bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — Förslag till regeringen om utseende relse av riksprovplatser och riksmätplatser Statens delegation för a. Stödtill forskning och utveckling rymdverksamhet Inrättande av expertkommittéer för beredning av frågor inom myndighetens verksamhetsområde Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen Kamir.arkollegiet a. Verksamhetsplan och internbudget b. Denärmare grunderna för avgiftsfinansieringen av fondbyråns och redovisningscentralens verksamhet c. Avtalav större betydelse som myndigheten ingår om administrativ service Grunderna för den ersättning som myndighetenskall ta ut i sin uppdragsverksamhet b. Verksamhetsplan och ekonomisk plan för uppdragsverksamheten 1989/90:KU30 Underbilaga E till bilaga A 16 C Myndigheter (grupperade efter Styrelsen skall besluta i följande departementstillhörighet! Arkitektmuseum Personalfrågorsom avses i 19 § Statens musiksamlingar a. Tillsättning av tjänstensom chef b. Personalfrågorsom avses i 19 § verksförordning Lantbruksstyrelsen Sådana ärenden enligt jordförvärvsla- gen(1979:230) som är av principiell betydelse Frågor av principiellt slag eller i övrigt av större vikt Mål och riktlinjer för verksamheten Andra viktigare frågorsom rör den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten b. Utseendeav ordförande, vice ordförande och andra ledamöter i styrelserna för AMU-myndigheterna c. Grundernaför prissättningen i uppdragsverksamheten b. Förvaltningsärenden som avser tillämpning av arbetsmiljölagstiftningenoch lagstiftningen om kemikaliekontroll Riktlinjer för invandrarverkets beslut omvisering, uppehållstillstånd, arbetstillståndoch svenskt medborgarskai 1989/90: KU30 UnderbiiagaE till bilaga A 16 C Mynd:gheter(grupperade efter Styrelsen skall besluta i följande departementstillhörighet) frlqor a. Viktigarefrågor som avser förhållandet till länsstyrelserna Viktigare frSgor om verksamhetsin riktningen i övrigt Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen Frågorsom enligt personalkontrollkungörelsen (1969:446) skall prövas av myndighetens styrelse a. Förhandlingsfrågoroch andra arbetsgivarpolitiska frågorav principiell natur eller större ekonomisk betydelse Frågor om avbrytande av förhandling om slutande av kollektivavtal Frågor om lockout eller annan stridsåtgärd Genomförande av mera omfattande undersökningar, utom i fall när framställning om en sådan undersökning gjorts av en annan myndighet Godkännande av en genomförd undersökning Information om en godkänd undersökning Undantag: Styrelsens beslutsfunktioner omfattar inteundersökningar som grundar sig pä ett särskilt uppdrag av legeringen MilJö- och 51. Allmänna riktlinjer för myndighetens verksamhet och övriga frågor av principiellt intresse Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen 1989/90:KU30Underbilaga E till bilaga A 16 C Myndigheter (grupperade efter Styrelsen skall besluta iföljande departementsti llhörighetl frågor '. Allmänna riktlinjer för myndighetens verksamhet och övriga frågor av principiellt intresse Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen Viktigare frågor om planläggningoch genomförande av åtgärder inom nämndens verksamhetsområde Utseende av ledamöter i rådgivande nämnder inom myndigheten Anmälan til åtal enligt 29 § lagen (1984:3) om "kärnteknisk verksamhet Förslag till avgift enligt 5 § lagen(1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. samt fastställande av plan för kompletterande forsknings- och utvecklingsverksamhet och för övervakning och kontroll av slutförvar Granskning och utvärdering av det program som avses i 12 §lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet Användningen av inbetalade avgifter d. Åtalsanmälan enligt 29 § lagen om kärnteknisk verksamhet utfärdad den 26 november 1987.Regeringen föreskriver' följande. 1989/90:KU30 Bilaga A 16 D 1 § Denna förordning skall, om regeringen bestämmer det,tillämpas på sådana myndigheter under regeringen som har självständiga verksfunk tioner och där sammanlagt minst halva antalet anställda tillhör någon arbetstagarorganisation. 1 fråga om myndigheter vars styrelse enligt lag skall haen särskild sammansättning gäller förordningen bara om det av lagen framgår attpersonalföretradare får ingå i styrelsen. 2 § \ denna förordning avses med personalföreträdare den som särskilt har utsetts att imyndighetens ledning företräda dem som är anställda hos myndigheten. lekmannastrelse en myndighets styrelse där en eller fleraledamöter inte är anställda hos myndigheten, tjänstemannastyrelseen myndighets styrelse där ledamöterna är anställda hos myndigheten.enrådighetsverk en myndighet där chefen ensam är högste beslutande, råd ensärskilt, rådgivande organ inom ett enrådighetsverk, personalansvarsnämnd tnsärskild nämnd inom myndigheten med uppgifter enligt 19 § verksförordningen(1987; 1100). 3 § Vidaflarsverken är pcrsonalföreträdama ledamöter i styrelserna. 4 § Vidandra myndigheter med lekmannastyrelse eller råd har personalföreträdarna rättatt närvara och yttra sig vid all handläggning i styrelsen eller rådet. 5 § Imyndigheter med tjänstcmannastyrelse har personalföretradama rätt att närvaraoch yttra sig, när styrelsen handlägger de frågor som ankommer på den enligtverksförordningen (1987:11(X)) och myndighetens instruktion. 6 i I enrådighetsverk utan råd harpersonalföretradama rätt att närvara och yttra sig, när chefen slutligthandlägger sådana frågor som ankommer på honom enligt myndighetens instruktion. ' Jfr prop. 1986/87:99, KU 29.rskr. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde (Regeringens förordningsmoliv 1987: 5). 20 1989/90. 7 § Omdet finns en personalansvarsnämnd vid myndigheten eller om 1989/90:KU30 myndighetens styrelse fullgör en sådan nämnds uppgifter, är personalföre-Bilaga A 16D trådarna ledamöter i nämnden eller i styrelsen när styrelsen behandlar Detta gäller oberoende av vad som annars är föreskrivet omantalet ledamöter i personalansvarsnämnden eller styrelsen. Förordnande av personalföretradare, m. m. 8 § Förvarje myndighet utses två eller, om det finns särskilda skäl till det, trepersonalföretradare. 9 § Om enarbetstagarorganisation företräder av de anställda vid enannan myndighet än ett affärsverk, utser och entledigar den organisationen bådapersonalföreträdarna. Om det finns tre personal-företrädare vid myndigheten,utser och entledigar den organisation som är den näst största med hänsyn tillantalet medlemmar bland de anställda en av dem. I andra fall utser och entledigar de tvåarbetstagarorganisationer som är de största med hänsyn till antalet medlemmarbland de anställda vid myndigheten vardera en av personalföretradama. Om detfinns tre personalföreträdare vid myndigheten, utser och entledigar de treorganisationer som är de största med hänsyn till antalet medlemmar bland deanställda vardera en av dem. Denna paragraf tillämpas bara i den mån något annat inteföljer av kollektivavtal. 10 § Personalföreträdarna i affärsverkens styrelser utsesoch entledigas av regeringen efter förslag av de arbetstagarorganisationer som företräder de anställda vid verket. Förslagen avges med tillämpning av 9 §. Om verket ingår ien affärs-verkskoncem, bör därvid beaktas att personalföretradama företräderockså de anställda i de företag som ingår i koncernen. 11 §Personalföreträdare får bara den vara som är anställd hos myndigheten ellerett förelag inom affarsverkskoncernen, om det inte finns särskilda skal tillnågot annat. 12 § Nar personalföretradama företarresor med anledning av uppdraget, har de samma rätt till reseförmåner somgäller för statstjänstemän i allmänhet. 13 § Personalföreträdarna får inte delta i eller närvara vid handläggningen avfrågor som rör 1. förhandlingarmed en arbetstagarorganisation. 2. uppsägningav kollektivaviai. 3. arbetskonfiikter. 4. rätistviMcrmellan myndigheten och en arbetstagarorganisation. 14 § Av 11 § första stycket 5 förvaltningslagen (1986:223) framgår att 1989/90:KU30 den som skall handlägga ett ärende är jävig bland annat om detfinns någon Bilaga A 16 D särskild omständighet som är ägnad att rubbaförtroendet till hans opartiskhet i ärendet. När styrelsen eller personalansvarsnämnden handlägger ettärende där en arbetstagarorganisation har ett intresse att bevaka, skall enpersonalföreträdare inte anses jävig enligt nämnda lagrum enbart på grund avatt - han ärförtroendeman eller funktionär hos organisationen, - han harföreträtt denna i förhandlingar enligt lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet. 15 f Frågor om tillämpningen av 5 eller 6 § prövas avmyndighetens chef får pcrsonalföreträdama närvara och yttra sig. Frågor om vad som skall anses som särskilda skäl enligt 8eller 11 § prövas av myndighetens chef 16 § Följande beslut får överklagas hos statensarbetsgivarverk: - beslut i frågor om tillämpningen av5 eller 6 §, - beslut ifrågor om vad som skall anses vara särskilda skäl enligt 8 §.Arbetsgivarverkets beslut fir inte överklagas. 17 I Beslut i frågor om vad som skall anses somsärskilda skäl enligt 11 § får inte överklagas. Dennaförordning träder i kraft den . Kungörelsen(1974: 224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. skallupphöra att gälla vid utgången av . PROMEMORIA 1989/90 :KU30 Krigsmaterielinspektionen Bilaea A 17 Svar på frågor från enligt PM90-01-30 angående om vissabetalningar från KU har frågat vilket författningsmässigt stöd som, vid regeringens beslut omoffentliggörande av RRV rapporten, ansetts föreligga för att tillmäta förbehåll om sekretess rättslig verkan. Svaret är att sådan rättslig verkan icke har bedömts föreligga, något som torde framgå av regeringens beslut i ärendet . I beslutet konstateras att-RRV-rapporten innehöll dels sådana uppgifter som omfattas avutrikessekretess enligt 2 kap IS sekretesslagen, dels sådana uppgifter om enskilJsekonomiska förhållanden som omfattas av sekretessenligt 8 kap 6S sairana lag jämfört med punkt 1 i bilagan tillselcretessförordningen (1980:657). Enligt sisUiämnda bestämmelse gäller seltretess för uppgifter som rör "utredning, planering, tillståndsgivning, prisreglering, tillsynoch stödverksamhet hos regeringen i frågor som rör näringslivet." Som ett villkor för selcretessen gäller att det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Det aktuella ärendet rörde regeringens tillståndsgivning till, och tillsyn av, enkrigsmaterieltillverkare. Avbeslutet framgick således att det baserades på en sekre- 1989/90:KU30tessbedömning inom ramen för de regler som regeringen haftatt Bilaga A 17 tillämpa. Av beslutet framgår vidare att ett samråd ägtrum med , samt att banken framfört som sin uppfattning att uppgifter rörande enskilds ekonomiska förhållanden inte bör lämnas ut samt att hela underlagetborde återlämnas dit. KU har hänvisat till den note till den indiska regeringenav . I noten sägs bl a: "has madethis information available to the audit on condition that it be classified forsecrecy. These parts of the report raay therefore not be made public" I detta avsnitt redovisades ståndpunkt. Avsnittet skall inte sessom en redovisning av den formella juridiska grunden för regeringsbeslutet. Genomreferensen till hänvisades till Scikskälen, nämligen hänsynen till valutapolitiken ochtill den kommersiella sekretessen. Den formella beslutsgrunden framgick, somovan sagts, i själva beslutet som är en offentlig handling. KU har frågat i vad mån detbeaktats att de uppgifter RRV fått av inte, på grund av bestämmelsei sekretesslagen eller annan författning, kunnat behålla sin hemliga natur hos RRV. Regeringens åtgärd att uppdra åt RRV att företa en revisioneli gransltning avvissa uppgifter från ett enskilt rättssubjekt var unik. Åtgärden notiverades av strävan att gå den indiska regeringen till mötes sä långt möjligt samt att skapa största möjliga klarhet mot bakgrund av olikapåståenden om att oegentligheter skulleha förekommit. Regeringensbeslut att låta företa denna revisionellagranskning 1989/90:KU30 fattades inom ramen för dess tillsyn av dekrigsmaterieltillver- Bilaga A 17 kémde företagen. Regeringens eget orgzji för denna tillsyn är krigsmaterielinspektionen.Inspektionen saknar dock den revisionella kompetens som detta uppdrag krävde. Regeringen lämnade därför uppdraget till RRV som, enligtregeringsbeslutet, skulle samråda med krigsmaterielinspektionen. Efter fullgjort uppdrag överlämnade RRV smrapport och underlagsmaterial till utrikesdepartementetshandelsavdelning. Några handlingar i ärendet fanns därefter inte kvar hos verket. Beträffande det underlagsmaterial somtillhandahållits av förordnade regeringen att det skulle återlämnas till banken (beslut den 4 juni1986). Sä skedde omgående . I ett senare regeringsbeslut () förordnades att RRV:s rapport skulleförbli arkiverad hos regeringen,beslutet bifogas. Detta arkiveringsbeslut fattades mot bakgrund av attregeringen låtit företa gransltningen som ett led idess tillsyn av en krigsmaterieltillverkare, samt av att uppdraget låg utanför den verksamhet som ingår i RRV:s instruktionsenligauppgifter. I KU:S fråga görs bedömningen att de uppgifter RRV erhållit från riksbcmken inte hade kunnatsekretessbeläggas av RRV. Problemställningen är hypotetisk eftersom RRV aldrig prövade ärendet från seluretess-synpunkt. Utfallet aven sådan prövning kan inte fastställas i efterhand på basis av antaganden. Det kan bl a konstateras att RRV i det läget skulle ha haft att bedöma ärendet i ljuset av 2 kap 1 S andrastycket sekretesslagen. Där sägs att sekretess gäller hos etnnan myndighet (än regeringen ochutrikesrepresentationen) för uppgift som angår Sverigesförbindelser med annan stat m.m., omdet kan antas att 1989/90:KU30 det stör mellanfolkliga förbindelser eller pä annat sätt Bilaga A 17 skadar landet omuppgiften röjs. En annain bestämmelse som RRV skulle haft att beakta är 8 kap. 6 S sekretesslagen, jämfört med punkt 23 bilagan tillseltretessför-ordningen. Enligt denna punkt utgör tillsyn enligtkrigsmateriel-lagstiftningen en sekretessgrund. Som ovan nämnts förordnade regeringen om RRViSgranskning inom ramen fördenna tillsyn. PROMEMORIA 1989/90:KU30 Krigsmaterielinspektionen Bilaga A 18 Synpunkter med anledning av PM från KU;s kansli beslöt inhämta yttrande från statsrådsberedningen angående vissa sekretessfrågor i anslutning till RRV:s rapport1987-06-01 röreinde vissa betalningstranszOtioneri samband med AB försäljning av fälthaubitsar till . Det begärda yttrandet överlämnades till utskottet . Rubricerade PM innehåller vissa kommentarer med anledning av yttrandet. Dessakommentarer föranleder de ytterligare synpunktersom följer här. Synpunkterna har grupperatskring de åtta frågor som avslutar promemorian från . Varför har i noten till den indiska regeringen angivits annat skäl för selcretessbeläggning än som angivits i själva sekretessbeslutet? En diplomatisk note skall i första hand ses som en utrikespolitiskhandling. I det aktuella fallet vm avsikten inte att ge den indislia regeringen en uttöggnande redovisning av den svenskasekretesslagens konstruktion. En sådan redovisning hade dessutom, för att bli begriplig, krävt en kompletterande redogörelse för svenska förvaltningsrättsliga principer, begreppet självständig förvaltningsmyndighet m.m. Iaisvar2 Regeringen valde istället att konstatera, att RRV:srapport innehöll uppgifter som emanerade från och som 1989/90:KU30 enligtriksbankens bedömning inte kunde lämnas ut utan att Bilaga A 18betydande men skulle uppstå. I sak hade regeringen tagit intryck av ståndpunkt, inte minst då medverkan var en förutsättning för att utredningen skulle geresultat. Detta hindrar inte att det formella författningsmässiga stödet för .regeringsbeslutet var ettannat. Ytterligare belysning av kontakter /RRV/rege ringen och av frågan om därvid några utfästelser om bibe- hållande av seltretess lämnats till . lämnade ut de hemliga uppgifterna sedan det hade bedömts finnas författningsmässigt stöd för sekretessbeläggning av dessa uppgifter såväl hos RRV som hos regeringen. Dettaförfattningsmässiga stöd.har tidigare redovisats och skallytterligare kommenteras nedan. Innebär tillämplig lagstiftning att tillsyn aven krigs- materieltillverkare endast kan utövas av KMI? Regeringens ståndpunkt är att tillsynen enligtkrigsmate-riellagstif1:ningen utövas hos regeringen. Denna ståndpunkt kom bl a till uttryck i prop. 1987/88:154 där det föredragande statsrådet framhöll följande (s. 62): I likhet med utredningen () finner jag inteheller skäl att förorda någon ändring i KMI:s organisatoriska ställning, t ex på det sättet att beredning av ärenden liksom tillsynsfrågorna läggs på ett från regeringen fristående organ. Av formuleringen framgår att KMI inte anses vara ett från regeringen fristående organ. Denna ståndpunkt, som sålunda vunnitriksdagens bifall, bekräftas även av det faktum att 1989/90:KU30 KMI inte finns upptagen bland myndigheter under utrikes.- Bilaga A 18 departementeti bilagsui till departementsförordningen (1982: 1177). Det bör uppmärksammas att begreppet tillsyn inteförekommer ikrigsmateriellagstiftningen. Regeringen avgör tillståndärenden beträffande tillverkning, försäljning, utförsel m.m. enligt tillverkningslagenoch utförsellagen. KMI utövar kontroll enligttillverltningslagens bestämmelser,vilket innebär granskning av de uppgifter som företagen är skyldiga att lämna till inspektionen enligt 6 och7 SS tillverkningslagen. Med begreppet tillsyn har, t ex i regeringsbeslutet1987-06-04, avsetts all den informationsinhämtning som bedöms erforderlig för att krigsmateriellagstiftningenssyften skall kunna uppfyllas. Att skilja den tillståndsgivande myndighetens tillsyn frän den kontrollerémde myndighetens tillsyn är, med nuvarande organisatoriskakonstruktion, ogörligtoch inte heller avsett. I bägge fallen sker handläggningen inom IQH. I strikt mening avser självfallet tillsynen tillståndsgivning och kontroll enligtkrigsmateriellagstiftningens bestämmelser. Men tillsynen sker därvid mot bakgrund av de riktlinjer för Icrigsmaterielexporten somriksdagen antagit samt utifrån allmänna utrikespolitiska överväganden. 1987/88:154beskrivs beredningsarbetet inom bl a på följande sätt (s. 62): Förfortsatt beredning inom regeringsliansliet talar framför allt det förhållandet att adla ser omfattande&renden som regel Innehåller viktiga politiska och principiella frågor son på något stadium måste avgöras av regeringen. Det hr en fördel att de berörda delauma av regeringskanslietfinns med 1 beredningen redan från början och kan bidra ned fakta ochsynpunkter. Genon denna ordning får beredningen, som syftartill en totalbedömning mot bakgrund av svensk 1989/90:KU30 säkerhetspolitik och vart förhållande tillandra Bilaga A 18 länder, ett allsidigt Innehåll. Mot denna bakgrund börsåledes tillsynsupjjgiften inte gesen alltför snäv innebörd. Alla omständigheter 1 Scunband ned en exportaffär vilka kan påverkavåra mellanstatliga förbindelser böralltså klarläggas Innan ärendetavgörs. I det aktuella fallet har det rört sig om en uppföljning1 efterhand. Den tillståndsgivande myndigheten-regeringen-kan genom det givna tillståndeti någon nening uppfattas ha ett visstansvar för affären. Regeringen har naturligtvis ett émsvar för att följa upp lagstiftningens tillämpning äveni enskilda fall och det är naturligt att frågor beträffandeett sådant ärende från den köpande staten besvaras. Det kan tilläggasatt det föredragande statsrådet i ovan citerade proposition även allmäntframhälllt vikten av att regeringen kan känna förtroende för att de exporterande företagen Iakttar gällandebestämmelser, sant vidare att etthandlande i strid ned bestämmelserna riskerar att försvaga vårtlands Internationella anseende. Regeringens slutsats ärsålunda att uppdraget till RRV varett led i den tillsyn av krigsmaterieltillverkare som utförs Inom . Det bör dock noteras, att några tvingande bestännelser beträffande myndigheters eller enskildas medverkan Inte åberopats i detta sammanhang. Har regeringen genom beslut kunnat överföra en visstill- synsuppgift från /IMt till RRVoch vilka sekretessförhållanden gällde i så fall hos RRV vid full- qörandet av denna uppgift? Uppdraget till RRV var att göra en revisionen granskning av underlaget till en rapport som ABBofors tillställt Det sades i regeringsbeslutet att RRV 1989/90:KU30 borde tadel av det material som kunde finnas hos berörda Bilaga A 18 myndigheter. Att detta uppdrag lag utanför RRV:s ordinarie uppgifter står klart. Det torde dock inte ha förelegat något författningsmässigt hinder för regeringen att ge dettarevisionella uppdrag till en myndighet vars kompetens är just revision. Som ovan nämnts har något tvång beträffande medverkan frän någon part inte aktualiserats i dettasammanhang. Som sagts skulle RRV, vid en sekretessprövning av de uppgifter som erhållits från , ha haft att bedöma ärendet i ljuset av 2 kap. 1 S andrastycket sekretesslagen. I KU:s promemoria görs gällande att denna sekretessgrundInte gäller hos RRV eftersom den sägs ha förlorat aktualitet i senare handläggning. Frågan gäller dock här förhållandena 1 april-maj 1987. Regeringenbeslöt först , med stöd av dispensregeln i 11 kap. 1 Ssekretesslagen, att hävasekretessen rörcuide vissa uppgifter för vilka utrikessekretess angavs gälla. Av detta följer, att man för tiden på goda grunder kunnat anta attutrikessekretess gällt för de aktuella uppgifterna. Här kantilläggas att RRV skulle haft att tillämpa ett s.k. rakt skaderekvisit(sekretess gäller om det kan antas att Sverigesmellanfolkliga förbindelser m.m. skulle störas), medan ett omvänt skadereicvisit gäller hos regeringen (sekretess gäller om det Inte står klart att mellanfolkliga förbindelser m.m. inte störs) Det föredragande statsrådet uttalade eaellertld vid behandlingen av förslaget till ny sekretesslag(prop.1979/80:2, s. 131) att detta inte bör innebära att en prövningav sekretessen hos en handling som kommer in både till regeringen och till en annanmyndighet bör leda till sliilda resultat. Vidare är det regeringens uppfattning attuppdraget till RRV 1989/90:KU30 var ett led i tillsynen av en krigsmaterieltillverkare, pa Bilaga A 18 de grunder som redovisats ovan. 8 kap. 6 i sekretesslagen, jämfört med p. 23 i bilagan tillsekretessförordningen, kan därför ha ägt tillämpning om RRV skulle haft att pröva ut lämnande av allmän handling som gällde förevarande uppdrag. '' 5.Har RRV haft befogenhet att ålägga att lämna över hemliga uppgifter till RRV? Svaret på frågan är, i det aktuella fallet, nej. Om svaret på ovanstående är nej, vilken bestämmelse i sekretesslagen har givit rätt att överlämna så- dana uppgifter till RRV? Den bestämmelse som det härsynes aktuell att kunna tillämpa är den s.k. generalklausulen i 14kap. 3 $ sekretesslagen. Vid den intresseawägning som skall ske enligt denna bestämmelse synes regeringsbeslutet ochdess närmare innehåll vara relevanta faktorer. Har för klarlagts att dess medverkan i utredningen var helt frivillig? Det framgår av RRV:s rapport att ställt vissa villkor (beträffande sekretess) för nedverkan, att RRV inte kunnatuppfylla dessa villkor samt att därförInte tillåtit vidare insyn i sittbakgrundsmaterial. synes således ha haft full Insikt om uppdragets begränsning. Borde frågan om förekomsten av mellanhiinder ha anför- trotts rättsliga myndigheter? Uppdraget till RRV föranleddes av att den Indiska regeringen begärt att den svenska regeringenskulle bistå med att få fram Information huruvida aiellanhänder förekommit 1 affären. koncentrerades således intresset till huruvidaöverenskommelsen om att mellanhänder inte skulle 1989/90: KU30 Först 1ett senare skede har BilagaA L8 frågan om direkta brottsmisstan)iar-avseende nutbrott, be stickning etc- aktualiserats. Svaret är därför att regeringen intehade grund för att överlämna ärendet till allnän åklagare. 89 1989/90:KU30 Yttrande från Anna-GretaLeijon ang. hennes telefonkontakt med chefsåklagareRingberg har bett att jag skall yttra mig ommin telefonkontakt med chefsåklagare , med anledning av de kommentarer som Ringberg lämnat i form av ett yttrande över promemoria av den 10februari.