bet · GD01SoU28 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottetanser att principen om att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid allaåtgärder som rör barn är viktig och av så överordnad betydelse att den bör grundlagsfåstas.Frågan om bestämmelsen bör utformas som ett målsättningsstadgande eller som entvingande grundläggande rättighet enligt 2 kap. regeringsformen bör utredas avregeringen. Enligt utskottets mening bör ett lagförslag föreläggas såatt den ifrågavarande bestämmelsen skall kunna träda i kraft under nästavalperiod. Detta bör ges regeringen till känna. tillstyrkermotion SoS4 yrkande 2. debatt utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffandeprincipen om barneb bästa att medanledning av motion 1989/90:SoS4 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, åtgärdsplan (mom. 7) UllaTilländer och (båda c) anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 12 som börjar med "Socialut skottet instämmer" och slutar med "yrkande 5" bort ha följande 44 lydelse: har vid sin session i behandlat frågan om 1989/90:SoU28nordiskt samarbete vid förverkligandet av intentionerna i konventionen ombarnets rättigheter. Där fastslogs bl.a. att de nordiska länderna utan dröjsmålratificerar konventionen samt att en harmonisering kommer till stånd när detgäller ländernas lagar. Länderna bör också anpassa sina egna lagar tillkonventionstexten. Därtillbetonas att ländernas efterlevnad är en nationell fråga men att en samordningmellan länderna kan ge fördelar. En åtgärdsplan bör därför utarbetas avministerrådet. Denna bör innehålla en juridisk del, där harmonisering ochanpassning av lagar bearbetas, en annan del bör innehålla materiella frågor,som rör missförhållanden bland bam, misshandel, sexuella övergrepp,alkoholskador hos nyfödda, brister i uppväxtmiljö m.m. Gemensammainformationskampanjer kan vara ett viktigt led i förverkligandet avkonventionen. Planenbör också kunna ta upp hävdandet av barns rätt i biståndsarbetet. Ettenigt Nordiskt råd beslutade att rekommendera de nordiska länderna att utandröjsmål ratificera konventionen och att verka för att alla länder gördetsamma. Därtill beslöts rekommendera att framlägga enåtgärdsplan för uppföljning och efterlevnad av . Detär , enligt socialutskottet, angeläget att den agerarkraftfullt för att de beslut fattat blir verklighet. debatt utskottet under mom. 7 bort hemställa: 7.beträffande Nordbka rådeb åtgärdsplan att med anledning av motion1989/90:So53 yrkande S som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Valfrihet för barnfamiljerna (mom. 8) DanielTarschys (fjo), (), (), Per Stenmarck (m),(), () och () anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 16 som börjar med "Utskottet kan"och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Föratt genomföra konventionens intentioner krävs en variationsrik ochresultatinriktad familjepolitik som ger vårdnadshavaren en reell möjlighet attvälja det som passar den enskilda familjen bäst. uppfattning bör ett vårdnadsbidrag införas och därutöver insatserske på flera olika områden. mening förstärks valfriheten genom att föräldrarna själva disponerar15 . per barn för att ekonomiskt klara behovet av barnomsorg.Vårdnadsbidraget kan antingen användas för att betala nuvarandebarnomsorgsplats, vilken i princip blir . eller för att utvecklaföräldradrivna kooperativ eller andra privata 1989/90:SoU28 lösningaretc. Det ger också ökade möjligheter, särskilt för flerbarnsföräldrarna, attägna mer tid åt omvårdnaden av de egna barnen. Enökad valfrihet ger förutsättningar för ett bättre resursutnyttjande inombarnomsorgen. Detta skapar utrymme för fler platser och kvalitetsförbättringar. Vårdnadsbidragetger småbarnsfamiljerna större möjligheter att utnyttja den lagstadgade rättentill arbetstidsförkortning och ger därmed mer tid för barnen. Utskottetförutsätter att kommunerna i den utsträckning det efterfrågas ställerhalvtids- eller deltidsplatser till förfogande och differentierar avgifternamed hänsyn till detta. I många kommuner innebär det ett behov av fler sådanaplatser. Genomavdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader ges familjerna ökad ekonomiskmöjlighet att lösa barnomsorgen genom t.ex. privata familjedaghem elleranställd barnvårdare. När deras inkomster tas upp till beskattning och påförssociala avgifter tillförsäkras de samma sociala skydd och trygghet som andrainkomsttagare. Härigenom skapas förutsättningar för att eliminera en svartsektor i ekonomin. Sammanfattningsviskommer motionärernas förslag enligt utskottets mening att leda till betydandefördelar för barnfamiljerna. Genom ökade ekonomiska resurser får de störremöjlighet att utifrån sina egna förutsättningar välja den form av barnomsorgsom de finner bäst. Härigenom förbättras barnens villkor i det svenskasamhället som det i småbarnsfamiljerna blir lättare att förenaföräldraskap med förvärvsarbete och personlig utveckling. Regeringenbör utarbeta förslag till lag om vårdnadsbidrag samt följdändringar iannan lagstiftning i enlighet med det anförda. Utskottetföreslår vidare att begär att regeringen skyndsamt återkommer medförslag till nytt statsbidragssystem. Det nuvarande systemet är enligtutskottet otillfredsställande på många sätt. Systemet är inte neutraltgentemot olika omsorgsformer och huvudmän, och enskilda alternativdiskrimineras. Föräldrar har inte möjligheter att på jämbördiga villkor väljaandra former av barnomsorg än de som erbjuds av kommunen. Vidare innebärnuvarande regler att de deltids-öppna daghemmen endast erhåller bidrag somkommer deltidsförskolan till del. Vägledandeprinciper vid utarbetandet av ett förslag till nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen bör vara att statsbidraget skall vara neutralt gentemot allaomsorgformer oavsett huvudman samt administrativt lätthanterligt. Familjedaghemmenoch deltidsförskolan får inte diskrimineras. Statsbidragssystemet bör inteensidigt gynna långa vistelsetider. Vidare bör kommunerna vara skyldiga att ibarnomsorgsplanerna uppta alla alternativa omsorgsformer som uppfyller dekvalitetskrav som alltid måste ställas. Vad utskottet anfört börges regeringen till känna. deb att utskottet undermom. 8 bort hemställa: 1989/90:SoU28 8.beträffande valfrihet för barnfamiljerna att med anledning avmotionerna 1989/90:So49 yrkande 1 och 1989/90:SoS5 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Skiljande av barn från föräldrar (mom. 11) DanielTarschys (fp), () och () anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 20 som börjar med "Socialutskottetdelar" och slutar med "yrkandet delvis" bort ha följandelydelse: kan polisen verkställa av-/utvisningar även om det innebär att familjersplittras, t.ex. när en asylsökande har gömt sig. Enligt socialutskottet bördet förhindras att av- och utvisningar sker som innebär att barnet skiljs frånsina föräldrar. Iasylsituationer strider det, enligt utskottet, mot barnets bästa att separerabarnet från fåmiljen. Därför får detta inte förekomma. Detta börges regeringen till känna. debatt utskottet under mom. IIbort hemställa: 11. beträ&ndeskiljande av barn från föräldrar att medanledning av motion 1989/90:So52 delvis som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Barns rätt att bli hörda (mom. 12) DanielTarschys och (båda fp) anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 21 som börjar med "Socialutskottetdelar" och slutar med "yrkandet delvis" bort ha följandelydelse: Förnärvarande är det bara i undantagsfall som barnen ges möjlighet att föra framsina skäl för att få en i . Även asylsökande barn måste, enligtsocialutskottet, ges en generell rätt att föra fram sina skäl inför bedömningenom de är berättigade till uppehållstillstånd i . Deras behov av skyddskall inte enbart bedömas med utgångspunkt från den vuxnes skäl. Detta bör gesregeringen till känna. debatt utskottet under mom. 12 bort hemställa: 12. beträffandebarns rätt att bli hörda att medanledning av motion 1989/90:SoS2 delvis som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Lokalakabelsändningar (mom. 13) l989/90:SoU28 AnitaStenberg (mp) anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 23 som börjar med "" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: mening innebär konventionsåtagandet att barn måste få ettbättre skydd mot våldsförhärligande filmer och TV-program som sänds viasatellit. saknas på grund av kabelnämndens beslut alltsådant skydd. Det är oacceptabelt att det råder helt olika förutsättningar ochregler för lokala egensändningar i kabelnät, och satellitsändningar somdistribueras i kabelnät. Enligt utskottets mening måste alla satellittyperföras in under kabeUa-gen så att reglerna avsedda att begränsa förekomsten avreklam, våld, pornografi och rashets åter kan tillämpas. Det regellösatillstånd som råder kan inte accepteras. Åtgärder måste vidtas omedelbart.Det finns inte någon som helst anledning att t.ex. avvaktaradiolagsutred-ningens arbete. debatt utskottet under mom. 13 bort hemställa: 13. beträffandelokala kabebåndningar att medanledning av motion So54 yrkande 3 antar de i bilaga 7 upptagna och såsom avreservanten föreslagen lydelse betecknade förslagen till lag om ändring i lagen(1985:677) om lokala kabelsändningar och lag om ändring i radiolagen (1966:755), Hälso- och sjukvård för asylsökande (mom. 14) DanielTarschys (), (), () och AnitaStenberg (mp) anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 24 som börjar med "Socialutskottetdelar" och slutar med "yrkandet delvis" bort ha följandelydelse: Asylsökandebarn i har endast rätt till akut sjukvård. måste asylsökande barn också ges rätt till ordinärbarnhälsovård. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. debatt utskottet under mom. 14 bort hemställa: 14. beträffandehäbo- och sjukvård för asybökande att medanledning av motion 1989/90:So52 delvis som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Pornografiskverksamhet (mom. 15) l989/90:SoU28 (), (), Per Stenmarck (m), (),() och () anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 27 som börjar med "Socialutskottetdelar" och slutar med "yrkande 8" bort ha följande lydelse: svenska lagstiftningen saknas en åldersgräns för barns medverkan ipornografiska sammanhang. har ytligt sett ett förbud motbarnpornografi, men bedömningen av vad som skall anses som barnpornografieller inte baseras på de agerandes synliga könsmognad. Detta är en minst sagtbedräglig bedömningsgrund. Socialutskottetanser därför att frågan om lagstiftningen bör ändras och bli specifik börövervägas mot bakgrund av internationella erfarenheter, bl.a. i . Utskottetföreslår därför att regeringen närmare analyserar förutsättningarna för detta,även med beaktande av integritetsaspekterna, samt återkommer till riksdagenmed redovisningen av förslag till åtgärder som kan tillgodose motionäremassyfte. Detta bör ges regeringen till känna med anledning av motionerna So49 (m)yrkande 2, SoSS (c) yrkande 3 och KrS (m) yrkande 8. tlebatt utskottet under mom. IS bort hemställa: 15. beträffandepornografisk verksamhet att medanledning av motionerna 1989/90:So49 yrkande 2, 1989/90:SoS5 yrkande 3 och1989/90:KrS yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 10, Användande av frihetsberövande påföljd (mom. 16) DanielTarschys (), (fjp) och () anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 29 som börjar med "Socialutskottetdelar" och slutar med "yrkandet delvis" bort ha följandelydelse: Enligtutlänningslagen finns det möjligheter att beröva asylsökande barn friheten.Enligt socialutskottet bör denna möjlighet tas bort urutlänningslagstiftningen. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. debatt utskottet under mom. 16 bort hemställa: 16. beträffandeanvändande av frihebberövande påföljd att medanledning av motion 1989/90:SoS2 delvis som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 4Riksdagen 1989/90. Vissändring av den svenska översättningen av i989/90:SoU28 konventionen(mom. 19) GudrunSchyman (v) anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 36 som börjar med "Socialutskottetdelar" och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Socialutskottetkonstaterar att kravet på snabbhet vid handläggningen finns uttalat också iden svenska översättningen av konventionstexten. Utskottet konstaterar vidareatt det också i den svenska författningsregleringen på området finns införtett krav på snabbhet. Utskottets uppfattning är emellertid att kraven ikonventionen är mer långtgående än vad översättningen ger vid handen.Utskottet vill därför föreslå att översättningen justeras i enlighet medönskemålet i motion SoSO. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. debatt utskottet under mom. 19 bort hemställa: 19.beträffande vbs ändring av den svenska översättningen av konventionen att medanledning av motion SoSO yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Frågan om rätten att från födelsen förvärva ett medborgarskap DanielTarschys och (båda fp) anför Detfinns i barn som föds utan medborgarskap och således blir statslösa.Detta är djupt otillfredsställande. Vi anser att dessa barns problem bör sesöver vid en översyn av medborgarskapslagstiftningen. Frågan om konventionen kan godkännas utan föregående lagändring AnitaStenberg (mp) anför: Socialutskottethar i ärendet ordnat en utfrågning med representanter för social- ochjustitiedepartementen. Vid denna utfrågning framkom att hindret mot ettgodkännande utan reservation inte är så kategoriskt som tidigare framkommit ipropositionen. synpunkter har härigenom i huvudsak tillgodosetts. Konstitutionsutskottetsyttrande Bi, j ° Godkännande av om barnets rättigheter Socialutskottethar berett tillfålle att yttra sig över proposition1989/90:107 om godkännande av om barnets rättigheter. Medanledning av propositionen har sju motioner väckts. I motion SoS4 yrkande 2(mp) begärs att principen om barnets bästa skall regleras i grundlag. I tvåmotionsyrkanden So49 yrkande 2 (m) och SoSS yrkande 3 (c) tas upp frågan om18-årsgräns vad gäller utnyttjande av barn i pornografiska sammanhang. Ocksåmotion KrS yrkande 8 (m), som av kulturutskottet överlämnats tillsocialutskottet, tar upp denna fråga. I motion SoS4 yrkande 3 (mp) begärs attriksdagen beslutar att koncessionssystemet för lokala kabelledningarskall omfatta alla typer av satelliter. Vidare begärs i motion SoSO yrkande 2(vpk) en ändring av 7 kap. 4 § sekretesslagen så att barn inte hindras att fåvetskap om sina biologiska föräldrar. begränsar sittyttrande till dessa frågor. !propositionen föreslås att med visst förbehåll godkänner en avFörenta nationernas generalförsamling antagen konventionom barnets rättigheter. Konventionen som undertecknades av den 26januari 1990 som den öppnades för undertecknande förutsätterratifikation för att bli gällande. Konventionen innehåller bestämmelser avseddaatt tillförsäkra barn grundläggande rättigheter och att bereda barn skydd motövergrepp och utnyttjande. Tillträdet till konventionen föranleder enligt vadföredragande statsrådet uttalar i propositionen inga ändringar i gällande lagstiftning. 1.Grundlagsstadgande om barnets bästa Ikonventionens artikel 3 punkt 1 slås fast att vid alla åtgärder som rör barn skall barnets bästa komma i främsta rummet. Principen gäller åtgärder som vidtas av offentliga organ men också sådana som vidtas av privata sociala välfårdsinstitutioner. Enligt propositionen är tillämp ningen av denna princip naturligtvis en lagstiftningsfråga men i hög grad också en fråga om tillämpning av lagstiftningen och praktiskt 51 handlande över huvudtaget. Att barnets bästa skall komma i främsta rummet utesluter inte attäven andra hänsyn får tas men innebär att 1989/90:SoU28 vad som bäst gagnarbarnet i första hand skall vara vägledande. Bilaga 1 Principen om barnets bästaär en utgångspunkt i svensk lagstiftning rörande barn och ungdomar och ärförankrad i grundlagen genom bestämmelserna i 1 kap. 2 § regeringsformen om attdet grundläggande målet för den offentliga verksamheten skall vara denenskildes välfård i olika avseenden. Principen om barnets bästa framgåruttryckligen t.ex. av vårdnadsreglerna i 6 kap. och av 27 §socialtjänstlagen men finns också uttryckt på annat sätt i olika förhållandevisväsensskilda sammanhang. Imotion SoS4 av m.fl. (mp) framhålls att den princip som kommertill uttryck i artikel 3 punkt 1 är så viktig och överordnad att den börgrundlagsfåstas i svensk rätt (yrkande 2). Frågan om detta bör komma tilluttryck i form av ett målsättningtad-gande enligt 1 kap. 2 § regeringsformeneller som en tvingande grundläggande rättighet i 2 kap. regeringsformen börenligt motionärerna utredas av regeringen. Principenom barnets bästa är en av utgångspunkterna -för den offentliga verksamheten iSverige. Målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen ger uttryck fördetta genom att det allmänna åläggs att särskilt verka för social omsorg ochtrygghet och för en god levnadsmiljö. Mot denna bakgrund saknas det enligtutskottet anledning att ytterligare befåsta principen genom en särskildmålsättningsbestämmelse i regeringsformen. Ej heller anser utskottet detpåkallat att utöka bestämmelserna om grundläggande fri- och rättigheter i 2kap. regeringsformen med en bestämmelse om barnets bästa. Konstitutionsutskottetföreslår således att motion SoS4 yrkande 2 avstyrks. 2.Barnets skydd mot att utnyttjas i pornografiskt material Ikonventionens artikel 34 åtar sig konventionsstaterna att skydda barnet motalla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. För detta ändamålskall staterna särskilt vidta alla lämpliga nationella, bilaterala ochmultinationella åtgärder för att förhindra bl.a. att barn utnyttjcts ipornografiska föreställningar och i pornografiskt material (punkt c). Med barnavses enligt artikel 1 varje människa under om inte barnet blir myndigttidigare enligt den lag som gäller för barnet. Spridandeav pornografi där barn är avbildade omfattas av 16 kap. 10 a § brottsbalken.Enligt denna bestämmelse skall den som skildrar barn i pornografisk bild meduppsåt att bilden sprids eller som sprider sådan bild dömas förbarnpornografibrott om inte gärningen med hänsyn till omständigheterna ärförsvarlig. En sådan gärning som begås genom tryckt skrift skall enligt 7 kap.4 § 12 tryckfi-ihetsförordningen anses som tryckirihetsbrott. 1 bestämmelsernauppställs inte någon fast åldersgräns när det gäller att bestämma vad som avsesmed barn. Enligt förarbetena avses med barn en person vars könsmognadsprocessinte är avslutad (prop. 1978/79:179, KU 1978/79:33 och KU 1979/80:1). Anledningentill att man i lagstiftningen inte har någon bestämd ålders- gräns är att en sådan ivissa fall skulle göra det nödvändigt att fastställa 1989/90:SoU28barnets identitet och att man velat undvika den ytterligare integritets- Bilaga 1 kränkning som en sådan identifiering skulle innebära. Justitiekanslemhar i remissyttrande över konventionen sammanfattningsvis funnit attinnehållet i den aktuella bestämmelsen i tryckfrihetsförordningen inte utgörnågot hinder mot en svensk ratificering av konventionen. Han har emellertidtillagt att det kan vara lämpligt om konventionsarbetet tas till intäkt för enöversyn av frågan om åldersgräns när det gäller barnpornografi. Önskvärt voreatt lagstiftningens skydd i vart fall kunde utvidgas till att omfatta även ungamänniskor vars könsmognadsprocess är avslutad men som uppenbarligen i övrigtfortfarande befinner sig i den utvecklingsprocess i stort som utgör motiv förlagstiftningens skyddsbestämmelser på det aktuella området. Ipropositionen hänvisas bl.a. till annan lagstiftning än den här aktuella somger möjlighet att förhindra utnyttjande för barnpornografi, t.ex. vissabestämmelser i lagen om vård av unga (LVU) och arbetsmiljölagen. framhåller att skillnaden mellan konventionens 18-årsregel ochdefinitionen av bam i 16 kap. 10 a § huvudsakligen är av formelltslag och i praktiken torde samma åldersgrupper avses. Det måste vidare enligt propositionenobserveras att konventionen inte uppställer något direkt krav på straffrättsliglagstiftning mot här aktuella företeelser. Statsrådets slutsats blir att ensvensk anslutning till konventionen i denna del inte torde kräva lagändringar isådana frågor som aktualiseras i artikel 34 punkt C. Han tillägger dock attdetta inte utesluter att det kan finnas behov av en översyn av de nuvarandereglerna. Förnyade överväganden gällande de stra&ättsliga reglernasutformning bör emellertid enligt hans mening göras utifrån mer allmännautgångspunkter än dem som följer av konventionen som sådan. Konstitutionsutskottethar i ett yttrande till kulturutskottet över proposition 1989/90:70 omvåldsskildringar i rörliga bilder m.m. framhållit med anledning av motion KrSyrkande 8 av m.fl. (m) att frågan om 18-årsgräns vidbarnpornografibrott lämpligen bör avgöras vid behandlingen av det nu aktuellaärendet (1989/90:KU7y). Motionärerna anför att straffbestämmelserna om barnpornografibrottbör utformas så att pornografiskt material med agerande personer under 18 årinte får säljas eller produceras i . Motionärerna menar att dennuvarande åldersgränsen är densamma som för sexuellt umgänge och attden bör höjas till . Det är enligt motionärerna skillnad mellan att varamogen för sexuellt umgänge och att vara mogen att bestämma om man vill exponerasig i pornografiska sammanhang. Imotion So49 av m.fl. (m) framhålls att det är en minst sagt bedräglig bedömningsgrund att bedömningen av vad som skall anses vara barnpornografi eller inte baseras på de agerandes synliga könsmognad. Om skall följa konventionens krav måste lagstiftningen ändras och bli specifik. Motionärerna yrkar därför att för att uppfylla konventionens krav i artikel 34 beslutar om 53 en åldersgräns för barn i pornografiska sammanhang (yrkande 2). I motion SoSSav m.fl. (c) framhålls att 1989/90:SoU28 vissa bam inte är skyddadei svensk lag mot utnyttjande i pornografis- Bilaga 1 ka sammanhang eftersom deti varje enskilt fall görs bedömningar om Förklarhetens skull bör enligt motionärerna även i en 18-årsgränsgälla i dessa sammanhang och införas i 16 kap. 10 a § . Utskottetdelar justitiekanslerns och departementschefens uppfattning att det inte krävslagändringar på det aktuella området för att konventionen i denna del skallkunna godkännas. mening skulle en lagstadgad 18-årsgräns kunna leda till ickeönskvärda integritetskränkningar vad gäller det avbildade barnets identitet.Utskottet är således inte berett att förorda att en sådan gräns införs.Utskottet vill emellertid framhålla att det som justitiekanslem uttalat finnsett behov av att kunna utvidga lagstiftningens skydd mot att barn utnyttjas ibarnpornografi till att omfatta en större grupp barn än som berörs. Somanförs i propositionen kan det finnas anledning att göra en översyn av denuvarande reglerna på det område som omfattas av den aktuellakonventionsbestämmelsen. Motbakgrund av det ovan anförda föreslår attsocialutskottet avstyrker motionerna KrS yrkande 8, So49 yrkande 2 och SoSSyrkande 3. 3.Barnets skydd mot skadlig information Enligtartikel 17 punkt e skall konventionsstaterna uppmuntra utvecklingen avlämpliga riktlinjer för att skydda barnet mot information och material som ärtill skada för barnets välfård. Sverigehar undertecknat men ännu inte ratificerat konvention omgränsöverskridande television. Konventionen innehåller minimiregler för förinnehållet i gränsöverskridande TV-sändningar. Vissa av dessa regler tarsärskilt sikte på att skydda barns och ungdomars intresse. Sålunda stadgas iartikel 7 punkt 2 att program som kan skada barns eller ungdomars kroppsliga,själsliga eller moraliska utveckling inte får sändas på tider då det ärtroligt att barn och ungdomar ser programmen. I artikel 11 punkt 3 stadgas attreklaminslag som riktar sig till barn eller där barn förekommer inte fårinnehålla något som kan skada barns intressen och skall ta hänsyn till barnssärskilda känslighet. Ilagen (1985:677) om lokala kabelsändningar (kabellagen) regleras rätten attvidaresända programkanaler från satelliter i fast trafik och att göraegensändningar i kabelnät som når fler än 100 bostäder. Enligt lagen fordrastillstånd för sådana vidaresändningar.