bet · GD01KU36 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ett tjugotalmotioner från allmänna motionstiderna 1989 och 1990. Dessutom tar utskottetvissa initiativ med anledning av dels förslag från kammarkansliet, dels depågående försöken med förändrad budgetprocess och med förändrad ordning förfrågestunderna. Utskottet föreslår att försöket med förändradbudgetprocess fortsätter även under näsfa och därefter utvärderas.Sisfa tidpunkt för avlämnande av anslagspropositionerna sätts tillden . Beträffande organisation för uppföljning och utvärderingföreslår utskottet att en utredning tillsätts av talmanskonferensen.Utredningen skall särskilt undersöka frågan om ökad samordning av utskottensoch revisorernas verksamhet. Utskottet förordar vidare att den s.k. 1-novemberregelnavska&s. Utskottet understryker dock vikten av att utskotten genomsammanträden under riksmötesuppehållet fårdigställer betänkanden som kanbehandlas när börjar . Beträffande utskottens ledamotsanfal anser utskottet attingen ändring bör göras i riksdagsordningens huvudbestämmelse om minst 15ledamöter i varje utskott. Däremot föreslås att den tilläggsbestämmelse enligtvilken utskotten skall bestå av 17 ledamöter får ett annatinnehåll. I bestämmelsen bör föreskrivas att ledamotsantalet fastställs avriksdagen på förslag av valberedningen. Den nya bestämmelsen skall börjatillämpas vid nästa utskottsval. Därutöver föreslår utskottet två mindre justeringar iriksdagsordningens regler om utskotten. Genom en förändring i reglerna omutskottsval klargörs att utskottens mandatperiod upphör i och med att dennyvalda samlas. Vidare föreslås att storleken av denutskottsminoritet som kan begära upplysningar eller yttrande förändras frånminst en tredjedel till minst/em. Nuvarande ordning med frågestunderna förlagda tilltisdagar föreslås fortsätta även /. Övrigamotioner avstyrks av utskottet. Till betänkandet är fogat reservationer rörande 1)finansmakten och budgetprocessen (m), 2) organisationen av den statligarevisionen (m + fp), 3) reformering av arbetsformer (mp), 4) 1 1989/90. Nr 36 Rättelse: S. 2 raderna23-26 utgår 1989/90 KU36 arbetsformer(c), 5) användning av tillfalsordet Du i kammardebatter- 1989/90:KU36 na (mp),6) utskottens ledamotsantal (m), 7) utskottens sammansättning (mp), 8)inrättande av miljöutskott (mp), 9) sanningsförsäkran vid utskottsutfrågning (m+ mp) och 10) utrikesnämndens sammansättning (vpk + mp). Särskilda yttrandenhar avgetts beträfEande 1) organisationen av den statliga revisionen (c), 2)utskottsberedningen av alkoholbeskattningen (mp), 3) beslut om offentlighet vidutskottsutfrågning (c) och 4) jäv för utskottsledamöter (mp). 1988/89:K2I0 av m.fl. (fp) vari yrkas 11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning för att överväga revisorersställning och verksamhet samt frågan om kontrollmakt i övrigt. 1988/89:K317 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar tillsätta en parlamenfarisk utredning om partiernasrepresenfation i utskott, som skall framlägga förslag härom tillnästa . 1988/89:K327 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att 4 kap. 10 § andra stycket i riksdagsordningen skall ha följandelydelse: "Begär minst en Ijärdedel av ledamöterna i ett utskott avsevärt men." 1989/90:K202 av förste vice talman ochBengt (m, fp) vari yrkas att beslutar om sådanförsöksverksamhet att frågor som framställts av riksdagsledamot undersommaruppehållet kan besvaras skriftligt i enlighet med vad i motionenanförts. 1989/90:K215 av m.fl. (fp) vari yrkas 11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den statliga revisionen och om kontrollmakti övrigt. 1989/90:K234 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att målsättningen om en över tiden balanserad budget skall gesgrundlagsmässigt uttryck, 2. att riksdagenbeslutar att i anslutning till finansdebatten ramar skall fastställas förutskottens förslag i anslagsfrågor, 3. att riksdagenbeslutar att anslagsbeslut skall vara preliminära i avvaktan på en samladavvägning i finansutskottet, vilken sedan läggs till grund för kammarensslutliga beslut om statsbudgeten. 4. att med ändring av lagen (1988:1387) om statens 1989/90:KU36 upplåning beslutar att bemyndigandet till regeringen skall ange en övregräns, som inte får överskridas utan nytt riksdagsbeslut, 5. att riksdagenhos regeringen begär tilläggsdirektiv till budgetpropositionsutredningenangående redovisning av senaste utfall för olika budgetposter, 6. att riksdagenföreskriver och underlättar ett närmare samarbete mellan revisoreroch finansutskottet beträffande redovisningsrevisionen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av att följa uppställda regler för budgetprocessen. 1989/90:K235 av () vari yrkas 1. att beslutar om en översyn av arbetsformernaenligt vad i motionen anförts angående kontroll av hur beslut verkställs. 1989/90:K236 av (fjj) vari yrkas attriksdagen beslutar genomföra en egen granskning av metoder att förstärkariksdagens förmåga att genomskåda statsförvaltningen och dess effekter ienlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:K301 av och () variyrkas att beslutar att socialutskottet skall bereda skattesatserna påalkohol. 1989/90:K302 av tredje vice talman m.fl.(c) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en parlamenfarisk utredning om en omläggning av budgetåreti enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagenbeslutar att 4 kap. 12 § första stycket riksdagsordningen skall ha följandelydelse: Utskott skall skall vara offentligt. Sådan offentlig utfrågningskall anordnas om minst en tredjedel av utskottets ledamöter förenar sig därom, 3. att riksdagenger talmanskonferensen i uppdrag att tillsätta en parlamentarisk utredning omde förslag som framläggs i motionen om riksdagsfria veckor, om ordningen fördebatter och beslut i kammaren samt om förbättrad information om riksdagensarbete, 4. att riksdagenutfalar sig för att de utredningar om inre arbete som pågår i skildagrupper skall inordnas i den ovan nämnda utredningen. 1989/90:K303 av och () variyrkas att beslutar förändra sin utskottsorganisation så att miljöfrågornahädanefter handläggs av ett särskilt miljöutskott. 1989/90:K306 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering och uppföljning av riksdagsutskottens beslut. 1989/90:K308av () vari yrkas att beslufar 1989/90:KU36att motionsrätt om riktlinjer för den ekonomiska politiken skall föreligga med anledning av en regeringsskrivelse om den ekonomiska utvecklingen. 1989/90:K309 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar tillsätfa en parlamenfarisk utredning med uppgift att utreda och inkommatill med förslag om förändring av arbetsår enligt deriktlinjer som angivits i motionen. 1989/90:K311 av och Hans Leghammar (m, mp)vari yrkas att hos regeringen begär att frågan om sanningsförsäkranför dem som lämnar upplysningar till riksdagsutskott skyndsamt utreds i syfteatt framlägga lagförslag om sådan försäkran. 1989/90:K320 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om en omläggning av arbetsrutinerna i i enlighet med vad somanförts i motionen. I989/90:K321 av Hans Leghammar (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar att ledamöter har rätt att på eget ansvar användatilltalsordet Du i kammararbetet. 1989/90:K325 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att far ett initiativ för att utredaförutsättningarna för en ändring av behandlingsordningen i med anledning av rege ringens mera genomgripande propositioner, 2. att låter utreda förutsättningarna för en ändring av '" behandlingen av motioner som inte har föranlettsav proposition, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombeslutsredovisning och uppföljning, 4. att riksdagenlåter utreda förutsättningarna för en vitalisering av kammardebatterna, 5. att riksdagenlåter utreda förutsättningarna för utvidgad motionsrätt, 6. att riksdagenlåter utreda förutsättningarna för att utvidga tiden för , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemligahandlingar och s.k. arbetspapper, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deltagande iutrikesnämnden. 1989/90:K326 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar att ändra tilldelningen av utskottsplatserna till riksdagensalla utskott i enlighet med vad som yrkas i motionen. 1989/90:K327 av och (mp, fp)vari yrkas att hos regeringen begär lagförslag så att möjligheternaatt kombinera utskottsuppdrag och styrelseuppdrag i statliga verk begränsas pådet sätt som anförts i motionen. 1989/90:K328 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar 4 utreda frågan om radiosändningar från kammardebatterna. Idetta betänkande behandlar utskottet motioner rörande arbetsformersom i några fall väckts under allmänna motionstiden och i flertalet fallunder årets allmänna motionstid. Dessutom upptas frågan om förlängning avpågående försök med budgetprocessen och med frågestunderna. Vidare tar utskottetinitiativ till vissa ändringar i fråga om utskottsvalen och uppskovsinstitutetmed anledning av framställningar från falmanskonferensen m.m. Betänkandethar beretts inom utskottets arbetsgrupp för riksdagsfrågor (se nedan). Inledningvisvill utskottet redovisa pågående utredningsarbete på riksdagsområdet. Härupptas endast sådana utredningar m.m. i vilka riksdagsledamöter ingår. (C 1989:04). Regeringen beslöt att tillkalla en kommittéför att göra en översyn av budgetpropositionens innehåll och utformning m.m.Kommittén beräknas avge sitt slutbetänkande . Ordförande i kommitténär landshövding . Som ledamöter ingår bl.a. riksdagsledamöternaMargit () och (). Konstitutionsutskottetsarbetsgrupp för riksdagsfrågor. Gruppen har fungerat som ett mereller mindre permanent utredningsorgan för frågor rörande riksdagensarbetsformer. I arbetsgruppen ingår sju ledamöter av ,nämligen (), ordf., (), (),(), (), (vpk) samt Hans Leghammar(mp). Företrädare för kammarkansliet och förvaltningskontoret deltar somexperter i gruppens arbete. Partigruppernasföreträdare i talmanskonferensen. Förutom de uppgifter som anges iriksdagsordningen har denna grupp initierat vissa åtgärder och utredningar.Gruppen utgörs av (), (), (),(), (vpk) och (). I gruppen ingår () ordf., (), (), (), (), ()och (vpk). Dessutom finns i gruppen företrädare förkammarkansliet och förvaltningskontoret. beslöt den 8 februari 1989tillsätfa en parlamenfarisk kommitté för de långsiktiga lokalfrågorna.Resultatet från kommitténs arbete skall enligt direktiven föreligga före 1990års utgång. Kommittén har följande sammansättning: Hans Gustafeson (s), ordf.,(), (), (), (), (vpk) och KjellDahlström (mp). Som adjungerade ledamöter ingår företrä- 1989/90:KU36dåre för de fackliga organisationerna i . , förvaltningskontoret och ingår som experter. beslöt (KU 1987/88:43) att inledaförsök med en förändrad budgetprocess i under innevarandemandatperiod. Målsättningen för försöket med förändrad budgetprocess skullevara att budgetförslaget (utom kompletteringspropositionen) behandlas före den1 maj. För att uppnå detta mål var det önskvärt att budgetpropositionen-varmera fullständig än vad som varit fallet tidigare. Anslagspropositionernaskulle lämnas i stället för den10 mars. Med början skulle sedan ske en samlad behandling avvarje utskottsområde av budgetförslaget. Kompletteringspropositionen och andraekonomiska åtgärdspaket skulle behandlas ifinansutskottet efter hörande av berörda utskott. I ett av godkänt betänkande (1989/90:KU19) redovisade utskottet en utvärdering som gjorts av hur försöketutfallit . Utskottet ansåg att erfarenheterna var tillräckligtgoda för att man skulle låta försöksverksamheten fortsätta /90 årsriksmöte på ungefår samma sätt som . Genom ett uttalande till regeringenborde ånyo understryka vikten av att budgetpropositionen ärfullständigare än . I fråga om tidpunkten för framläggande avanslagspropositioner hade utskottet kommit fram till att en tidigareläggningborde ske. En lämplig tidpunkt var enligt utskottet . Medhänsyn till att tidsplaneringen för propositionsavlämnandet redaninletts i borde denna tidsgräns dock inte gälla under1989/. När det gällde budgetens behandling i kammaren var enligtutskottet en ökad ämnesmässig koncentration önskvärd. Detta behövde dock inteinnebära att ett visst utskotts hela område behandlas vid ett och sammatillfålle, utan en viss ämnesmässig uppdelning kan ske. Frågan om budgetpropositionens fullständighet har ocksåbehandlats i både 1989 och granskningsbetänkanden (1988/89:KU30 s. 12 resp. 1989/90:KU30 s. 23). Utskottet har därvid uttalat att det är betydelsefullt att budgetpropositionen är så heltäckande som möjligt för att ledamöter skall få möjlighet att redan under den allmänna motionstiden fa ställning till den ekonomiska politik som regeringen avser att föra under i försfa hand det komman de budgetåret. granskningsbetänkande konsfateras att någon förbättring inte skett i detta års budgetproposition när det gäller fullständigheten. Åtgärder måste därför vidtas av regeringen för att åstadkomma en mer heltäckande budgetproposition. Motionen 1989/90: KU36 Imotion 1989/90:K234 av m.fl. (m) behandlas finansmakten ochbudgetprocessen. Som ett led i att skapa en stramare budgetprocess föreslås atten föreskrift införs i grundlagen av innebörd att sfatsbudgeten skall varabalanserad över tiden. För att göra budgetarbete mer sammanhålletoch konsekvent föreslås vidare i motionen att finansutskottet åläggs attföreslå ramar för olika utgiftsområden, vilka efter beslut skallutgöra riktlinjer för fackutskottens fortsatta prövning. Dessutom ansermotionärerna att det finns skäl att låfa de olika utgiftsbesluten varapreliminära i avvaktan på att finansutskottet vidtar från ekonomisk-politisksynpunkt erforderliga korrigeringar och sedan förelägger kammaren ett slutligtbudgetförslag för antagande. Motionärernaanser vidare att årliga bemyndigande enligt lagen (1988:1387) omstatens upplåning bör vara försett med en beloppsgräns som inte får överskridasutan nytt riksdagsbeslut. För att skapa bättre förutsättningar för en bättreuppföljning och utvärdering av budgetbesluten från sida föreslås attföregående års budgetutfall skall redovisas i budgetpropositionen för varjeanslag. Vidare bör ett närmare samarbete i redovisningsrevisionellt avseende etablerasmellan revisorer och finansutskottet. Slutligenframhåller motionärerna nödvändigheten av att följa uppställda regler förbudgetprocessen. Bl.a. hävdas att om budgetförslaget är fullständigt när detöverlämnas till kan budgetbehandlingen . Finansutskottethar yttrat sig över motionen (1989/90:FiU5y, bilaga Iyttrandet erinrar finansutskottet inledningsvis om att har betydligtstörre formella möjligheter än flertalet andra parlament att besluta om ändradeutgifter och inkomster. En genomgång av vilka förändringar som faktiskt skettunder riksdagsbehandlingen visar emellertid att avvikelserna från regeringensförslag varit relativt få och ofta av mindre omfattning. Skulle emellertidutvecklingen under budgetarbete komma att avvika från den somföreslagits i budgetpropositionen och särpropositionerna är enligtfinansutskottet möjligheterna för att korrigera eller vända en sådanutveckling utomordentligt små. Finansutskottetdelar motionärernas uppfattning att detfa inte är en tillfredsställande ordning. Det finns därför goda skäl att se över riksda gens beslutsfattande i budgetfrågor. anger att utskottet med anledning av ett förslag från revisorer (förs. 1989/90:11) och i samband därmed väckfa motioner har förordat att genom talmanskonferensens försorg tillsätter en arbetsgrupp med uppgift att se över roll i budgetprocessen (1989/90:FiU39). Utskottet anser att den problemskrivning som motio- 7 närerna gör bör ingå sombakgrundsmaterial för detta arbete. När detgäller motionärernas konkreta förslag skulle de enligt fi- 1989/90:KU36 nansutskottetinnebära förbättringar i vissa avseenden. Utskottet ser emellertid flerakomplikationer med förslagen. Krav på grundlagsmässiga regler rörande statsbudgetensbalansering ser finansutskottet som en brisfande tilltro till statsmakternasvilja och förmåga att av egen kraft sätfa gränser för statsutgifternas stegringoch vid varje tillfålle finna en rimlig avvägning mellan inkomster ochutgifter. bör därför enligt finansutskottet avstyrkayrkande 1 i motionen. I en avvikande mening (m) framhålls att det finns skälatt återinföra en föreskrift i grundlagen om att statsbudgeten skall varabalanserad över tiden. Förslaget om ramar för olika utgiftsområden fördes fram avfolkstyrelsekommittén i betänkandet Folkstyrelsens villkor (SOU 1987:6).Finansutskottet erinrar om att avstyrkte (KU 1987/88:43)detfa förslag med motiveringen att det är tveksamt om denna metod för styrningav budgetarbetet skulle vara verkningsfull. Den skulle också innebära att detutskott finansutskottet som skulle föreslå att anta sådana ramari praktiken fick en överordnad ställning i förhållande till andra utskott.Enligt finansutskottet skulle även i övrigt förslaget få mycket långtgåendekonsekvenser. Utskottet är inte berett att tillstyrka yrkande 2, innan dessafrågor är närmare utredda. Förslaget att endast låta utgiftsbesluten vara preliminärahar finansutskottet viss förståelse för mot bakgrund av det relativt utdragnabudgefarbete som sker i . Det finns emellertid även andra sätt attkomma till rätta med dessa svårigheter. Om budgetpropositionen utformas som ettkomplett budgetförslag utan öppna punkter och om kompletteringspropositionenbegränsas till ett minimum av åtgärder underlättas den samlade behandlingen.Finansutskottet vill därför , innan en grundligare genomgånggjorts av vilka alternativ som finns, inte förorda den av motionärernaförordade modellen. Yrkande 3 avstyrks. När det gäller upplåningsbehovet och bestämmandet avsfatsskuldens storlek sker den reella prövningen av detta i samband medriksdagens budgetarbete. ser mot denna bakgrund inte något behovav att , som föreslås i yrkande 4, fastställer en beloppsgränsför den statliga upplåningen. Enligt en avvikande mening (m) bör riksdagensårliga lånebemyndigande vara försett med en beloppsgräns, som inte fåröverskridas utan nytt riksdagsbeslut. Förslaget att föregående års budgetutfall skall redovisasi budgetpropositionen för varje anslag övervägs enligt vad finansutskotteterfarit i budgetpropositionsutredningen. Utskottet anser mot denna bakgrund attnågot initiativ från sida inte är påkallat med anledning avmotionens yrkande 5. När det gäller förslaget om redovisningsrevisionelitsamarbete mel lan revisorer och finansutskottet (yrkande 6) hänvisar fi nansutskottet till att en särskild utredare fått i uppdrag att studera hur redovisningsrevisionen bättre skall utnyttjas i utvärderingsarbetet i 8 Vad slutligen gäller utformningen av budgetpropositionen(yrkande 1989/90:KU36 7) anger finansutskottet att utskottet så sent somi behandlat denna fråga (1989/90:FiU20). Utskottet ser mot dennabakgrund inte anledning för att nu göra några uttalanden i frågan. Det försök med förändrad budgetprocess i sompågått under innevarande mandatperiod bör enligt utskottet fortsätta även.under nästa . Tidpunkten som gräns för avlämnande avanslagspropositioner berörs i en promemoria från rättschefen i statsrådsberedningen.I promemorian framhålls bl.a. att en ytterligare beskärning av tidsutrymmetmellan budgetpropositionens avlämnande och slutdatum för särpropositionerna geruppenbara svårigheter att kunna utarbeta och fårdigställa förslagen förbehandling i samma vår. Rättschefen hänvisar också till attbudgetpropositionsutredningens förslag bör avvaktas, innan några förändringargenomförs. Utskottet har erfarit att frågan om tidpunkten förbudgetförslagens överlämnande till diskuteras inombudgetpropositionsutredningen bl.a. med anledning av upprepade kravatt erhålla en mer fullständig budgetproposition. Utskottet vill ånyo understryka kravet på en merfullständig budgetproposition och förutsätter att regeringen villfar detfakrav. Under förutsättning av att detta krav uppfylls, skulle det vara möjligtatt sista tidpunkt för avlämnande av anslagspropositioner tidigarelades ytterligare.Med hänsyn till budgetpropositionsutredningens arbete bör dock ingen förändringgenomföras . Med anledning av att infaller under ensammanträdesfri vecka föreslår utskottet att "stoppdatum" sätts tillden . I övrigt föreslås att försöksverksamheten fortsätter somtidigare. Utskottet vill redan nu avisera att inför den slutligautvärdering av försöket som avses göras kommer synpunkter på erfarenheternaatt inhämtas från samtliga utskott. Frågan om ftnansmakten och budgetprocessen tas upp imotion K234. Motionen ges en ingående behandling i det yttrande som inhämtatsfrån finansutskottet. Utskottet kan därför nöja sig med att understryka vissasynpunkter. Utskottet delar motionärernas allmänna utgångspunkt attdet krävs en ökad samordning av budgetarbetet i . Detta är också ettav syftena med det pågående försöket med förändrad budgetprocess i riksdagen.Genom att budgefarbetet i detta försök bör vara avslutat till gesregering och riksdag tidsmässigt utrymme till de korrigeringar som den tidigareprocessen kan ha gett anledning till. möjligheter att föreslåsamordnande åtgärder ökar genom att kompletteringspropositionen och andraförslag med ekono-miskt-politiskt syfte i sin helhet bereds i detta utskott.När denna försöksverksamhet har utvärderats och resultatet av budgetpropositionsutredningensarbete samt av arbetet i den utredning som finansut- skottetföreslår att tillsätfa föreligger får en samlad bedöm- 1989/90:KU36 ning görasav behovet av samordningsåtgärder på det budgetpolitiska När det gäller motionens konkreta förslag ställer sigutskottet liksom finansutskottet avvisande. Att i grundlagen föra in enmålsättning om en över tiden balanserad budget torde vara tämligenverkningslöst eller rent av försvåra möjligheterna att föra en rationellekonomisk politik. Yrkande 1 i motionen avstyrks. Tanken på ramar för olika utgiftsområden har utskottet, somovan framgått, awisat tidigare. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt ochavstyrker yrkande 2. Förslaget att låta utgiftsbesluten vara preliminära anserutskottet liksom finansutskottet inte vara något bra sätt att förbättrasamordningen av budgetprocessen. En fullständigare budgetproposition och förbättrademöjligheter till korrigeringar i budgetarbetets slutfas är enligt utskottetbättre metoder. Yrkande 3 avstyrks. När det gäller förslaget att fastställa enbeloppsgräns för den sfatliga upplåningen delar utskottet finansutskottetsavvisande hållning och avstyrker yrkande 4. I fråga om yrkandet 5 (redovisning av föregående årsbudgetutfall i budgetpropositionen) kan utskottet nöja sig med att instämma ifinansutskottets avstyrkande. När det gäller frågan om etablerandet av ett närmareredovisningsrevisionellt samarbete mellan revisorer ochfinansutskottet vill utskottet framhålla att revisorer ärhuvudsakligen inrikfade på en övergripande förvaltningsrevisionen granskning.Sambandet mellan redovisningsrevision och förvaltningsrevision i utvärderingssammanhanggör dock att frågan kan komma att beröras av den utredning om en ökadsamordning av utskottens och revisorernas verksamhet som utskottet föreslår inästa avsnitt. Yrkande 6 avstyrks. Utskottet delar slutligen helt motionärernas uppfattningom nödvändigheten av att följa uppställda regler för budgetprocessen.Riksdagen har i skilda sammanhang och vid upprepade tillfållen riktat kritikmot regeringen för att budgetpropositionerna är ofullständiga, anslagspropositionernaförsenade och kompletteringspropositionen innehåller alltför många inslag somsaknar ekonomisk-politisk innebörd. Utskottet finner det inte nu meningsfulltatt upprepa dessa uttalanden utan föreslår att budgetpropositionsutredningensarbete avvaktas. Yrkande 7 avstyrks. Revision, utvärdering m.m.