bet · GD01KrU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Den totala kostnaden för byggnad och utställningartorde, på grundval av uppgifter som inhämtats i detta ärende, kunna beräknastill ca 33 milj. kr. Av detta belopp beräknas enligt uppgift sammanlagt 13milj. kunna finansieras av kommun och landsting. En ansökan om statsbidragtill investeringskostnaderna har gjorts hos . Vid föregående redovisade utskottet i betänkandetl988/89:KrUl att ställt frågan om hur det planerade Öster-sjömuseeti förhåller sig till de perspektiv som dragits upp iutvecklingsprojektet (redovisat i det föregående).Arbetet skulle kunna betraktas som ett museologiskt utvecklingsarbete somutgår från en större regions behov av folkbildning rörande en gemensamnaturresurs som är hotad. Från projektet hade man ställt sigpositiv till en breddning av verksamheten, som skulle innebära att museet ihögre grad än som ursprungligen varit avsikten skulle svara för enkunskapsspridning och samverkan på det ekologiska området som kan komma allalänsmuseer längs till godo. I det föregående har redovisats uppföljningen i rapporten(Ds 1989:36) Kultur i hela av frågan om ett kraftcentrum i Oxelösundför ekologisk kunskapsspridning. Remissbehandlingen av denna rapport harnyligen avslutats. På utskottets förslag (bet. 1988/89:KrUl) avslog riksdagenvid föregående två motioner i vilka begärdes statligainvesteringsmedel till ett Ostersjömuseum m.m. Utskottet hänvisade därvid tillinnehållet i förordningen (1984:703) om statsbidrag till vissa teaterlokalerm.m. Innehållet i förordningen har redovisats i det föregående. Lödösemuseum (Kr203 och Kr264) i989/90:KrU4 l i finns kulturlager frånmedeltiden , vilka innehåller bl.a. myntpräglingsplatser,verkstäder och bostäder. Museet i är en kombination av regionalt ochkommunalt museum. Det betecknas som ett fyndplatsmuseum, då dessmedeltidsavdelning visar utgrävningsfynd från . Museet utgör en avdelningför historisk arkeologi inom , som det ärkulturhistoriskt museum för . De nuvarande lokalerna för är otillräckliga.Den medeltida basutställningen har inte kunnat byggas ut med fyndmaterial frånsenare års utgrävningar. En planerad ny byggnad för beräknas enligtinhämtade uppgifter kosta mellan 15 och 20 milj.kr. och kommunenavses svara för en tredjedel vardera av dessa kostnader. I en ansökan den 5juni 1986 till har ansökt omstatsbidrag enligt förordningen 1984:703 om statsbidrag till vissateaterlokaler m.m. i har i en skrivelse den 9oktober 1989 till regeringen () aktualiserat frågan omstatligt bidrag enligt det förslag om bidrag till kulturbyggnader som lagtsfram i rapporten (Ds 1989:36) Kultur i hela landet. Bergshistoriskt museum i (Kr317) Allmänna uppgifter 1 finns vissa resurser av olika slag inom detbergshistoriska området såsom gruv- och bergshanteringsmiljön i Långban iFilipstads kommun, en uppbyggd bergshistorisk och industrihistoriskutställning, placerad i Alsters herrgård i , ettstort antal föremål av teknikhistoriskt och bergshistoriskt intresse iVärmlands Museum i , ett stort arkivmaterial från flera av de iVärmland verksamma bolagen samlat i Värmlandsarkiv samt landets endaindustriminnesantikvarietjänst vid Museum i . Det hardiskuterats att utifrån dessa befintliga resurser med ett begrät\satresurstillskott för bl.a. personal bygga upp ett bergshistoriskt museum iLångban kopplat till länsmuseiorganisationen i på samma sätt somglasmuseet i är kopplat till . Vissa gruv- ochbergshanteringsbyggnader m.m. i Långban ägs av . bildades en stiftelse. Stiftelsen , för verksamhet av olika slag i dessa byggnader. 1 stiftelsen ingårföreningen, i . Verksamheten avser bevarande och visning av gruvbyn samt uthyrningtill företag med anknytning till bergsbruk och turism. Stråssagruva (Kr215) i989/90:KrU4 I Stråssaområdet i län har malm brutits sedansenare delen av . Verksamheten vid gruvan låg nere från 1923 till 1955.Gruvan hölls länspumpad till 1933 men var helt vattenfylld. År 1955beslutades att driften skulle tas upp på nytt. Gruvbrytningen som återupptogs1959 lades dock definitivt ner 1981. Vid återuppbyggandet av gruvaninstallerades de modernaste maskiner och utrustning som fanns att tillgå. Vidnedläggningen 1981 träffades en överenskommelse, det s.k. ,mellan ägaren () de fackliga organisationernaoch . Projektet innebar att avsatte 28 milj. kr. till olikaåtgärder för att finna ersättningsjobb. Arbetet med de gemensamma åtgärdernadrevs i bolagsform av , som övergick i ägo.En stiftelse. Stiftelsen i , driververksamheten vid turistgruvan som öppnades . gruva med ca 23 000 besökare är ett attraktivtturistmål som även utnyttjas i undervisningen i skolans mellan- och högstadier. Verksamheten har finansierats huvudsakligen genom anslagfrån dels , länsarbetsnämnden och , dels Lindesbergskon-.mun och . För att säkerställa den fortsatta verksamheten vidturistgruvan har Stiftelsen utarbetet ett investeringsprogram om totalt 3 milj.kr. För att genomföra detta program har Stiftelsen ansökt om medel från utbildningsdepartementetoch Bergslagsdelegationen samt från och länsarbetsnämnden iÖrebro län. Enligt inhämtade uppgifter har Bergslagsdelegationen klassat treobjekt, nämligen bruk, Långbans hytta och gruva, somprimära för en satsning på turism. Skogstekniskt museum i (Kr300) Allmänna uppgifter Inrättandet av ett svenskt skogstekniskt museum diskuterasför närvarande. Initiativtagarna avser att bilda en stiftelse. Bland stiftelsegrundarna finns STORA, FÖRTEG(skogsmaskintillverkarnas branschorganisation), domänverket, TekniskaMuseum, i , , den privatägdaSkålsjögården och . De har presenterat ett förslag omuppförande av ett museum vid Skålsjögården i . Vid enuppvaktning hos chefen för har de begärt 2 milj.kr.till investeringar. Garverimuseumi (Kr301) i989/90:KrU4 1 kommuns kulturnämnd har frågan väckts om attgöra ett garveri- och skinnmuseum i delar av garveris gamla lokaler. I en skrivelse till kommunen från museumsägs följande. Anläggningarna och produktionen har ett mycket stortkulturhistoriskt intresse och har även dokumenterats i film med stöd frånstatens kulturråd. ser i de äldre garveridelarna en utomordentligmöjlighet att skapa ett synnerligen intressant arbetslivsmuseum. Med följande motivering avrådde år 1987bestämt att rivningslov meddelades för de äldre delarna av garveriet. garveri är en av de märkligaste äldreindustrianläggningarna i och dessutom unikt i vad gällerbevarad ålderdomlig skinnberedningsteknik. Eftersom de äldre materielen intelängre skall användas har här öppnat sig en enastående möjlighet att tillskapaett arbetslivsmuseum. har representanter för uttalatatt ämbetet har samma uppfattning som vad gäller värdet avanläggningen och stödjer livligt tanken på ett arbetslivsmuseum. Utskottet har inhämtat att garveribyggnaderna numera harsålts av kommunen till ett företag som bygger nya lokaler förverksamheten. De gamla lokalerna är till största delen kvar, liksom denutrustning som fortfarande används. Vissa maskiner m.m., som inte längreanvänds, förvaras tillfålligt av kommunen. Frågan om ett garverimuseum i form avett arbetslivsmuseum i de gamla garveriloka-lerna behandlas i en arbetsgruppunder kulturnämnden. På kommunens uppdrag har gjort en skiss tillett projekt med garverimuseum i de gamla garverilokalerna kombinerat medinformations- och försäljningsverksamhet. Filmhistoriskt museum i (Kr340) Allmänna uppgifter Redan tidigt startade en betydande filmverksamhet iSverige. Filmsta den i har under mer än fem decennier använts vid svensk filmproduktion. står byggnaderna i tomma. De ägs numera av ett fastighetsföretag. Inom kommun har en del av byggnaderna i området bedömts vara av kulturhistoriskt intresse. diskuteras ett program för detaljplan för området. 1 pro gramförutsättningarna ingår bl.a. att bevara kulturhistoriskt intressanta byggnader. 1 programdiskussionerna ingår också frågan om ett filmhi storiskt museum. Någon huvudman för ett eventuellt sådant museum 14 finns emellertid inte . äger stora samlingar av rekvisita /90:KrU4 film ochteater, vilka hyrs ut. De finns förvarade i magasin i . I dessasamlingar finns också föremål som bedöms ha filmhistoriskt värde och som intelängre hyrs ut, såsom filmkameror, lampor, rekvisita, kläder m.m. och apparaterfrån ljudteknikens början. Diskussioner har förts om att sammanställa sådantfilmhistoriskt värdefullt material i tidstypiska inspelningssituationer frånden svenska filmens början fram till våra dagar i en autentisk miljö iFilmstaden i . En informell kommitté av filmsakkunniga, fristående frånFilminstitutet, arbetar med ett program för ett filmhistoriskt museum,eventuellt beläget i . Frågan om inrättande av ytterligare centrala museer l motion Kr228 (c,fp) yrkas att skall besluta omförläggning till av ett riksmuseum för biblioteksverksamhetens och folkrörelsernashistoria (yrkande 1). Eftersom utvecklingen nu går så snabbt anser motionärernaatt det är hög tid att samla in och åskådliggöra hur folkbiblioteken ochfolkrörelserna vuxit fram, utvecklats och arbetat. Ett sådant biblioteks- ochfolkrörebemuseum i skulle ha betydelse för där ochäven kunna dra nytta av den kunskap som finns hos högskolan. 1 ett föregåendeavsnitt i detta betänkande har redovisats de aktuella planerna i påstartande av ett biblioteksmuseum. bör enligt samma motion även besluta attTekomuseum i skall bli riksmuseum (yrkande 2). I motionen redovisasmuseets lokalbehov, tillgång på stora samlingar samt möjligheter till samverkanmed högskolan och ett centrum för utbildning och teknisk utveckling inomtekoindustrin. En kort redovisning för verksamheten vid Tekomuseum har lämnatsi ett föregående avsnitt av betänkandet. Utskottet har i ett tidigare avsnitt redovisat riksdagensställningsta gande till frågan om de centrala museernas uppgifter och ansvar för landets museiväsende (prop. 1986/87:97, bet. KrU 21, rskr. Med centrala museer vilket torde vara vad som avses med motionens term riksmuseer avses de statliga museerna och museer med statliga driftbidrag för vilka regeringen fastställer instruktioner eller stadgar. Utskottet ansåg vid /87 att det i princip inte bör inrättas flera centralmuseer. Utskottet anförde att om det finns insamlingsområden som inte i tillräcklig grad uppmärk sammats eller som helt förbisetts, får behoven tillgodoses inom den nuvarande museiorganisationens ram, exempelvis genom riktade insat ser. Utskottet ansåg inte heller att eller regeringen bör göra någon bedömning av om ett museum har större eller mindre riksintresse. Utskottet erinrar vidare om att utskottet vid /87 anslöt sig till en uppfattning som musei- och utställ- j5 ningssakkunniga(SOU 1973:5, s. 212) givit uttryck åt, nämligen att man börräkna med att länsmuseerna i viss utsträckning genom att 1989/90:KrU4avlasta statsmuseerna dokumentationsuppgifter tar ansvar för en hela riketomfattande insamling. Utskottet intar samma ståndpunkt som vid tidigareriksmöten senast i betänkandet 1988/89:KrUl beträffande frågan ominrättande av ytterligare centrala museer med statligt kostnadsansvar; motionenanvänder beteckningen riksmuseer. Utskottet föreslår med hänvisning härtill attriksdagen avslår motion Kr228. Frågor om statligt investeringsstöd I sex motioner tas upp frågor om statligt investeringsstödtill ny- och ombyggnad av fyra olika icke statliga museer. En redovisning från regeringens sida i nästabudgetproposition begärs i motion Kr263 (m,fp,c) beträffande frågan om ettframtida glasmuseum i . 1 motionen erinras om att utskottet vid föregåenderiksmöte uttryckt en mycket positiv syn på detta glasmuseum, som utgör enavdelning av . Motionärerna anser att museets kompetens ochansvarskänsla motiverar ett statligt stöd till en nybyggnad för glasmuseet,vilken beräknats kosta minst 25 milj.kr. Även i motion Kr311 (s) framhållsbehovet av statligt stöd till utbyggnad av glasmuseet i . Enligt motionenbör som sin mening ge regeringen till känna att investeringsbidragtill glasmuseet bör kunna inrymmas i kommande års förstärkningar av stödet tilldet regionala kulturlivet. Staten bör enligt motion Kr342 (mp) bidra med hälften avde beräknade investeringskostnaderna om 30 milj.kr. till ett planeratOstersjömuseum i , vilket dels skall vara organisatoriskt knutet tillSödermanlands museum, dels ingå som en viktig del i ettkunskapsspridningsprojekt inom det ekologiska området. Den ekologiska krisen iÖstersjön gör det nödvändigt att föra ut kunskaperna om de ekologiskasammanhangen. Motionären anför att det finns både kulturella och ekologiskaskäl för ett statligt stöd till investeringen. 1 två motioner, nämligen Kr203 (s) och Kr264 (c),hemställs att som sin mening skall ge regeringen till känna attstatsbidrag bör utgå till byggande av nya lokaler för , vilkettill viss del har ställning som en avdelning inom Ålvsborgs länsmuseum.Motionärerna anser att en sådan satsning från statens sida motiveras av detriksintresse som bör ligga i att större delar av utgrävningsresultaten frångamla kan ordnas och visas än vad som är möjligt. Enligt motion Kr300 (c) bör uttala attregeringen skall skapa förutsättningar för uppförande av ett skogsteknisktmuseum vid Skålsjögården i genom att bevilja statsbidrag tillbyggandet av lokaler till ett sådant. Museet avses få en stiftelse somhuvudman, i vilken bl.a. skall ingå. 1 ett tidigare avsnitt i detta betänkande har utskottetlämnat allmän na uppgifter om de fyra befintliga eller planerade museer som behand las i de nu aktuella sex motionerna. Därvid har utskottet bl.a. redovisat , att statsbidrag sökts i samtliga fall. Utskottet har också redovisat l989/90:KrU4 tidigare riksdagsbehandling av frågan om statligtinvesteringsbidrag till glasmuseet i och till ett Ostersjömuseum iOxelösund. Utskottet har vidare redovisat att statligt stöd till ny-och ombyggnad av museer kan ges under förutsättningar som anges i förordningen(1984:703) om statsbidrag till vissa teaterlokaler m.m. I mån av tillgång påmedel får anordningsbidrag lämnas för nybyggnad och upprustningsbidrag förombyggnad eller upprustning av teater-, konsert- eller museilokaler som tillhörnågon annan än staten. Bidrag lämnas om projektet är angeläget frånkulturpolitisk synpunkt, är av betydelse från sysselsättningspolitisk synpunktoch inte försvårar förverkligandet av projekt som avser allmännasamlingslokaler och inte heller ändrar förutsättningarna för driften av sådanalokaler. Utskottet redovisar i ett föregående avsnitt innehållet ivissa delar av rapporten (Ds 1989:36) Kultur i hela landet. I rapportenuppmärksammas det faktum att statligt stöd till byggande av kulturbyggnaderenligt förordningen förutsätter en betydande arbetslöshet och attstöd inte lämnats sedan konjunkturerna förbättrats. Utredaren anser att detfinns byggprojekt som med nödvändighet måste komma till stånd för att en utvecklingav den regionala kulturverksamheten skall kunna ske och där en statlig insatsär en förutsättning för lokal, politisk uppslutning kring projektet. Därförföreslår han att 25 milj.kr. av det kommande förbättrade stödet till detregionala kulturlivet skall nyttjas för de regionalakulturinstitutionernas byggen, varvid bristfålliga länsmuseer föreslås fåförtur vid prioriteringen mellan olika projekt. Redan vid föregående konstaterade utskottet (bet.1988/89;KrUl) att möjligheterna att i större eller mindre utsträckningtillgodose behovet av statligt stöd till byggnadsinvesteringar på kultursektorngenom bidrag enligt bestämmelserna förordning i hög grad är beroendeav efterfrågan på stöd till allmänna samlingslokaler och av sysselsättningsläget.Utskottet konstaterade också att det till följd av dessa omständigheter finnsen rad projekt som är angelägna från kulturpolitisk synpunkt men till vilkastatligt stöd likväl inte kan gå ut. Frågan om huruvida denna situation bordeleda till att ett särskilt stödsystem införs för kultursektorn borde enligtutskottets mening övervägas i budgetsammanhang. En avvägning gentemot andraangelägna behov som finns på sektorn måste nämligen göras. Utskottet anser mot den nu redovisade bakgrunden att detär värdefullt att frågan om ett särskilt stödsystem har aktualiserats irapporten i hela landet. Den fortsatta beredningen av förslagen i rapportenbör dock inte föregripas. Avsikten är att rapporten skall tjäna somutgångspunkt vid beredningen av förslag till i första hand budgetpropositionen1990. bör inte heller uttala sig om regeringenshandläggning av ärenden om statsbidrag enligt förordning. På grundval av det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna Kr203, Kr263, Kr264, Kr300, Kr311 och Kr342. Frågor omstöd till vissa lokala och regionala i989/90:KrU4 I fyra motioner behandlas frågor som gäller bevarande avhistoriska miljöer och användning av dem för museiändamål och turiständamål. Det behövs enligt motion Kr317 (c) ett statligtresurstillskott för att kunna skapa ett bergshbtorbkt museum i Långban iVärmland, knutet som en avdelning till . Motionären anför attbasen för ett sådant museum redan finns i den bergshistoriska miljön i Långban,genom de bergs- och industrihistoriska samlingar som är placerade iAlsters herrgård och genom de personella resurser inom området som Värmlandsmuseum disponerar. I ett tidigare avsnitt i betänkandet har lämnats uppgifterom ägarförhållande och verksamhet i Långban. I motion Kr215 (s) anförs att det är angeläget att Stråssagruva i län kan bevaras som ett historiskt dokument över svenskbergshantering och dess betydelse för samhällsutvecklingen. I motionen erinrasom att turistvisningar av gruvan inleddes . Stiftelsen som bildades svarar för denna verksamhet. Gruvan ärenligt motionen ett av de främsta turistmålen i Bergslagen. Motionärernapåpekar att baskostnaderna för verksamheten är höga och att omfattandeinvesteringar måste göras för att förbättra driftekonomin. Med hänvisning tillgruvans historiska betydelse anser motionärerna att medel bör ställas tillstiftelsens förfogande för att en fortsatt verksamhet skall kunna säkerställas.Närmare uppgifter om gruvverksamheten i och om den nuvarande verksamhetenvid turistgruvan har lämnats i ett tidigare avsnitt av detta betänkande. fliksdagen bör enligt motion Kt301 (vpk) hos regeringen begära förslag om inrättande avett garverimuseum i i garveris gamla industrilokaler. Imotionen redovisas det stöd tanken på ett garverimuseum fått hos bl.a. Dalarnasmuseum och . Enligt motionen är inrättandet av ett sådantarbetslivsmuseum i autentisk garverimiljö en riksangelägenhet som motiverarstatligt stöd. I det föregående har redovisats att lokalerna numera ägs av ettgarveri-företag och att en arbetsgrupp under kommunens kulturnämnd arbetar medfrågan om möjligheten att inrätta ett museum i dessa lokaler. Slutligen hemställs i motion Kr340 (c) om ett statligtinitiativ beträffande inrättande av ett ftlmhbtoriskt museum i ftlmstadi kommun. Enligt motionärerna bör de filmhistoriska samlingar som ägs avSvenska visas i de ännu bevarade, tidstypiska och autentiskamiljöerna i . Ett sådant filmhistoriskt museum skulle bli av stortintresse både för allmänheten och för den filmhistoriska forskningen.Motionärerna anser att frågan har riksintresse, varför staten bör ta iniativtill inrättande av ett filmhistoriskt museum, gärna i samverkan medfilmbranschen och . Som utskottet redovisat i etttidigare avsnitt av betänkandet ägs lokalerna numera av ett fastighetsföretag.En detaljplan för områdets använd- ningutarbetas av kommun, varvid frågan om ett 1989/90:KrU4 filmhistorisktmuseum inom området är en av många delfrågor vid detaljplanearbetet. Utskottet vill med anledning av motionerna först erinra omatt statligt driftbidrag utgår dels till centrala museer, dvs. de statligamuseerna och museer med statliga driftbidrag för vilka regeringen fastställerinstruktion eller stadgar, dels till den regionala museiverksamheten somomfattar 26 statsbidragsberättigade museiorganisationer, varav merparten ärlänsmuseer. Sådant statligt driftbidrag utgår inte till lokala museer. 1 denregionala museiverksamheten förekommer det att lokala museer till viss delingår som en avdelning eller motsvarande i den regionala museiorganisationenoch därmed kan få del av det statliga driftbidraget. eller regeringenbestämmer emellertid inte hur den regionala museiverkamheten skall organiseras.Detta är en fråga för huvudmännen för de regionala museiorganisationerna. En mindre del av de medel som disponeras av statenskulturråd under anlaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. får användas för stöd till arbetslivsmuseer (KRFS 1984:460). 1 tre utredningar tas sådana frågor upp som har aktualitetför de i motionerna berörda projekten. Två av utredningarna har resulterat ibetänkanden, en utredning pågår . I rapporten (Ds 1989:36) Kultur i hela landet föreslås attett nytt statligt stöd till investeringar i kulturbyggnader om 25 milj.kr. perår skall införas och att länsmuseerna skall förstärkas med sammanlagt 240 nyagrundbelopp. 1 rapporten tas också upp frågan om kulturturism och omtillvaratagande av kulturbyggnader och kulturmiljöer, bl.a. bruksmiljöer ochindustriminnen, för att utveckla dem till turistiska sevärdheter. Insatserbehöver enligt utredarens mening göras inom fem områden, nämligen fysiskupprustning av byggnader och deras omgivning, utformning avverksamhetsinnehåll, program för levandegörandet, utformning av ett turistisktprogram samt marknadsföring av anläggningen. Inom ramen för förstärkningen avkulturlivet bör enligt utredarens mening inledningsvis 5 milj.kr. avsättas tillriksantikvarieämbetet för att utveckla kulturmiljöer som kan bli intressantamål för turismen. regionalpolitiska kommittés betänkande (SOU1989:55), Fungerande regioner i samspel, anförs bl.a. att många kulturmiljöer,landskap, byggnader m.m. är i stort behov av kraftig upprustning för att kunnalevandegöras och ta emot turister. En förprojektering bör göras av ett relativtstort antal tänkbara projekt. Kommittén föreslår att 5 milj.kr. avregionalpolitiska medel skall användas för ändamålet. Kommittén anser också atten översyn av regler och stödordningar bör göras i syfte att stärka kulturensställning i den regionala planeringen, bl.a. genom att länsanslagen somlänsstyrelserna förfogar över får användas även för kulturverksamheter och bl.a. med tanke på kulturturismen för vården av kulturmiljöer. En utredning (U 1988:14) pågår om förvaltningen av vissakulturhi storiskt värdefulla byggnader och miljöer, särskilt herrgårdar och indu- 19 striminnen. Enligt direktiven bör frågor om den allmänna tillgänglig- heten till kulturmiljöernaliksom förutsättningarna för deras utnyttjan- 1989/90:KrU4 de i turistsammanhang uppmärksammas. Målet bör vara att både stärka svensk turistnäring ochtillföra byggnadsvården resurser. Utskottetkonstaterar sammanfattningsvis att inrättandet av avdelningar inom ettlänsmuseum är en fråga för huvudmannen och att inrättandet av lokala museermåste ske efter lokala initiativ. Det ankommer inte och bör inte ankomma påriksdag eller regering att ta initiativ på området. Det fortsatta arbetet medde i motionerna aktualiserade museifrågorna får därför ankomma på lokala ellerregionala intressenter. Med hänsyn härtill och då beredningen av avgivna utredningsförslagoch arbetet inom den pågående utredningen inte bör föregripas avstyrksmotionerna Kr215, Kr301, Kr317 och Kr340. 1. beträffande inrättande avytterligare centrala museer att avslår motion 1988/89;Kr228, 2. beträffande statsbidragtill investeringar vid vbsa museer att avslårmotionerna l988/89:Kr203, 1988/89;Kr263, l988/89:Kr264, 1988/89:Kr300, 1988/89;Kr311 och 1988/89:Kr342, I (c) 2(mp) 3. beträffandestöd till vbsa lokala och regionala museiverksam heter m.m. att avslårmotionerna 1988/89:Kr215, 1988/89:Kr301, 1988/89:Kr317 och 1988/89:Kr340. 3(vpk) Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MargaretaFogelberg (fjp), (), (vpk), KajNilsson (mp), () och (). Reservationer i989/90:KrU4 Statsbidrag till investeringar vid vissa museer (mom. 2) och (båda c) anser