövningen och beräkningen av bostadskostnad förfastighet kommer också de pensionärer till del som får sänkt inkomstskatt genomden föreslagna skattereformen. Den ändrade beräkningen av bostadskostnaden närpensionären innehar privatbostadsfastighet innebär dels att fastighetsskattskall inräknas i bostadskostnaden, dels att bostadskostnaden skall minskas med30 % av räntorna för lån som belöper sig på fastigheten. Det sistnämnda medförsåledes att av ränteutgifterna ingår i bostadskostnaden. I motion 5167 begär m.fl. i yrkande 1avslag på propositionen även vad gäller förändringar i KBT-reglerna. Motionärernabegär i stället i yrkande 2 (delvis) förslag om en höjning av KBT med entredjedel av de av regeringen föreslagna höjningarna. Som skäl för en lägrekompensation också när det gäller KBT åberopar motionärerna förslagtill finansiering av skattereformen. I motion 5166 yrkande 2 begär och EvaGoés ett tillkännagivande om att skillnaderna i olika kommuner vad gäller KBTbör uppmärksammas. Motionärerna anser att bostadstillägget bör beräknas medutgångspunkt i den verkliga hyreskostnaden på orten för en tvårumslägenhet närdet gäller ensamstående och för en trerumslägenhet när det gäller makar. I motion S164 yrkande 4 begär m.fl. avslagpå förslaget att KBT skall reduceras av den beräknade årsinkomsten.Motionärerna hänvisar särskilt till att pensionärernas grundavdrag i det nyaskattesystemet kommer att trappas av ännu snabbare än . Motionärerna begärvidare i yrkande 5 att vid beräkning av avkastning av förmögenhet skall någonförhöjning av avkastningen i förhållande till förmögenhetens värde inte ske. Enligt utskottets uppfattning kommer de förslag tillförstärkning av KBT-förmånerna som regeringen lagt fram att medföra en rejälkompensation till de pensionärer som har de lägsta inkomsterna. Utskottetdelar även regeringens uppfattning att det är motiverat att i stället höjainkomstavdraget för att inte personer med något högre inkomster skall få förstor kompensation. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna 5f67yrkandena I och 2 i dessa delar och 5164 yrkande 4. Utskottet välkomnar även förslaget attprivatbostadsfastighet och privatbostad inte längre skall beaktas vid inkomstberäkningen, vare sig som avkastning av själva fastigheten e.d. eller som underlag vid beräk ningen av den särskilda förhöjningen av avkastningen av förmögenhe ten. Enligt utskottets mening bör det dock tydligare framgå av lagtex ten att sådana bostäder inte skall påverka inkomstberäkningen i något 11 avseende, och utskottet lägger därför fram förslag till ny lydelse av Förslaget i motion 5f64 yrkande 5 att helt bortse /90:SfU20 förmögenhetvid beräkning av den särskilda förhöjningen är utskottet inte beretttillstyrka, och motionen bör därför avslås. Vad härefter gäller de skillnader mellan olika kommunervid utgivande av KBT som påtalas i motion Sf66 yrkande 2 vill utskottet erinraom att skillnaderna utgör ett av skälen till regeringens förslag att höjagränsen för hur stor del av bostadskostnaden som utgör grund för KBT. Fråganbehandlades även i betänkandet 1989/90;5fU9, varvid utskottet anförde attkommunerna fritt får besluta om förmånligare regler lör KBT än de grundreglersom utgör en förutsättning för rätt till statsbidrag. Utskottet framhöll ocksåatt de skillnader i KBT-grunderna som därvid kan uppstå är en följd av detkommunala självstyret. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkerbifall till motion 5f66 yrkande 2. Särskilt pensionstillägg (prop. 1989/90:117) I proposition 1989/90:117 föreslås att föräldrar, som pågrund av vård av ett sjukt eller handikappat barn har gått misteom förvärvsinkomster, skall kompenseras ekonomiskt genom ett särskiltskattefritt pensionstillägg till folkpension i form av ålderspension. För att få förmånen skall föräldern ha vårdat barnet underminst . Pensionstillägget utges då av basbeloppet perkalenderår. Har vårdtiden överstigit ökas beloppet av basbeloppetper vårdar upp till en vårdtid av . Högsta pensionstillägg som kan utgesper kalenderår utgör sålunda av basbeloppet. Vid förtida eller uppskjutetuttag av ålderspensionen minskas repektive ökas pensionstillägget imotsvarande mån som pensionen. Med enförälder skall likställas den som under vårdåren 1. i egenskap avsärskilt förordnad förmyndare har haft den rättsliga vårdnaden om barnet, 2. medsocialnämndens medgivande har haft hand om barnet för stadigvarande vård ochfostran i syfte att adoptera det, eller 3. har varit giftmed barnets förälder eller har eller har haft barn med denne om de varaktigtbott tillsammans. Den som var särskilt lörordnad förmyndare ochvårdnadshavare för barnet då det fyllde eller detdessförinnan ingick äktenskap, skall om vården fortsätter efter denna tidpunktlikställas med sådan förmyndare. Någon övre åldersgräns ligger inte i uttrycket barn, utanhär åsyftas endast relationen mellan den vårdade och vårdaren. Däremot kommer en undre åldersgräns att finnas genom att ett krav uppställs på att barnet under större delen av vårdåret skall ha fått hel förtidspension eller helt sjukbidrag jämte handikappersättning enligt lagen om allmän försäkring. Dessa förmåner kan endast utgå sedan barnet fyllt . Enligt särskilda övergångsregler till lagstiftningen skall dock med vård- år likställas varje kalenderår t.o.m. , under vilket föräldern vårdat sjukt eller handikappat barn som inte uppnått ., och barnet har fått vårdbidrag i form av invaliditetsersätt- ning.Sådan ersättning skall ha utgått och 1989/90:SfU20 övriga årfram t.o.m. under större delen av året. Motivet för dessa särskildaregler är att invaliditetsersättningen, till skillnad från vad som är falletmed vårdbidraget, inte varit ATP-grundande. Förälder får tillgodoräknas vårdar t.o.m. åldereller, om föräldern är född under något av åren 1911 1927, . Under sådana år som föräldern har fått förtidspension eller sjukbidragenligt lagen om allmän försäkring under större delen av året ellertillgodoräknats pensionspoäng, alternativt skulle ha tillgodoräknats ATP-poängom tilläggspensionsavgift hade betalats inom föreskriven tid ellerundantagande från ATP inte gällt, kan vårdar inte tillgodoräknas föräldern. I motion 5162 av m.fl. begärs i yrkande 1ett tillkännagivande om att det särskilda pensionstillägget i första hand skalltillförsäkra dem som redan genomfört vårdinsatser en bättre pension. Förslagetbör, menar motionärena, ses som en provisorisk lösning för redan genomfördavårdinsatser, men måste det bli möjligt att tillförsäkra anhörigapensionsgrundande inkomst när vården ges. Beträffande det föreliggandeförslaget begär motionärerna i yrkandena 57 att i tre hänseendenbeslutar utvidga möjligheten att få det särskilda pensionstillägget.Motionärerna vill dels att den som sedermera får barn med föräldern skalljämställas med förälder om de varaktigt bott tillsammans, dels att de som haftmycket låga inkomster och därför ett lågt berättigande till ATP under vårdårenskall ges rätt till den nya förmånen dels ock att varje vårdar från första åretskall ge rätt till pensionstillägg för att undvika tröskeleffekter. Den avgränsning av personkretsen som föreslagits ipropositionen överensstämmer med vad som gäller beträffande rätten att uppbäraföräldraförsäkring vid barns födelse, och utskottet finner inte anledning atttillstyrka att även personer som haft en annan relation till föräldern vidtiden för vården skall tilldodoräknas vårdar. Beträffande villkoret attATP-poäng inte får ha tillgodoräknats föräldern under vårdåret sammanhängerdetta med syftet med propositionen, nämligen att kompensera den som avståttfrån förvärvsarbete för att vårda barnet. Utskottet kan inte heller i denna deltillstyrka motionen. Vad slutligen avser kravet i propositionen att minst tioår skall föreligga för att pensionstillägg skall utges motiveras detta med attförmånen bör förbehållas den som vårdat ett sjukt ellerhandikappat barn. Utskottet delar i denna del föredragande statsrådetsuppfattning att det därvid är rimligt att kräva som k val ifikatio nsgru nd. Utskottet biträder på grund av det anförda propositionensförslag. Utskottet ser i likhet med vad som framhållits i såväl propositionen som motionen det särskilda pensionstillägget som en övergångslösning för dem som inte kommit i åtnjutande av vårdarlön, och något särskilt uttalande härom från sida är inte påkallat. I propositionen framhålls också att bör vårdbidrag eller vårdarlön som är pensionsgrundande ersättningar ges till föräldrar i den nu aktuella 13 situationen.Det yrkande om vårdarlön som väckts i motionen liksom 1989/90:SfU20 ettyrkande om handikappades rätt till eget boende har av utskottet överlämnatstill socialutskottet för behandling. Utskottet behandlar slutligen yrkande 2 i motionen.Motionärerna begär här ett tillkännagivande om att vårdbidraget skall utgå med2,5 basbelopp per kalenderår. Vårdbidraget motsvarar beloppsmässigt vad som utges i helförtidspension som folkpension jämte pensionstillskott, 196 %av basbeloppet. Som framgår ovan tillstyrker utskottet ett förslag iproposition 145 om att pensionstillskottet skall höjas fr.o.m. den 1januari 1990. Vårdbidraget skulle då komma att utges med 2 basbelopp . har vid ett fiertal tillfållen på förslag avutskottet avslagit motionsyrkanden om en höjning av vårdbidragets belopp till2,5 basbelopp. Senast detta skedde var vid behandlingen avutskottets betänkande SfU9. Utskottet hänvisar till detta betänkande ochavstyrker bifall till motionen även i denna del. Undantagandepensionärer (prop. 1989/90:148) har beslutat (1989/90:SfU9, rskr. 152) attpensionstillskott fr.o.m. skall kunna utges till pensionärersom har eller har haft undantagande från ATP med beaktande endast av den ATPsom faktiskt utges, och har begärt ett lagförslag från regeringen. Regeringen lägger i propositionen fram förslag tilllagändring i enlighet härmed. Lagändringen får även konsekvenser vid inkomstberäkningenför kommunalt bostadstillägg och vid beräkningen av hustrutillägg. Förslaget har inte föranlett några motionsyrkanden, ochutskottet biträder detsamma. En höjning av pensionstillskotten beräknas i proposition145 medföra en ökning av kostnaderna under anslaget D 2. Folkpensioner med 385milj. för /91. Höjningen av handikappersättningen ochvårdbidragets merkostnadsdel beräknas öka kostnaderna under samma anslag med 25milj. för samma budgetår. 1 propositionen föreslås därför att riksdagenutöver vad som tidigare anvisats till Folkpensioner skall anvisa ytterligare410 . för /91. Höjningen av taket för kommunalt bostadstillägg beräknas iproposition 145 öka kostnaderna för statsbidrag till kommunerna med 95 milj.kr. eller för /91 med 47,5 milj. kr. De ändradeinkomstprövningsreglerna beräknas inte medföra någon merkostnad, men däremotden ändrade beräkningen av bostadskostnaden för fastighet. Kostnaden för den senareändringen beräknas till 25 milj. per åreller för /91 till 12,5 milj. kr. Anslaget D 3. 1989/90:SfU20 Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension föreslåsdärför i propositionen ökat med 60 milj. kr. Beträffande kostnaderna för förslagen i proposition 148har vid sitt beslut om att pensionstillskott skall utgå utan hänsyntill undantagande från ATP vid beräkningen av anslaget D 2. Folkpensioner(prop. 1989/90:100 bil. 7, SfU9, rskr. 152) ökat anslaget till följd av sådanakostnader med 130 milj. kr. Däremot har hänsyn inte tagits till denmerbelastning som uppkommer på anslaget D 3. Bidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension. Merbelastningen beräknas till 5 milj. kr. /91, varför i propositionen föreslås att anslaget i fråga skallökas med detta belopp. Sammantaget innebär förslagen i propositionerna 145 och148 att till Folkpensioner skall anvisas ytterligare 410 milj. kr. och tillBidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension ytterligare 65 milj. kr. I motion Sf67 yrkande 1 begär m.fl.avslag på proposition 1989/90:145 även såvitt avser medelsanvisningen. Med hänvisning till att utskottet ovan har tillstyrkt ipropositionerna 1989/90:145 och 1989/90:148 föreslagna förändringar,tillstyrker utskottet även regeringens förslag till medelsanvisning. MotionSf67 yrkande 1 bör därför avslås i denna del. Kostnaderna för det nya pensionstillägget föreslås belastaett nytt anslag under femte huvudtiteln benämnt Särskilt pensionstillägg. Medhänsyn till att den nya lagstiftningen skall träda i kraft den 1 januari 1991kommer hälften av årskostnaden eller 17 milj. kr. för pensionstillägget attbelasta anslaget. Finansieringen föreslås ske på samma sätt som skerbeträffande övriga pensionsförmåner, dvs. genom socialavgiften tillfolkpensionen och över statsbudgeten. Utskottet har inte någon erinran mot propositionensförslag i denna del. 1. beträffandehöjd grundpension attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5167 yrkande 1 i denna del och1989/90:5166 yrkande 1, 1(c) 2(mp) 2. beträffande uppföljning avkostnadsutvecklingen att avslår motion 1989/90:5167 yrkande 3, 3(c, mp) 3. beträffande beräkningsgrunden förbasbeloppet attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5f63, 1989/90:5164 yrkande 1 och1989/90:5168 yrkande 1, 4(m) 5(v, mp) 4. beträffandeett särskilt okorrigerat "basbelopp" attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Sf65 och 1989/90:5167 J5 6 (m,c) 1989/90:SfU20 5. beträffandehöjda pensionstilbkott attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:145 och med avslag på motionerna1989/90:5164 yrkandena 2 och 3, 1989/90:5167 yrkandena 1 och 2 i dessa delaroch 1989/90:5168 yrkande 2 antar i propositionen framlagt förslag till lag omändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott, 7(m) 8(c) 6. beträffandehandikappersättning och vårdbidrag attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:145 och med avslag på motion1989/90:5167 yrkande 1 i denna del antar i propositionen framlagt förslag tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 7. beträffandegrunderna för KBT attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:5f66 yrkande 2 och 1989/90:Sf67yrkandena 1 och 2 i dessa delar lägger proposition 1989/90:145 i denna deltill handlingarna, 9(c) 10(mp) 8. beträffandeberäkningen av bostadskostnad attriksdagen med avslag på motion 1989/90:5167 yrkande 1 i denna del läggerproposition 1989/90:145 i denna del till handlingarna, attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:145 och med avslag på motionerna1989/90:5164 yrkande 4 och 1989/90:5167 yrkande 1 i denna del antar ipropositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1962:392) omhustrutillä och kommunalt bostadstillägg till folkpension, 11(m) 10. beträffandeavkastning av privatbostad m.m. attriksdagen med anledning av proposition 1989/90:145 och med avslag på motion1989/90:5167 yrkande 1 i denna del antar i bilaga 4 som Utskottets förslagbetecknade förslag till 1. lag om ändringi lagen (1989:1047) om ändring i lagen (1988:1527) om ändring i lagen(1988:883) om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension, 2. lag om ändringi lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring, 11. beträffandeslopad förmögenhetsprövning attriksdagen avslår motion 1989/90:5164 yrkande 5, 12(m,fp) 12. beträffandesärskilt pensionstillägg attriksdagen antar de i proposition 1989/90:117 framlagda förslagen till 1. lag omsärskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård avsjukt eller handikappat barn, . 2. lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. 13. beträffande personkretsen m.m. 1989/90:SfU20 att avslår motion 1989/90:5162 yrkandena 1, 5 och 6, res.13 (fp) attriksdagen avslår motion 1989/90:5162 yrkande 7, res.14 (m, fp, c) 15. beträffandehöjt vårdbidrag attriksdagen avslår motion 1989/90:5162 yrkande 2, res.15 (fp) attriksdagen antar i proposition 1989/90:148 framlagt förslag till lag om ändringi lagen (1969:205) om pensionstillskott, 17. beträffandeanslag till särskilt pensionstillägg attriksdagen till Särskilt pensionstillägg för /91 under femtehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på , 18. beträffandeanslag till folkpensioner attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:145 och med avslag på motion1989/90:5167 yrkande 1 i denna del till förslagsanslaget Folkpensioner /91 anvisar . utöver vad haranvisat (1989/90:SfU9, rskr. res.16 (c) - villk. 19. beträffande bidrag till kommunalabostadstillägg till folkpen sion attriksdagen med bifall till propositionerna 1989/90:145 och 1989/90:148 och medavslag på motion 1989/90;5f67 yrkande 1 i denna del till förslagsanslagetBidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension för /91anvisar . utöver vad har anvisat (1989/90;SfU9,rskr. res.17 (c) - villk. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (), LenaÖhrsvik (s), (), (), (), HansDau (m), (), Margö (), (),(), () och (). 2 1989/90. Höjd grundpension (mom. 1) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "denna del. "bort ha följande lydelse: I propositionen föreslås en höjning av pensionstillskottenoch förbättringar av vissa andra folkpensionsförmåner. Enligt utskottets meningär de föreslagna åtgärderna otillräckliga för att kompensera pensionärerna föreffekterna av skattereformen. För att radikalt förbättra pensionärernaslivssituation bör i stället införas en rejäl grundpension, lika för alla. Viden sådan höjd grundpension behöver folkpension och pensionstillskott inteutges. Kommunala bostadstillägg behövs inte heller. Pensionen bör beskattas påsamma sätt som andra tjänsteinkomster, och de särskilda skattereglerna förpensionärer kan avvecklas. Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag om ett nyttgrundpensionssystem i enlighet med det anförda. Vad sålunda anförts börriksdagen med bifall till motion Sf67 yrkande 1 i denna del som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande höjd grundpension att med bifall till motion 1989/90:5167 yrkande 1 i denna del ochmed avslag på motion 1989/90:5166 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Höjd grundpension (mom. 1) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "denna del. "bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening kommer det nya skattesystemet attkraftigt missgynna de pensionärer som har låg ATP (mellan ca 0,83 och 1,5ATP-poäng). Dessa får inte heller del av de föreslagna höjningarna avpensionstillskotten. Regeringen bör därför återkomma med ett nytt förslag tilllösning av pensionärernas situation. Utskottet anser att därvid bör övervägasen höjning av folkpensionens grundnivå och , för att inte pensionärermed hög ATP skall bli överkompenserade, en lägre kompensationsnivå inom ATP.Det anförda bör med bifall till motion 5f66 yrkande 1 ges regeringen tillkänna. deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 1. beträffande höjd grundpension attriksdagen med bifall till motion 1989/90:5166 yrkande 1 och med anledning avmotion 1989/90:5167 yrkande I i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Uppföljningav kostnadsutvecklingen (mom. 2) i989/90:SfU20 (), () och MarianneJönsson (c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet förutsätter" och slutar med "intepåkallat." bort ha följande lydelse: Utskottet anser det viktigt att depensionärer som har låga inkomster får full kompensation för effekterna av skattereformensfinansiering. Regeringen bör därför särskilt följa kostnadsutvecklingen fördenna pensionärsgrupp men även för andra utsatta grupper, så att åtgärder kanvidtas om kompensationen inte visar sig tillräcklig. Det anförda bör med bifalltill motion 5f67 yrkande 3 ges regeringen till känna. deb att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffandeuppföljning av kostnadsutvecklingen attriksdagen med bifall till motion 1989/90:5f67 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Beräkningsgrunden för basbeloppet (mom. 3) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Vad härefter" och på s. 7 slutar med "tidigare uppfattning. "bort ha följande lydelse: Enligt tidigare riksdagsbeslut skall vid beräkningen avbasbeloppet bortses från prisförändringar som följer av vissabeskattningsåtgärder m.m. Basbeloppet för kommer att urholkas med nära3 % och för med ytterligare . Enligt utskottets mening är detdärför av väsentlig betydelse att sambandet mellan konsumentprisindex ochbasbeloppet bibehålls för att pensionärer och andra grupper skall kunna kännatrygghet och säkerhet. Beräkningsgrunden för basbeloppet måste snaraståterställas, och utskottet anser att detta skall ske fr.o.m. basbeloppet förår 1992. Det ovan anförda bör med bifall till motionerna 5164yrkande 1 och 5168 yrkande 1 ges regeringen till känna. deb att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 3. beträffandeberäkningsgrunden för basbeloppet attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:5164 yrkande 1 och 1989/90:5168yrkande 1 och med anledning av motion 1989/90:5163 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Beräkningsgrunden för basbeloppet (mom. 3) Margö () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Vad härefter" och på s. 7 slutar med "tidigare uppfattning." bort ha följande lydelse: 19 Enligttidigare riksdagsbeslut skall vid beräkningen av basbeloppet 1989/90:SfU20 fr.o.m. år1991 bortses från prisförändringar som följer av vissa beskattningsåtgärderm.m., och detta kommer att medföra en sänkning av pensionsförmånerna. mening kommer fiertalet förvärvsarbetande att avtalsvägen kompenserasig för skatteomläggningens effekter medan pensionärer inte har denmöjligheten. Pensionärer utan eller med lägre ATP kommer inte heller att påannat sätt kompenseras för skattereformens effekter, och särskilt gäller detpensionärer som inte får pensionstillskott. Utskottet anser därför att riksdagenbör upphäva sitt tidigare beslut så att basbeloppet även efter innevarande årföljer den allmänna kostnadsutvecklingen. Vad sålunda anförts bör med bifalltill motion Sf63 ges regeringen till känna. deb att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; 3. beträffandeberäkningsgrunden för basbeloppet attriksdagen med bifall till motion 1989/90:5163 och med anledning av motionerna1989/90:Sf64 yrkande 1 och 1989/90:5168 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Ett särskilt okorrigerat "basbelopp" (mom. 4) (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Vad gäller" och slutar med "yrkande 1." bort ha följandelydelse; Utskottet konstaterar att ändringar i reglerna förberäkning av basbeloppet får effekter dels i alla de kontrakt avförsäkringsmässig och civilrättslig natur som är bundna till basbeloppetsutveckling, dels i den långsiktiga utvecklingen av ATP-systemetskompensationsnivå, dels för "minimipensionärernas" grundtrygghet.