bet · GD01FiU10 · 1989-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkan(je 1989/90:FiU10 Bedömning av den ekonomiska utvecklingen , 1990och 1991 (skr. 1989/90:53) 1989/90 FiUlO Utskottet redovisar utifrån regeringens skrivelse1989/90:53 och med anledning härav väckta motioner sin syn på den ekonomiskautvecklingen . Vad gäller den internationella utvecklingen konstaterarutskottet att även om expansionstakten i OECD-området avtar något under inledningenav pekar nu tillgänglig information på att den goda konjunkturenfortsätter. För den svenska ekonomin gäller attbytesbalansunderskottet kommer att öka kraftigt av1990-talet. Även om detta kan bli ett problem för den ekonomiska politiken ärdet alltjämt skillnaden i pris- och löneökningstakt mellan och våraviktigaste konkurrentländer som är det största hotet mot en god utveckling avvår ekonomi. 1 fem reservationer redovisar oppositionspartierna sin synpå den ekonomiska utvecklingen av . I skrivelse 1989/90:53 har regeringen () efter föredragning av statsrådet berett riksdagentillfålle att ta del av vad som anförs i skrivelsen om den ekonomiska utvecklingenunder , 1990 och 1991. 1989/90:Fil3 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om läget påarbetsmarknaden, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovetav åtgärder, 1989/90:Fil4 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion1989/90:Sk23 anförts om den ekonomiska utvecklingen. 1 1989/90. l989/90:Fil5av m.fl. (vpk) vari yrkas att som 1989/90:FiU 10 sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om den ekonomiskautvecklingen. 1989/90:Fil6 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna de bedömningar i ekonominsom anförs i motionen. l989/90:Fil7 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandebedömningen av den ekonomiska utvecklingen , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandebedömningen om ekonomin. l989/90:Fil8 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen av regeringen begär en ny skrivelse med bedömningar av den ekonomiskautvecklingen , 1990 och 1991 och att regeringen då tar hänsyn tillvad som i motionen har anförts bl.a. om betydelsen av de pågående ekologiskastörningarna, medborgarnas välbefinnande, social rättvisa samt de snabba ochstora förändringarna i och det pågående nedrustningsarbetet. I regeringens skrivelse 53 görs en bedömning av denekonomiska utvecklingen för åren 19891991. Sex motioner har väckts medanledning av skrivelsen. 1 fem av dessa redovisar motionärerna sin bedömning avden ekonomiska utvecklingen och i vilket avseende den avviker från regeringens.Samtidigt ges i motionerna en sammanfattande redovisning av hur den ekonomiskapolitiken bör utformas. I det sammanhanget behandlas centralaekonomisk-politiska problem som exempelvis valutapolitiken, den offentligasektorns utveckling, förslag till sparstimulerande åtgärder, reformering avsocialförsäkringssystemet, åtgärder för att komma till rätta medmiljöförstöringen och en ändrad inriktning av arbetsmarknadspolitiken. I motion FiI7 (c) koncentreras framställningen till endiskussion av den bedömning som redovisas i skrivelsen. Avslutningsvis sägs imotionen att i samband med budgetpropositionen återkommer till fråganom den ekonomiska politikens inriktning. Utskottet behandlar i betänkandet de frågor i motionernasom anknyter till den i skrivelsen redovisade ekonomiska bedömningen. mening bör inriktningen av den ekonomiska politiken tas upp tillbehandling när regeringen presenterat sitt förslag till utformning av den ekonomiskapolitiken. Det finns därför inte anledning för utskottet och att nuta ställning till motionärernas förslag till utformning av den ekonomiskapolitiken. De bör behandlas i anslutning till budgetpropositionen. Deninternationella utvecklingen i989/90:FiUlO I (Kl) höstrapport gjordes enbedömning av den ekonomiska tillväxten i OECD-området som innebar enneddragning från till något och ca 2,5 %år 1990. Den lägre tillväxten och förklarades av en förväntadskärpning av finanspolitiken i och att investeringskonjunkturengår in i ett lugnare skede. För förutsattes en viss dämpning av produktionstillväxteninnevarande år och . KJ:s prognos för innebar emellertidendast en marginell neddragning av tillväxten och sedan år1982 skulle detta innebära att produktionstillväxten blirhögre i än i . Den bild av den internationella utvecklingen som tecknas iregeringens skrivelse framgår av nedanstående tabell. Internationella förutsättningar Ärligprocentuell förändring Arbetslöshet, nivå i % Dol 1 arkurs i kr. Råoljepris, dollar per fat De i tabell 1 angivna internationella förutsättningarnaöverensstämmer i stort sett med den bedömning som Kl presenterade i början avoktober . En av de faktorer som kan bryta den förväntade positivautvecklingen två första år är som framhålls i regeringensskrivelse inflationen. Priserna steg i flertalet i snabbare takt än under det närmast föregående halvåret. Ävende ihållande externa obalanserna mellan de stora industriländerna skaparosäkerhet . Det kan inte uteslutas att man i de länder därfinanspolitiken är för expansiv kan komma att tvingas till en penningpolitisk åtstramningsom bl.a. får till följd att näringslivets investeringar hämmas. De nämnda externa obalanserna har under senare delen av1980-taIet ständigt utgjort en fara för stabiliteten i världsekonomin. Det somoroar är att de kan leda till ytterligare protektionistiska åtgärder och ocksåskapa instabilitet på de finansiella marknaderna. En sådan utveckling kan i sintur få negativa konsekvenser för såväl produktion som sysselsättning. Det kannämnas att underskottet i handels- och bytesbalansvisserligen har reducerats, men detta har 1* 1989/90. till stordel inneburit en förvärrad situation för länder som redan har 1989/90:FiU 10 underskotti sina externa balanser. har överskottet i Västtysklandshandelsbalans ökat medan varit praktiskt taget oförändrad. Bedömningen av den internationella utvecklingen tas upp ifolkpartiets motion Fil6 (fjj). Motionärerna framhåller att i den aktuellakonjunkturbilden finns vissa nedgångssignaler, inte bara i ochStorbritannien, utan också i den västtyska ekonomin. Preliminära beräkningarvisar att produktionen i minskade mellan andra och tredjekvartalet efter en stark ökning som påbörjades . Imotionen framhålls att våra viktigaste exportmarknader utvecklas något sämre ängenomsnittet för . Som exempel nämns de nordiska länderna. Motionärernadrar slutsatsen att kulmen på den internationella konjunkturen är nådd och attavmattningen redan har påbörjats. Som utskottet har redovisat i tabell 1 innebär bedömningeni skrivelsen en viss minskning av tillväxten i . Det är bl.a. denedgångssignaler som nämnts i motionen som motiverar detta. Enligt utskottetsmening finns det faktorer som återigen höjer den ekonomiska aktiviteten iVästtyskland. Den höga dollarkursen i förhållande till D-marken är alltjämt enfaktor som bidrar till att exporten även fortsättningsvis kommer att utvecklasgynnsamt. Härtill kommer att den tas genom en sänkning avinkomstskatterna det tredje steget i den pågående skattereformen. Det kanväntas leda till en ökning av den privata konsumtionen. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Fil6(fp) att utvecklingen i måste la betydande konsekvenser också påövriga länder i . De politiska förändringarna i har skett iallt snabbare takt. Inom OECD-området berörs på kort sikt främst den västtyskaekonomin. Den kraftiga invandringen av ofta välutbildad arbetskraft tillFörbundsrepubliken skulle kunna fa en positiv effekt eftersom den västtyskaekonomin, trots en mycket hög arbetslöshet i vissa avseenden, befinner sig närakapacitetstaket. En följd av invandringen kan emellertid vara att den i förstahand leder till en ökad efterfrågan, som i sin tur förstärker de rådandeinflationstendenserna. På litet aktualiseras andra problem. Enviktig fråga blir hur förändringarna i kommer att påverka utvecklingeninom EG. Det kan äga sin riktighet att, som anförs i folkpartietsmotion Fil6, den internationella konjunkturen nu nått sin kulmen. Utskottetanser emellertid att det är tveksamt om man också skall dra slutsatsen attavmattningen kommer att accentueras. Även om expansionstakten iOECD-området avtar något under inledningen av pekar enligtutskottets mening nu tillgänglig information på att den goda konjunkturenfortsätter. I kommunisternas partimotion Fil5 (vpk)anförs att arbetslösheten i fortsätter att ligga kvar på en hög nivå som den förda ekonomiska politiken förstärker det sk. 4 Den beskrivning av arbetslöshetssituationen iOECD-länderna som görs i motion Fil5 (vpk) avser främst länderna i Västeuropa.Utskottet delar den oro som motionärerna känner för den fortsatta utvecklingenpå arbetsmarknaden i . Regeringens syn på hur den realekonomiska utvecklingen kanförväntas bli av framgår av den försörjningsbalanssom redovisas i tabell 2. Import av varor och tjänster Pr i vat konsumt ion L,ager invester ingår txport av varor och tjänster Konsumentpris dec.-dec, % 7,0* -14,8 -21,8 -24,5 -25,7 -32,7 -43,3 ' Den nya arbeismiljöavgiften drar upp limkostnadsökningen med ytterligare ' procentenheter. har inneburit en fortsatt överhettadarbetsmarknad. Detta har lett till en mycket kraftig löneglidning. De totalalöneökningarna beräknas enligt skrivelsen stanna vid . Ökningen avhushållens realt disponibla inkomster anges i skrivelsen till . Dennarelativt stora ökning förklaras av en ökning av sysselsättningen och stigandereallön men också av förbättrade sociala förmåner. Ökningen i den privatakonsumtionen går ner markant i jämförelse med 1988 och sparkvoten höjs med tvåprocentenheter. Även om tillväxten i investeringarna i skrivelsen liggernågot under vad Kl angav innebär den i tabellen angivna ökningen med7 % en förbättring jämfört med . Utvecklingenav utrikeshandeln har inneburit något högre öknings- i989/90:FiU 10 tal förbåde exporten och importen i jämförelse med 1988. Det högakapacitetsutnyttjandet och arbetskraftsbristen har inneburit fortsattamarknadsandelsförluster. Även hemmamarknadsindustrin har fått vidkännasminskning av sina marknadsandelar. (340,8) (367,9) (311,4) (333,2) -0,9 -1,0 ( -0,9) -1,0 ( -0,9) -1,0 ( 28,5) ( 33,8) -10,3 (-12,8) -14,5 (-14,5) -17,2 -18,8 -25,4 (-25,4) -32,0 (-32 ) -38,0 -12,1 (-12,1) -13,0 (-13 ) -14,0 -14,8 -24,5 (-21,8) -32,7 (-25,7) -43,3 Källa: och Finansdepartenientet Siffrorna inom parentes anger konjunkturinstitutetsprognos i sep/okt 198'', Av tabell 3 framgår att handelsbalansen för gerett oförändrat överskott på ca medan bytesbalansen uppvisaren påtaglig ökning av underskottet. Som framhålls i skrivelsen är detta delvisett resultat av en växande nettoupplåning utomlands vilket medfört ökaderäntebetalningar. Det bör nämnas att sannolikt är motsvarande pluspost somanger avkastningen av de svenska investeringarna utomlands underskattad ibytesbalansen där endast utdelade vinstmedel ingår. Utskottet konstateraremellertid att bytesbalansen även bortsett från denna post uppvisar ett växandeunderskott. Sammanfattningsvis har den här beskrivna utvecklingen inneburit att produktionen totalt ökat . Den väsentliga skillnaden i den ekonomiska utvecklingenmellan innevarande år och är 1990 är som framgår av tabell 3 den sämreutvecklingen av utrikeshandeln och det växande underskottet i bytesbalansen.Exportökningen väntas stanna vid . Detta är till viss del en effektav de nämnda tendenserna till en avmattning i den internationella konjunkturen.Det kraftigt stigande relativpriset för svensk export under de senaste årenkommer med stor sannolikhet att bidra till förluster av marknadsandelarsamtidigt som kapacitetsbrist kommer att vara det främsta hindret för ökadproduktion inom delar av industrin även . Den klart mindreökningen i importen jämfört med har sin förklaring i en lägre investeringstillväxt.Bytesbalansunderskottet växer med ytterligare . Även år1990 ökar underskottet mer än vad som motsvaras av de ökade räntebetalningarnapå grund av större nettoupplåning utomlands. Utskottetvill här peka på att skillnaden i det angivna förväntade 1989/90:FiU 10 utfalletpå bytesbalansen som föreligger mellan Kl och är ettresultat av att prognos ger ett sämre utfall påhandelsbalansen. Den bakomliggande förklaringen är att exportpriserna inteutvecklas så gynnsamt för som Kl förutsatte . Detförtjänar att understrykas att relativt små korrigeringar i exportpriserna gerbetydande effekter på handelsbalansens utfall. Pris- och löneökningarna fortsätter attligga på en högre nivå i jämförelse med OECD-genomsnittet (jfr tabell 1). Höjningenav de indirekta skatterna, som ingår som en del av den föreslagnaskattereformen, beräknas i skrivelsen höja prisnivån med 2,5 %.Hushållens reala disponibla inkomster väntas öka . Det bör här nämnasatt en mer ingående kalkyl nu har gjorts av statens pris- och konkurrensverk.Den visar att höjningen av de indirekta skatterna höjer prisnivån . Pågrund av den valda finansieringen av skattereformen påverkas de disponiblainkomsterna endast i mindre utsträckning . Ökningen i denprivata konsumtionen väntas bli lika blygsam som . I skrivelsen framhållsatt hushållens inköp av kapitalvaror nu bör ha nått sin kulmen sombenägenheten till skuldsättning har minskat. Incitamenten i det nyaskattesystemet väntas påverka hushållens sparbenägenhet positivt. Sammantaget innebär den här beskrivna utvecklingen underår 1990 att bruttonationalprodukten (BNP) ökar med något . Löne- och prisökningarna antas i det högrelönealternativet ligga kvar på samma höga nivå som . Den antagnaprisökningen på under loppet av inkluderar effekterna av höjningenav de indirekta skatterna. Finansieringen av skattereformen väntas även år 1991höja konsumentprisindex med . Av tabell 2 framgår att den mest iögonfallandeförändringen i jämförelse 1989 och 1990 är den kraftiga uppgången iden privata konsumtionen. Förklaringen till att den privata konsumtionen ökarmed så mycket som är att hushållens reala disponibla inkomster stiger meddrygt , vilket i sin tur är ett resultat av skattereformen. Trots den relativtstarka konsumtionsuppgången antas i skrivelsen att inkomstökningen ytterligarehöjer sparkvoten. antar sparkvoten därigenom ettpositivt värde. I skrivelsen betonas dock att bedömningen av sparkvoten ärbehäftad med mycket stor osäkerhet. Eftersom den privata konsumtionen ökar väsentligt mer änunder de föregående åren bidrar detta till en uppgång i importen. Även omexportökningen blir något större än minskar överskottet ihandelsbalansen. En bidragande orsak till detta är bl.a. en mindre gynnsamexportprisutveckling. Underskottet i bytesbalansen ökar kraf- l" 1989/90. Påsamma sätt som förklaras detta av 1989/90:FiU10 ökade räntebetalningaroch allt större underskott i transfererings- och förutses en ytterligare minskning avinvesteringstillväxten. I skrivelsen framhålls att detta delvis beror på atteffekterna av den något dämpade internationella konjunkturen förväntas slåigenom. Risk för försämrad konkurrenskraft och sämre lönsamhet för det svenskanäringslivet påverkar ocliså prognosbilden. Tillväxten i den totalaproduktionen väntas bli något högre än 1990. Den kritik som riktas mot bedömningen av den ekonomiskautvecklingen i skrivelsen i motionerna Fil4 (m) och Fil7 (c) avser framförallt de prognoser och antaganden som rör utvecklingen av löner och prber.Enligt motionärernas uppfattning är de angivna bedömningarna och antagandenaorealistiska. De i tabell 2 angivna timlönehöjningarna på för och7 % borde enligt motion Fil7 (c) ersättas med ökningar avstorleksordningen . Även prisökningarna, hävdas det i motionerna,underskattas i skrivelsen. I båda motionerna framhålls att skattereformensfinansiering kan innebära en väsentligt sämre utveckling av ekonomin än den sompresenteras i skrivelsen. I motion Fil7 (c) understryks att en politisktbeslutad inflation genom en höjning av de indirekta skatterna som läggs ovanpådet redan höga kostnadsläget inte är tillrådlig. Även i motion Fil4 (m)framhålls att skatteomläggningens prisdrivande effekter underskattas iskrivelsen. Det förefaller ofrånkomligt, sägs det i motionen, attprisökningarna med den förda politiken blir större än de under loppet avnästa år som innebär att den klausul som medger omförhandling av de privataavtalen kommer att utlösas. Avtalen kommer troligen att sägas upp redan före halvårsskiftet.Kompensationskrav leder då till att löneökningarna snarare hamnar över änunder . Motionärernas slutsats blir att kan hamna i enkostnadskris . Den fasta växelkursen kommer därvid att utsättasför svåra påfrestningar som i sin tur leder till ett högt ränteläge ochstagnerande investeringar. Utskottet vill med anledning av vad som i motionerna Fil4(m) och Fil7 (c) uttalas om skattereformens effekter på pris- och löneutvecklingenanföra följande. Skattereformen bör, som framhålls i motionFil6, dämpa inflationstakten i ekonomin, av åtminstone tre skäl. För detförsta kan arbetskraftsutbudet väntas öka. För det andra krävs inte lika höganominella löneökningar för att ge samma resultat på inkomsten efter skatt, närmarginalskatten blir lägre och försedd med ett automatiskt och förstärktinflationsskydd. För det tredje innebär reformen en stimulans till hushållenssparande, vilket dämpar konsumtionsefterfrågan och således förbättrar balansenmellan utbud och efterfrågan. Den engångsprisökning som skapas av självaövergången från direkt till indirektbeskattning är en tillfållig ökning av konsumentprisindex, inte 1989/90:FiU 10 inflationi egentlig mening. Avgörande för inflationen är förhållandet mellan utbud ochefterfrågan på arbetskraft och den underliggande kostnadsökningen, och dennabör dämpas av skattereformen. Vad utskottet här anfört innebär inte att risken förnegativa effekter på samhällsekonomin under genomförandefasen av skattereformenkan uteslutas. I motionerna Fil4 (m) och Fil7 (c) hävdas att det är den valdafinansieringen av reformen genom en höjning av de indirekta skatterna somkommer att öka inflationen. Som utskottet ser det skulle emellertid, som ocksåframhålls i motion Fil6 (fp), en sänkning av inkomstskatten med annan finansieringeller utan finansiering få liknande eller sämre effekter på prisutvecklingen.Även ökade punktskatter skulle höja prisnivån. Utan tillräcklig finansieringskulle t.ex. hushållens efterfrågan öka kraftigt, vilket skulle höja denunderliggande inflationstakten och ytterligare öka underskottet iutlandsbetalningarna. En inflationsimpuls orsakad av kraftigt ökad efterfråganskulle vara samhällsekonomiskt betydligt allvarligare än den engångsinflationsom nu blir följden av skatteomläggningen. Den slutsats man närmast kan dra av argumentationen imotion Fil4 (m) är att en skattereform endast kan genomföras i en lågkonjunkturdär någon resursbrist inte föreligger. Utskottet är dock av den uppfattningenatt det första steget i skattereformen bör tas . Dentillfålliga prisökning som blir en övergångseffekt av skattereformen får inteleda till kompensationskrav från löntagarorganisationerna iavtalsförhandlingarna. Löntagarna har redan fått kompensation för dennaprishöjning genom de sänkta skatterna. I samtliga motioner som väckts med anledning av skrivelsenhävdas att underskotten i bytesbalansen av kanbli större än vad som redovisas i skrivelsen. Som orsak till detta anges intede i skrivelsen stigande räntebetalningarna på upplåningen i utlandet utanproblemet sägs i stället vara en negativ utveckling av handelsbalansen. I motionFil8 (mp) anges som en förklaring till denna negativa utveckling en kraftigökning av den privata konsumtionen. I de övriga motionerna framhålls att detfrämst är en försämring av bytesförhållandet terms of trade som snabbt kanförsämra utfallet på handelsbalansen. Utskottet är av samma mening som motionärerna atthandelsbalansen, vilket även nämnts tidigare i betänkandet, snabbt kanförsämras vid negativ utveckling av priserna på våra exportprodukter. Dettautgör ett av de viktigaste motiven till att åtgärder måste vidtas för attförhindra en försämring av kostnadsläget och för att höja produktiviteten iekonomin. Den föreslagna skattereformen är en sådan åtgärd. Därigenom bordeockså den pågående fortsatta förlusten av marknadsandelar kunna hejdas samtidigtsom den svenska ekonomin skulle bli mindre känslig för en avmattning i deninternationella konjunkturen. I motion Fil8 (mp) riktas kritik mot skrivelsen sominnebär att det för det första är fel problem som analyseras och för det andra att 9 viktigadata som underlag till utformning av den ekonomiska politiken I motionsyrkandet begär motionärerna att regeringen skall 1989/90:FiU10 presentera en ny skrivelse med bedömningar av den ekonomiska utvecklingen , 1990 och 1991 och att regeringen då tar hänsyntill vad som i motionen har anförts bl.a. om betydelsen av de pågåendeekologiska störningarna, medborgarnas välbefinnande, social rättvisasamt de snabba och stora förändringarna i och det Utskottet vill med anledning av motion Fil8 (mp) framhållaatt en regering måste, för att kunna utforma en politik som bl.a. avser att nåflera av de mål som kan skönjas bakom formuleringen i motionsyrkandet, hatillgång till en koncentrerad och kvalificerad ekonomisk information om detaktuella konjunkturläget och den ekonomiska utvecklingen för de närmastkommande åren. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att regeringensskrivelse ur allmänmänsklig synpunkt är en skrämmande hård och fantasilösprodukt utan anknytning till livets verkliga realiteter. Utskottet är emellertid av samma uppfattning sommotionärerna, att det är viktigt att förbättra bl.a, miljöstatistiken så attdet blir möjligt att t.ex. göra bedömningar av hur planeradestabiliseringspolitiska åtgärder inverkar på miljön. Ett projekt med dennainriktning håller på att initieras på . Utskottet anser mot bakgrund härav att någottillkännagivande till regeringen med anledning av motion Fil8 (mp) inte ärmotiverat. I motion Fil3 av m.fl. (m) anförs attregeringen i skrivelsen till tecknar en alltför ljus bild av situationenpå arbetsmarknaden. Arbetslösheten är låg, och det anses inte finnas någratecken på en mer markant försvagning av läget på arbetsmarknaden. Den mycketkraftiga obalans som , oberoende av konjunkturerna, råder påsvensk arbetsmarknad tycks inte, säger motionärerna, oroa regeringen. Detta äranmärkningsvärt, menar motionärerna, med hänsyn till den svaga ekonomiskautveckling som regeringen förutser. Utskottetvill med anledning av motion Fil3 anföra följande. Regeringens skrivelse är en konjunkturbedömning i vilkenbl.a. en prognos redovisas för arbetslöshetens utveckling under de närmast tvåkommande åren. I skrivelsen görs endast det konstaterandet att arbetslöshetenkommer att uppgå till såväl som 1991. Givetvis finns även iekonomin med nära full sysselsättning en mängd olika problem på arbetsmarknadensom kan kräva åtgärder. Den statistik om arbetsmarknaden som återfinns iskrivelsen är emellertid inte avsedd för en detaljerad analys av de problem sommotionärerna tar upp i sin motion. Det kan förutsättas att regeringen i budgetpropositionenkommer att redovisa sina slutsatser av de gjorda bedömningarna. Olika förslagtill åtgärder bör behandlas i anslutning härtill. Något tillkännagivande tillregeringen med anledning av motion Fil3 är det således inte motiverat att göra. Som framgått av utskottets redovisning av regeringensskrivelse är det de i jämförelse med vår omvärld alltför höga pris- ochlöneökningarna som alltjämt är huvudproblemet i den svenska ekonomin. Även omdet snabbt växande underskottet i bytesbalansen, som dock till en del kan sessom ett statistiskt redovisningsproblem, kan bli ett problem för den ekonomiskapolitiken är det främst en försämring av kostnadsläget och vår konkurrenskraftsom oroar.