bet · GD01BoU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Genom den årliga avtrappningen avrabatterna med en femtedel av det ursprungliga beloppet innebär detta atthyresrabatterna i princip kommer att vara helt avvecklade . Utskottetvidhåller med hänvisning härtill sin uppfattning att det måste anses rimligtatt statsmakterna stär fast vid gjorda utfästelser och att hyresrabatterdärför skall kunna utgå under den trots allt begränsade tidsperiod somursprungligen avsetts. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anfördamotion Bo236 (m) yrkande 1 d. 5.7.2 Återflyttningsbidrag och nybyggnadsbidrag beslutade dels om en försöksverksamhetmed bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad - återflyttningsbidrag(tidigare benämnt kvarboendegaranti), dels om ett bidrag vid nybyggnad avvissa bostäder - nybyggnadsbidrag (tidigare benämnt hyresrabatt). Återflyttningsbidrag har enligt beslutet lämnats under treår för att dämpa höjningarna av bostadskostnaderna för dehyresgäster och bostadsrättshavare som bor kvar efter en ombyggnad. Några nyabidrag lämnas sålunda inte efter utgången av . Fullt bidrag utgår underdet första bidragsåret, varefter bidragen trappas ned med en tredjedel undervart och ett av för att helt upphöra . Förslag om en avveckling av återflyiiningsbidragen försfram i två motioner. Med hänvisning till att man motsatt sig införandet avåterflyttningsbidragen föreslås i motion Bo236 (m) yrkande 1 c att bidragenskall avvecklas. I motion Bo423 (fp) yrkande 24 föreslås bidragen avvecklade avbesparingsskäl. Som framgår av redovisningen ovan utgår fr.o.m. innevarandeår inte längre några nya återflyttningsbidrag. I takt med att tidigarebeslutade bidrag trappas av kommer därmed bidragsgivningen att helt upphörainom . Det är rimligt att staten står fast vid tidigare gjordautfästelser och att bidragsgivningen trappas ned på det sått som ursprungligenavsetts. Motionerna Bo236 (m) yrkande 1 c och Bo423 (fp) yrkande 24 avstyrksmed hänvisning till det nu anförda. Enligt motion Bo2l7 (vpk) infördes"kvarboendegarantin" för att något dämpa hyreshöjningenvid kvarboende eller återflyttning efter ombyggnad - detta i väntan på enöversyn av hela ombyggnadsfinansieringen och hyressättningsprinciperna. Medhänvisning till att denna översyn ännu pågår förordas - yrkande 1 - attmöjligheten att söka bidrag skall förlängas med eller tills dess ettnytt helhetssystem träder i kraft. gällererfarenheterna av bidragsformen flnns det enligt motionären en berät- 1989/90:BoU13 tigad irritation från de boende över att bidraget betalas tillfastighetsägarna. Med hänvisning härtill förordas - yrkande 2 - att bidragen istället skall utbetalas till de boende. Utskottet är inte berett ställa sig bakom förslaget imotion Bo217 (vpk) om en förlängning av återflyttningsbidragen. Behovet avframtida stödåtgärder får enligt utskottets mening bedömas bl.a. i anslutningtill kommande förslag avseende bostadsfinansieringen m.m. Utskottet är motbakgrund härav inte heller berett förorda någon ändring i vad avser sättet förutbetalningen av bidragen. Motion Bo217 (vpk) avstyrks sålunda. Nybyggnadsbidrag har lämnats vid nybyggnad av hyres- ochbostadsrättshus pä vissa orter under förutsättning att preliminärt lånebeslut ellerdispens för påbörjande har meddelats efter och byggnadsarbetenapåbörjats före utgången av . Nybyggnadsbidragen uppgick till /m-under det första året och till /m- efter husetsfärdigställande. Bidrag till nybyggnader utgår bl.a. på de orter därbegränsningar har införts i fråga om igångsättning av ombyggnader. Förslag om en avveckling av nybyggnadsbidragen lämnas imotionerna Bo236 (m) yrkande 1 b och Bo423 (fp) yrkande 25. Motiveringarna härförär dels att motionärerna motsatt sig införandet av de aktuella bidragen, delsbehovet av besparingar på statsbudgeten. Som framgår av redovisningen ovan lämnas inga nyanybyggnadsbidrag efter utgången av . Med avseende på att bidragen endastutgår innebär detta att bidragsgivningen kommer att vara heltavvecklad inom en mycket nära framtid. Med anslutning till vad utskottet ovananfört beträffande återflyttningsbidragen är det enligt bostadsutskottetsmening också i detta fall rimligt att staten fullföljer gjorda utfästelser. Dei bostadsbyggnadsprocessen involverade bör kunna räkna med att så sker. Enryckighet i planeringen, som i andra sammanhang kritiseras inte minst imotioner från moderata samlingspartiet och , blir följden om bidraginte kan påräknas såsom ursprungligen avsetts. avstyrker förslageni motionerna Bo236 (m) yrkande 1 b och Bo423 (fp) yrkande 25. Som ett medel för att förbättra ungdomens bostadssituationinfördes (BoU 1986/87:16) ett särskilt ungdomsbostadsstöd. Stödetutgår i form av ett särskilt bidrag till kommuner med brist pä bostäder förungdomar, enligt regeringens bestämmande. En förutsättning för stöd är attkommunen eller av kommunen utsett organ förmedlar genomgångsbostäder för ungdomar.För lägenheter upplåtna och förmedlade på detta sätt lämnas bidrag med ettbelopp som motsvarar . uthyrning pågår, docklängst till dess hyresgästen fyller . För en ungdomsbostad som upplåts åtmakar eller sambor upphör stödet när någon av dem uppnått denna ålder. Avser uthyrningen en nybyggd eller ombyggd lägenhet somupplåtits som genomgångsbostad för ungdom alltsedan den färdigställts, gällersom en ytterligare förutsättning för bidrag att det i sin helhet tillgodoförsfastighets- De bidrag kommunen får för andra ungdoms- 1989/90:BoU13bostäder än de nu nämnda får användas pä det sätt som kommunen finner lämpligtför att främja tillkomsten av ungdomsbostäder. Det kan t.ex. gälla bidrag tillsjälvbyggeri med anknytning till ungdomsbostäder eller stimulanser tillfastighetsägare för uthyrning av outhyrda lägenheter. För studentbostäder gällersärskilda regler. Krav pä enavveckling av tmgdomsbostadsstödei förs fram i tre motioner. I motion Bo236 (m) yrkande 1 a föreslås attungdomsbostadsstödet avvecklas fr.o.m. - detta med hänvisningtill behovet av besparingar på statsbudgeten. Enligt motion Bo420 (m) leder ungdomsbostadsstödet intetill att en enda ny bostad tillkommer som ytterligare subventioner avdenna typ snedvrider bostadsmarknaden ännu mer. 1 motionens yrkande 8 ahemställs därför att ungdomsbostadsstödet skall avvecklas. Med hänvisning till att man motsatt sig införandet av ettsårskilt ungdomsbostadsstöd föreslås stödet avvecklat i motion Bo423 (fp)yrkande 23. Ungdomsbostadsstödet infördes så sent som . De skälsom vägledde införandet av stödet äger enligt bostadsutskottets meningfortfarande, och i många fall förstärkt, giltighet. Med avseende påbostadssituationen på många orter är ett fortsatt stöd motiverat. För attstödet skall kunna få sin avsedda effekt måste det naturligtvis få vara i kraftunder en så att kommuner och fastighetsägare hinner genomföraerforderliga planerings-och byggnadsåtgärder m.m. Utskottet avstyrker medhänvisning till det nu anförda motionerna Bo236 (m) yrkande 1 a, Bo420 (m)yrkande 8 a samt Bo423 (fp) yrkande 23. Tilläggslån kan utgå för ombyggnad av vissa kulturhus ochför grundför-stärkningsåtgärder i kulturhistoriskt värdefulla bostadshus. Förbostadshus upplåtna med hyres- eller bostadsrätt kan tilläggslån utgå tillåtgärder mot vissa byggskador och byggfel samt för vissa andraombyggnadsåtgårder i bostadshus . Vidare kan tilläggslån lämnasför arkeologiska undersökningar i samband med bostadsbyggande. har för innevarande budgetår fastställt tvåramar för beslut avseende tilläggslångivningen. Den första ramen avserriksantikvarieämbetets tillstyrkanden av ombyggnader och grundförstärkningar avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Av denna ram, som förutomtilläggslångivningen även avser förhöjt låneunderlag enligtombyggnadsläneförordningen, får en viss del disponeras för tilläggslån förarkeologiska undersökningar. För /90 är ramen förriksantikvarieämbetets tillstyrkanden fastställd till 130 milj. kr., varavhögst 2,5 milj. kr. för arkeologiska undersökningar. Den andra ramen avserbeslut om tilläggslån för åtgärder som syftar till att avhjälpa byggskador ochbyggfel m.m. eller för mer genomgripande ombyggnadsåtgärder av annat slag ibostadshus som är . Från denna ram avräknas även det stöd som kanutgå till kommuner enligt förordningen om statsbidrag för vissatillgänglighetsfrämjande åtgärder på kvartersmark. Denna s.k. beslutsraniuppgår under innevarande budgetår till totalt 225 milj. kr Bidrag för tillgänglighetsfrämjande åtgärder påkvariersmark har kunnat 1989/90:BoU13 utgå . Enligtbudgetpropositionen har emellertid efterfrågan på detta stöd varit liten underde . De behov som kan finnas av att vidta denna typ av åtgärderanses dessutom kunna finansieras med andra stödformer. Av dessa skäl föreslårregeringen att den särskilda bidragsgivningen för tillgänglighetsfrämjandeåtgärder på kvariersmark upphör vid utgången av budgetåret. har inget att invända mot den avregeringen förordade avvecklingen. Bostadsministern föreslår i budgetpropositionen atttillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse fastställs till130 milj. kr. för /91, dvs. till samma belopp som förinnevarande är. Av detta belopp föreslås liksom högst 2,5 milj. kr.få disponeras för lån till arkeologiska undersökningskostnader. Förslaget omtillstyrkanderamens storlek läggs fram med hänvisning till det nuvarandeansträngda läget inom byggområdet. Yrkanden om att tillstyrkanderamen skall höjas i olikaomfattning framställs i fyra motioner. Förslagen motiveras med att behoven avmedel för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse klart anses överstiga den avregeringen föreslagna ramen. Tillstyrkanderamen föreslås i motionerna Bo226(vpk) yrkande I och Bo240 (c) yrkande 1 höjas till 165 milj. kr., i motionBo236 (m) yrkande 2 a till 230 milj. kr. och i motion Bo423 (fp) yrkande 31till 140 milj. kr. I den sistnämnda motionen framgår det dock av motivtextenatt motionärerna förordaren tillstyrkanderam på 150milj. Förslaget imotion Bo226 (vpk) yrkande 1 innebär förutom den föreslagna ramhöjningen ävenen regeländring för ramavräkningen innebärande att förhöjt låneunderlag avseendelån till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse inte i fortsättningen skallavräknas från ramen. har vid ett flertal tillfällen betonatvikten av att ett statligt stöd till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kanlämnas utöver det stöd som utgår till övrig bebyggelse. Utskottet har ocksåhävdat att stödet måste ges en sådan omfattning att inte ovärderligakulturvärden går till spillo genom att finansieringen av nödvändigareparations- och ombyggnadsåtgärder inte kan lösas. Betydelsen av attnödvändiga åtgärder vidtas i den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen äveni ett besvärligt arbetsmarknadsläge medförde att ombyggnadslån till sådanbebyggelse undantogs från den minskning av räntebidragen som hösten 1988beslutades för andra ombyggnadsåtgärder. Så till vida intar denkulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen redan en särställning i stödhänseende.För att ombyggnadsåtgärder skall kunna vidtas i denna bebyggelse krävs dock imånga fall att utöver de vanliga ombyggnadslånen även förhöjt låneunderlageller tilläggslån kan erbjudas. Vikten av detta stöd kan därför inte nogunderstrykas. Mot denna bakgrund år det givetvis oroväckande att berördamyndigheter bedömer att behovet av tilläggslån och förhöjt låneunderlag klartöverstiger vad som kan utgå enligt gällande ramar för stödet. Vad utskottet har haft att väga in är således en önskanatt i större utsträck ning tillgodose välmotiverade förslag om höjda ramar för stödet till den kul turhistoriskt värdefulla bebyggelsen och de krav på återhållsamhet som såväl den nuvarande ansträngda situationen inom byggområdet som det flnanspo- 49 4 1989/90. Utskottets överväganden i frågan har lett fram till slutsat-1989/90:BoU13 sen att tillstyrkanderamen för nästa budgetår bör bestämmas tillett i förhållande till regeringsförslaget med 35 milj. kr. förhöjt belopp,dvs. på den nivå som föreslagits i motionerna Bo226 (vpk) och Bo240 (c).Nuvarande regler för avräkning från tillstyrkanderamen bör dock behållas. Dennarelativt stora ramökning som utskottet förordar torde ge möjlighet till attangelägna projekt kan tidigareläggas och i större omfattning komma till stånd.På sikt torde detta möjliggöra en bättre balans mellan den tillgängliga ramenoch önskemålen om stöd för de aktuella ändamålen. Utskottet föreslår mot den ovan redovisade bakgrunden attriksdagen med anledning av förslaget i budgetpropositionen samt motionernaBo226 (vpk) yrkande 1 såvitt nu är i fråga, Bo240 (c) yrkande 1 och Bo423 (fp)yrkande 31 medger att tillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelsefastställs till 165 milj. kr. samt till regeringen ger till känna vad somövrigt anförts i denna fråga. Motion Bo236 (m) yrkande 2 a avstyrks. Utskottet är inte berett föreslå sådana ändrade regler föravräkning mot tillsiyrkanderamen som föreslås i motion Bo226 (vpk) yrkande 1såvitt nu är i fråga. Detta yrkande avstyrks sålunda. Som en delram av den ovan behandlade tillstyrkanderamenhar regeringen föreslagit att högst 2,5 milj. kr. skall få disponeras förtilläggslån lill arkeologiska undersökningar i samband med bostadsbyggande. 1motion Bo236 (m) yrkande 2 b föreslås att denna delram utvidgas med 7,5 milj.kr. till totalt 10 milj. kr. Delramen för arkeologiska undersökningar har varitoförändrad sedan möjligheten till detta stöd infördes . haremellertid inte ramens storlek utgjort någon restriktion för stödgivningentill det aktuella ändamålet. , som är ansvarig myndigheti frågan om stödet till arkeologiska undersökningar, har inte heller för detkommande budgetåret begärt att få denna delram utvidgad. Av detta skälavstyrker utskottet motion Bo236 (m) yrkande 2 b och tillstyrker regeringensförslag. Utskottet övergår nu till att behandla frågan omtilläggslån till åtgärder i bostadshus som är . I motion Bo423(fp) yrkande 30 föreslås en avveckling av tilläggslångivningen till bostadshusyngre än frän . Förslaget i motion Bo423 (fp) läggs fram utan att närmaremotiv för den förordade avvecklingen anförs. Utgångspunkten för en vidare diskussion i frågan om tilläggslånens användning för denna typ av bebyggelse saknas där för. Utskottet hade även föregående år (1988/89:BoU7 s. 73) att ta ställning till ett liknande motionsyrkande. underströks vikten av att byggskador och byggfel i hyres- och bostadsrättshus kan åtgär das. Utskottet framhöll vidare att tilläggslånen till stor del används i syfte att avhjälpa brister i bl.a. miljonprogrammets bostadsområden som har samband med att oprövad teknik och delvis olämpliga byggnadsmaterial an vändes i bostadsproduktionen . Motionsyrkandet av styrktes med hänvisning till att en avveckling av de diskuterade tilläggslånen utan att erbjuda någon alternativ finansiering torde kunna inne bära att nödvändiga förnyelseåtgärder inte kommer till stånd. Bostadsut skottet vidhåller denna uppfattning. Motion Bo423 (fp) yrkande 30 avstyrks. 1 budgetpropositionen föreslås att beslutsramen förbostadshus 1989/90:BoU13 år bör fastställas till 220 milj. kr. Den föreslagna ramnivån, som innebär en minskning med 5 milj.kr. i förhållande till föregående år, motiveras bl.a. med att bidragsgivningenför tillgänglighetsfrämjande åtgärder enligt det ovan behandlade förslagetupphör och således fortsättningsvis inte belastar denaktuella ramen. I två motioner lämnas olika förslag till förändringar avden aktuella ramen. I motion Bo226(vpk) yrkande 2 föreslås, med hånvisningtill ett förslag frän länsbostadsnämnderna, att ramen bör vidgas med230milj.kr. Enligt motion Bo236 (m) yrkande 2 c börtillstyrkanderamen tvärtom minskas med 100milj. till 120 milj. kr. De åtgärder som kan stödjas med den aktuella formen avtilläggslån är, som utskottet ovan framhållit, mycket angelägna. Det är därförnödvändigt att stödet ges en sådan inriktning och omfattning att reparations-och upprustningsarbetet i det drabbade fastighetsbeståndet kan fortsätta.Boverket har i samband med sin översyn av ombyggnadsstödet övervägt eventuellabehov av förändringar av tilläggslångivningen i dessa avseenden. Förslag ifrågan har överlämnats till regeringen. Det är bl.a. mot denna bakgrundsom regeringens förslag om ramnivå skall ses. är således intenu berett att förorda någon förändring vad avser beslutsramen för bostadshusyngre än . Regeringens förslag tillstyrks och motionerna Bo226 (vpk)yrkande 2 samt Bo236 (m) yrkande 2 c avstyrks. 5.9 Stöd för bostadsförbättring m.m. Ett flertal olika låne- och bidragsformer har inrättatsför att förbättra bostädernas och bostadsområdenas utformning i olikaavseenden. De bidragsformer som har aktualiserats i propositionen och imotioner är radonbidraget till egnahem, bostadsanpassningsbidraget,hissbidraget samt bidraget till konstnärlig utsmyckning. Utskottet behandlarinledningsvis motionsförslag angående omfattningen av det statliga stödet förvissa radoninsatser. 5.9.2 Stöd för vissa radoninsatser För egnahem kan ett s.k. radonbidragutgå. Bidraget kan lämnas om radondotterhalten i huset överstiger det gränsvärde som so cialstyrelsen anger som godtagbart från hälsoskyddssynpunkt - för närva rande satt till /m- (Bq = bequerel). Bidraget lämnas under vissa förut sättningar av skälig kostnad för saneringsåtgärderna, dock högst med . betalas inte ut. För hyres- och bostads rättshus kan i stället bostadslån utgå om radonåtgärderna utförs i samband med en ombyggnad. Tilläggslån kan då utgå om kostnaden för åtgärderna överstiger husets ekonomiska bärkraft. I andra fall kan s.k. räntestöd utgå. I fem motioner diskuteras dels villkoren för radonbidragen till egnahem, dels behovet av vissa andra insatser för att komma till rätta med radonpro blemen. Enligt motion Bo220 (s) kan kostnaderna för saneringsåtgärderna ibland bli så höga att de överstiger vad som är möjligt att finansiera med 51 bidraget.I sådana fall anser motionärerna att en möjlighet till förhöjt bidrag1989/90:BoU13 bör införas, alternativt att bidragsgivningen bör kompletterasmed en möjlighet att erhålla tilläggslån även för egnahem. Enligt motion Bo423(fp) yrkande 33 bör ett lägre gränsvärde ån /m' för stöd tillradonsaneringsåtgärder övervägas och 40 milj. kr. anslås för att åtgärdasådana hus som ligger under detta gränsvärde. Även i motion Bo544 (c) yrkande7 diskuteras gränsvärdet och föreslås att stöd skall kunna utgå till åtgärder iegnahem med en radondotterhalt över /m\ Yrkandet innebär också attmaximibeloppet för radonbidraget bör höjas från . Iyrkande 6 i samma motion föreslås att kommunerna genom statligt stöd stimulerastill att genomföra en fullständig kartläggning av förekomsten av radon i bostäder.Förslagen i motion Bo544 (c) anses innebära behov av ett medelstillskott på10milj. 1 de grönas partimotion Bo247 yrkande 3såvitt nu är i fråga föreslås ett statligt stimulansstöd för kommunernasuppsökande åtgärder och sanering av radonhus på sammanlagt 50milj. Behovetav tillräckliga resurser för olika radoninsatser vid byggforskningsinstitutetoch för kommunernas kartläggningsarbete framhålls i motion Bo554 (c), medmotivtexten i motion Jo871. Yrkandet i motionen innebår att hosregeringen skall begära en fortlöpande redovisning av arbete med radon ibostäder. Utskottet inleder med att behandla de motionsyrkanden somavser villkoren för radonbidraget. Dessa villkor övervägdes ingående i sambandmed att (BoU 1987/88:10 s. 61-63) beslutade att införa ettsärskilt radonbidrag för saneringsåtgärder i egnahem. Vad gäller de gränsvärdenför radondotterhalten i huset som sedermera kommit till uttryck i gällande förordninganförde utskottet: Regeringens förslag knyter an till de gränsvården somställs upp med stöd av hälsoskyddslagstiftningen och - i fråga om nivån efteråtgärd - byggnadslagstiftningen. Dessa gränsvärden bör också enligt utskottetsmening vägleda bidragsgivningen. Därigenom säkras att statens bidragsgivningvid varje tidpunkt styrs av samma riskbedömningar som ligger till grund församhällets övriga insatser mot radon i bebyggelsen. ställningstagande innebar således attsärskilda radon-gränsvärden inte borde fastställas för de län och bidrag somkan utgå för saneringsåtgärder i bostäder. 1 stället beslutade attbidragsgivningen i detta avseende skulle göras avhängig hälsoskyddslagstiftningen.Därigenom kommer villkoren för stödet automatiskt att förändras vid enskärpning av denna lagstiftning. har under föregående årföreslagit att gällande gränsvärde enligt hälsoskyddslagstiftningen bör sänkasfrån /m'till 200Bq/m\ En sådan förändring förutsätter emellertid enligtbegränsningsförordningen (1987:1347) ett medgivande från regeringen. Enligtvad utskottet erfarit pågår överväganden i dessa frågor inomregeringskansliet. Mot bakgrund av vad som ovan redovisats anser utskottetdet inte vara rimligt att föregripa pågående övervägande genom att införa ettsärskilt gränsvärde för det statliga radonstödet till egnahem. Även vad gällerövriga motionsyrkanden om förändrade villkor för radonbidraget bör ettställnings- tagandekunna anstå i avvaktan på regeringens överväganden. Med hänvis- 1989/90:BoU13 ning till vad som anförts angående villkoren för radonbidragetavstyrker utskottet motionerna Bo220 (s), Bo423 (fp) yrkande 33 och Bo544 (c)yrkande 7. Vad gäller de motionsförslag som avser frågan om stöd förkommunernas radoninsatser, dvs. förslagen i de grönas partimotionBo247 yrkande 3 såvitt nu är i fråga samt i motion Bo544 (c) yrkande 6, togutskottet föregående år ställning till motsvarande yrkanden. Det framhölls viddetta tillfälle (1988/89:BoU7) att det är angeläget att kommunernaintensifierar sitt arbete med att kartlägga förekomsten av radon i bostäder.Det påpekades dock att även flera centrala myndigheter har ettansvar att bistå kommunerna i deras arbete genom bl.a. rådgivning ochmetodutveckling. Ansvarsfrågan vad gäller olika radonåtgärder togs också upphösten 1988 i betänkandet 1988/89:BoU2. Utskottet framhöll i detta sammanhangatt ansvaret för att spåra befintliga bostäder med för höga radonhalterprimärt faller på kommunerna men att ockå den enskilde fastighetsägaren harett ansvar för att initiera undersökningar om radondotterhalten. Mot denna bakgrundanförde utskottet i betänkandet 1988/89:BoU7 s. 83: inställning i ansvarsfrågan beträffandekartläggning av radonförekomst m.m. torde således vara klarlagd. Utskottetmenar att denna ansvarsfördelning också måste omfatta de ekonomiska åtagandenai sammanhanget. Staten har genom ett flertal olika stödformer påtagit sig ettomfattande ekonomiskt ansvar för genomförandet av de saneringsåtgärder som ärnödvändiga. Det kan därför anses som rimligt att även kommunerna tar sin del avansvaret för att problemen med radon i bostäder pä sikt kan undanröjas. Utskottet vidhåller sin uppfattning i den aktuella fråganoch är således inte berett att tillmötesgå de nu behandlade förslagen om stödför kommunernas radoninsatser. Med hänvisning till det anförda avstyrks såledesde behandlade motionsyrkandena från och . Den fortlöpande redovisning av arbetet med radon ibostäder som efterfrågas från regeringen i motion Bo554 (c) förutsätterutskottet kommer till stånd utan ett särskilt tillkännagivande från riksdagen.Redovisningar i dessa frågor bör kunna förväntas i den aviserade propositionenom byggnaders inomhusmiljö senare under är 1990 samt efter avslutadeöverväganden i den ovan diskuterade frågan om gränsvärdet för radondotterhalteni bostäder. Mot denna bakgrund avstyrks motionen. 5.9.3 Villkoren för bostadsanpassningsbidrag m.m. Bostadsanpassningsbidrag kan utgå för anpassningsåtgärderi och i anslutning till en handikappads bostad. I budgetpropositionen föreslåsvissa förändringar avseende villkoren för bostadsanpassningsbidrag. Denuvarande reglerna bygger på principen att bostadsanpassningsbidrag skall täckaenbart sådana kostnader för bostadsförbättringsåtgärder som är en följd av etthandikapp. Förbättringsåtgärder som behövs för att bostaden skall erhålla degrundläggande bostadsfunktionerna, den s.k. lägsta godtagbara standarden, skallsåledes i princip genomföras med stöd av den normala bostadsfinansie-