bet · GD01KrU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Ibetänkandet behandlas förslag som lagts fram i budgetpropositionen om radio ochtelevision. Ett antal motionsförslag behandlas i sammanhanget. Dådet gäller redovisas regeringens förslag till medelsberäkningarför Radio-koncernens verksamhet och verksainhet under år1991 samt radionämndens verksamhet under /91. Regeringensförslag innebär bl.a. att får en medelstilldelning somi princip innebär en indexuppräkning av medelsramen för . Utskottet tillstyrkerförslaget och avstyrker motionskrav om att i detta sammanhang skalltilldela koncernen medel för att påbörja genomförandet av det reformprogramsom lagts fram i den s.k. . Utskottetföreslår att TV-avgiften höjs med . ,vilket är . mer än vad regeringen föreslagit. Ett motionsförslag omytterligare höjning avstyrks därmed. Utöverfrågor om som tas upp i propositionen behandlas i motionernabl.a. frågor om finansieringsformer för , förberedelserna infören ny avtalsperiod för , resursfördelningen mellan TVs bådakanaler, programutbud i en rad avseenden, lokalradionsverksamhet, samverkan mellan lokalradion och riksradion samt möjligheterna attpå bibliotek låna radio- och TV-teaterföreställningar på kassett ellervideogram. Utskottettillstyrker förslag i propositionen rörande medelsanvisningar tillkabelnämndens och närradionämndens verksamhet, till utbyte av TV-sändningarmellan och samt till dokumentation av medieutvecklingen ochtill europeiskt mediesamarbete. motioner som anknyter till dessa förslag i budgetpropositionen behandlasbl.a. frågor om lokal programverksamhet, närradionämndens verksamhet ochmöjligheterna att ingripa mot program med rasistiska inslag samt utbyggnad avTV-sändningarna mellan och . Utskottet avstyrker ävendessa motionsyrkanden. 1 1989/90. 1989/90 KrU25 Vidbetänkandet har fogats 26 reservationer och 4 särskilda yttran- 1989/90:KrU25 den. Av innehållsförteckningen framgår vilka frågor som behandlasi dessa. Regeringenhar i proposition 1989/90:100 bil. 10 () underavsnittet Radio och television debunder rubriken m.m. (s. 449469) föreslagit att 22. anta det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift, 23. godkänna i propositionenframlagt förslag till medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamheteninom , 24. godkänna i propositionenframlagt förslag till medelsberäkning för radionämndens verksamhet, 25. godkänna förlängningen avteleverkets investeringsplan med , 26. godkänna i propositionenframlagt förslag till medelsberäkning för investeringar, 27. bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att föra högst . avinvesteringsmedlen som skuld resp. tillgodohavande, 28. medge att regeringen lämnarteleverket det beställningsbemyndigande om . avseendeinvesteringsändamål för som har förordats i propositionen, 29. godkänna i propositionenframlagt förslag till medelsberäkning för driftskostnader, 30. bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att föra högst . avdriftsmedlen som skuld resp. tillgodohavande. debunder punkt H 18 (s. 469171) föreslagit att 31. tillKabelnämnden; Förvaltningskostnader för /91 anvisa ett förslagsanslag på . debunder punkt H 19 (s. 471) föreslagit att 32. tillKabelnämnden: Stöd till lokal programverksamhet för bud /91 anvisa ett reservationsanslag på . debunder punkt H 20 (s. 472473) föreslagit att 33. tillNärradionämnden för /91 anvisa ett förslags anslag på . deb underpunkt H 21 (s. 473-476) föreslagit att 1989/90:KrU25 34. anta det i propositionen framlagdaförslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:3) om rundradiosändningav finländska televisionsprogram, 35. till Utbyte av TV-sändningar mellanSverige och för /91 anvisa ett förslagsanslag på . deb under punkt H 22 (s. 476478) föreslagit att 36. till Bidrag till dokumentation av medieutvecklingenoch till europeiskt mediesamarbete för /91 anvisa ett reserva tionsanslag på . Lagförslagen har intagits i bilaga 1 till betänkandet. 1989/90:A111 av m.fl. (c) vari yrkas 13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om televisionens och radions regionala ansvar. Motionsyrkandet har överflyttats till kulturutskottet frånarbetsmarknadsutskottet. 1989/90:Kr206 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutredning av organisation. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:K401. 1989/90:Kr207 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att avgiftsskyldigheten för TV-avgift skall gälla den somhar en öppen TV-ingång för Radio-koncernens produktion. 1989/90:Kr219 av () vari yrkas attriksdagen beslutar upphäva 10 § närradiolagen fr.o.m. . 1989/90:Kr220 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagentill (H 20) för /91 anvisar ett förslagsanslagpå , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att motverkarasism och antisemitism i närradion. 1989/90:Kr221 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär utredning om förutsättningar och grunder för ettnationellt etiskt råd för TV-, video- och radiofrågor. 1989/90:Kr238 av Per Stenmarck (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag till enändring av närradiolagstiftningen, 2. att beslutar om sådan lagändring att reklam inärradio blir tillåten. 1989/90:Kr251 av MarianneAndersson och () vari yrkas 1989/90:KrU25 att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finländskaTV-sändningar i . l989/90:Kr252av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkta resursertill för att få till stånd enacceptabel bevakning av . 1989/90:Kr253av () vari yrkas att begär att regeringen skalltillsätta en utredning med uppgift att utreda om sjörapporterna i Riksradions P1 kan förbättras enligt yrkesfiskets önskemål. 1989/90:Kr255av m.fl. (c) vari yrkas 7.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kvalitetsvideo på bibliotek, 1989/90:Kr256av m.fl. (m) vari yrkas 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ansvar för en allsidig kulturbevakning, l989/90:Kr282av och () vari yrkas att som siri meningger legeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av FinlandsTelevisions sändningar i . 1989/90:Kr283av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om dagliga nyheter på teckenspråki TV. l989/90:Kr284av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behov av teckenspråkstolkninga\ nyhetsprogram i TV. 1989/90:Kr286av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att Radio Stockholmtillförs resurser och sändningsmöjligheter, som bättre motsvarar behoven iStockholmsregionen. 1989/90:Kr287av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att slå vakt omSveriges Radio som ett licensfinansierat public service-företag med uppgifteroch förpliktelser av den art som stipuleras i de nuvarande avtalen med staten.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:K414. 1989/90:Kr288av m.fl. (m) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en alltför alkoholliberal samhällsattityd som blir följden av TVs programutbud sorn inte på något sätt speglar de svenska hemmens alkoholvanor i allmänhet, 4 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:KrU25 motionen anförts om en mer medveten och koncentrerad informationi radio och TV under bästa sändningstid. Motiveringen återfinns imotion 1989/90:So259. 1989/90:Kr290av m.fl. (m) vari yrkas 39. att avslårregeringens förslag att anvisa medel till Stöd till lokal programverksamhet, 40. att tillNärradionämnden för /91 anvisar ett förslagsanslag på 3 632 000kr., 41. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om avgiften persändningstimme. 1989/90:Kr327av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att beslutar om sådanändring i lagen (1989:41) om TV-avgift att TV-licensen fr.o.m. den 1 juli 1990skall vara . 2. att godkänner förslagtill medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamheten inom , innebärande att sammantaget för år 1991anvisas 2 955,6 milj.kr. prisläge för koncernens drifts-,investerings-och kapitalkostnader. 1989/90:Kr328av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om resursmässig likställdhetmellan Kanal och . 1989/90:Kr329av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om de dövas rätt till informationi TV. 1989/90:Kr330av () vari yrkas 1. att beslutar attSveriges skall avskiljas från fr.o.m.den 1 januari 1991, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om reklamfinansiering av denframtida lokalradioverksamheten, 3. att begär attregeringen tillsätter en utredning med uppdrag att ge förslag till lokalradionsframtida organisation och verksamhet i linje med vad som anförts i motionen. 1989/90:Kr331av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till lokalradion iNorrbotten. 1989/90:Kr332av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkta resurser till RadioUppland. 1989/90:Kr333av () vari yrkas att begär att regeringengenomför en översyn av närradiolagen i syfte att närma villkoren försvensk närradio till dem som gäller i övriga 1989/90:KrU25 och då särskilt iFinland, i enlighet med vad som anförts i 1989/90:Kr334av och () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till försöksverksamhet med reklamfinansierad närradio. 1989/90:Kr361av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utlåning av radio- ochTV-teaterföreställningar via biblioteken. 1989/90:Kr362av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en internationell pressöversikti riksradion. 1989/90:Kr363av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av att snabbt förstärka skyddet motrasism och antisemitism i närradion. 1989/90:Kr365av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar anslå . utöver vad regering en har föreslagit för Radio-koncernens avgiftsfinansierade verksamhet, 2. att som sin meningger regeringen till känna att också i fortsättningenskall vara fri från reklamfinansiering, 3. att hos regeringenbegär att i avtalet med en större och procentuellt fastställdandel av sändningarna skall bestå av svenskproducerade program. 1989/90:Kr371av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att en större del än avkabelavgiften bör användas till lokal TV-verksamhet. Motiveringen återfinns imotion 1989/90:K433. 1989/90:Kr372av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av Lokalradiongenom bl.a. höjd grundbemanning, extra bemanning för vissa uppgifter, resurserför beställningsarbeten och engagemang av frilansmedarbetare, samverkan medregionala kulturinstitutioner, samverkan med Riksradions distrikt samttilldelning av resurser vid fördelning inom , 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om fri tappningsrätt avRiksradions tre programkanaler för återutsändning i lokalradion. 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i 1989/90:KrU25 motionen anförts om möjlighet förLokalradion att göra lokala inbrytningar i de tre riksprogrammen för att nåallmänheten med viktiga varningsmeddelanden, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurser för utveckling avUtbildningsradions regionala verksamhet, 3. att beslutar antasådan ändring av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram att den gäller utan tidsgräns, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling avprogramverksamhet på finska och svenska samt behovet av nordiskaöverenskommelser, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggande av de finländskaTV-sändningarna till nya områden. 1989/90:Kr373av och () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att minskasmygreklamen i televisions sändningar, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyade samtal för att fåtill stånd ett nordiskt Tele-X-samarbete. Motiveringen återfinns imotion 1989/90:K436. 1989/90:Kr377av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar uppdraåt regeringen att framlägga förslag om stöd till närradioföreningarna ienlighet med vad som föreslås i motionen, 2. att som sin meninguttalar att närradionämndens kostnader för myndighetsutövning inte skallbelasta närradioföreningarna. Somett led i ärendets beredning har hållits en utfrågning om Radiosfinansiering och verksamhet. Därvid har utskottet informerats om bl.a. enprojektverksamhet som satts i gång efter beslut av styrelsen för . Vid utfrågningen har lämnats information av följande företrädare förSveriges och dess fem dotterbolag, nämligen , VD iSveriges och koncernchef, , VD i ,, VD i , , VD i , , VD i och , VD iRadiotjänst i . Fackklubbarna vid SverigesRadio har uppvaktat utskottet i ärendet. Allmännariktlinjer för rundradiorörelsen, ansvarsfördelning och finansiering Denuvarande riktlinjerna för verksamhet lades fast av riksdagenår 1978 (prop. 1977/78:91, bet. KrU24, rskr. 337) samt ändrades och kompletteradesgenom beslut av (prop. 1985/86:99, bet. KrU21, rskr. 343)samt i vissa avseenden även (prop. 1988/89:18, bet. KrU9, rskr. Verksamhetenregleras främst genom radiolagen (1966:755), radioansvarighetslagen(1966:756), förordningen (1967:226) om tillämpningen av radioansvarighetslagen(1966:756) och förordningen (1988:339) med instruktion för radionämnden. Avbetydelse i sammanhanget är också lagen (1989:41) och förordningen (1989:46)om TV-avgift. Sändningsrättenligt radiolagt:n har de fyra programföretagen ,, och AB.Närmare bestämmelser om rättigheter och skyldigheter beträffandesändningsrätten och programverksamheten finns i de avtal som träffade; mellanstaten och programföretagen . I avtal som samtidij;;t träfedesmellan staten och regleras dels detta bolags uppgifter sommoderbolag i en koncern i vilken bl.a. de nämnda programföretagen ingår, delskoncernens verksamhet under krig eller vid krigsfara. Samtliga avtal omfattarperioden t.o.m. . Radionämndenövervakar genom efterhandsgranskning att programföretagen iakttarbestämmelserna i radiolag och avtal. Televerketsvarar för programdistribution inkl. programinsamling samt uppförande avsändaranläggningar för rundradions behov. drift- och investeringskostnader finansieras huvudsakligenmed TV-avgjfter (tidigare benämnda mottagaravgif-ter). Även de utgifterteleverket har för investeringar och för distributionen av program finansieras i huvudsak på detta sätt. Medel förprogramverksamheten för utlandet och distributionen av dess program anvisasdock över statsbudgeten under anslaget Riksradios programverksamhetför utlandet under huvudtitel. Medelsanvisningarna förSveriges och avser numera kalenderår. Också radionämndensverksamhet finansieras med TV-avgifter. Televerketsinvesteringar avseende televisions- och ljudradioanläggningar avskrivs direkti sin helhet. Med undantag av fastighetsinvesteringarna gäller det även deinvesteringar gör. Fr.o.m.den 1 januari 1990 har hela ansvaret för TV-avgiftsuppbör-den ochavgiftskontrollen överförts från till ett dotterbolag i , Radiotjänst i . Influtna avgiftsmedel placeras sedanden 1 m£irs 1989 på räntebärande räkning, det s.k. rundradiokontot, hosriksgiildskontoret. Staten tillhandahåller genom detrörelsekapital rundradiorörelsen behöver 1989/90: KrU25 när avgiftsmedlen inte räcker till. utövar det 1989/90:KrU25finansiella samordningsansvaret för rundradiorörelsen. Däri ingår att förstatens räkning förvalta såväl influtna avgiftsmedel som krediter. Bolaget skall även redovisa medelsförvaltning och upplåning samt upprätta bokslut förrundradiorörelsen. Iavtal som träffades mellan staten och Radiotjänst i Kiruna ABregleras bolagets uppgifter. I ett träffat avtal regleras SverigesRadio AB:s ansvar för rundradiorörelsens finansiella samordning. Vidingången av var rundradiorörelsens underskott 75,2 milj.kr. Denårliga TV-avgjften är . Antalet TV-avgifteruppgick till drygt 3,3 miljoner. Vissa Övergripande uppgifter om Radio-koncernensprogramverksamhet 1978års reformprogram (jfr prop. 1977/78:91, bet. KrU24, rskr. 337) skall varagenomfört vid utgången av /89. redovisade isin anslagsframställning för (jfr prop. 1988/89:129 s. 10 f.) närmare ivilken utsträckning olika delmål hade uppnåtts och hur resurstillskottenfördelats mellan ändamål och programföretag. I den nu aktuellaanslagsframställningen anger att programmet vid reformperiodensslut kommer att ha kostat 514 milj.kr. i löpande priser. Därav harreformprogrammets regionaliseringsmål krävt 192 milj.kr.,kvalitetsförbättringarna i programverksamheten 216 milj.kr. och åtgärderna försärskilda publikgrupper 27 milj.kr. Utbildningsradionomfattades inte av reformprogram men tillfördes medel förreformåtgärder för budgetåren 1979/80, 1980/81 och 1987/88 samt för periodendärefter t.o.m. . 1986års riksdagsbeslut Gfr prop. 1985/86:99, bet. KrU21, rskr. 343) innebar attvissa kompletterande krav ställdes på programverksamheten. Med anledning häravlämnas i propositionen en redovisning för bl.a. medverkan av utomstående,programföretagens utbud på svenska språket m.m. och en plan förhandikappverksamhet. Vidare redovisas programföretagens sändningar påminoritetsspråk (se bil. 10 s. 451-453). Iett särskilt avsnitt lämnas viss redovisning mot bakgrund av det förstärktaansvar moderbolaget erhöll genom riksdagsbeslut (se bil. 10 s. 453). Iett följande avsnitt redovisas medelsanvisningen för (bil. 10 s. 454).Av avsnittet framgår att fördelningen av medel (i milj.kr. i 1987/88 årsprisläge) mellan företagen i koncernen är följande. Radiotjänst i 83,5* *Exkl. tilläggsbudget 20,2 milj. kr. Anslagsframställningar från , radionämndenoch Inledningsviserinrar om den analys av den långsiktiga programpolitiskautvecklingen fram som redovisades i föregående årsanslagsframställning samt i kompletteringsäskandet i anslutning till den s.k.SR-studien. Föratt möta 1990-talets krav på en radio och television i allmänhetens tjänstfann vid sitt ställningstagande till , attkoncernen behöver resursförstärkningar som leder till en nivåhöjning avkoncernens me Närdet gäller uppbördsverksamheten är Radiotjänst i Kiruna AB:s (RIKAB)huvuduppgift att uppbära maximalt antal TV-avgifter förrundradiorörelsens resultatkonto. Möjligheten att öka antaletTV-avgifter från ca 3,3 miljoner till 3,4 miljoner bedöms som god. Vadså gäller distributionsverksamheten anser att det ärangeläget att lokalradiodlstributionen kan ske i stereo och att det finnsstarka skäl som talar för att förbindelsemöjligheter för riksprogram i stereo iFM4-nätet kan skapas . Intörarbetet med anslagsframställningarna för har programföretagenredovisat konsekvenserna av tre alternativ för medelstilldelningen, nämligenett som avser realt oförändrad medelstilldelning, ett som avser oförändradverksamhet och ett som gäller reformerad verksamhet. Utskottet hänvisar i dettahänseende till propositionen (bil. 10 s. 455-456). Moderbolagethar uppfattningen att den resursökning programföre tagen bedömt nödvändig för att upprätthålla en oförändrad verksamhet i huvudsak kan rymmas inom ramen för de medel som 10 tillfaller koncernen somkostnadskompensation. Som tidigare nämnts anser moderbolaget vidare att deargument /90:KrU25 ett resurstillskott som redovisats i SR-studienfortfarande äger giltighet. ;s styrelse hemställer därför attSveriges för , utöver medelstilldelning,erhåller en resursförstärkning med 124,5 milj.kr. (1987/prisnivå), varav24,5 milj.kr. motsvarar en uppräkning av de tilläggsmedel som RIKAB fått för år1990. Som en följd av övergången till kalenderår somräkenskapsår och därmed kalenderårsvisa medelsanvisningar har medelsbehovet för i års prisnivå. Underhösten ökade koncernens särskilda index för kostnadskompensation med 4,. Uppräknat motsvarar därför medelsbehovet 2 920,7 milj.kr. För byggnadsarbeten behövs 18,0 milj.kr., vilket motsvararett behov av ytterligare 3,6 milj.kr. Beloppet avser om-och tillbyggnaden av radio- och i . Sammanlagt uppgår behovetav medel för kapitalkostnader till 34,9 milj.kr. Medelsbehovet för nästa budgetår blir därmed (i 1988 årsprisläge) 2 955,6 milj.kr. Härav avser 113,1 milj.kr. hemställer att inriktningen av SverigesRadiokoncernens verksamhet prövas enligt de förslag som bolagets styrelseredovisat samt att för den avgiftsfinansieradeverksamheten för tilldelas 2 . samt medel förpris- och lönekostnadsökningar anvisas för nämndens verksamhet under budgetåret1990/91. En utförlig redovisning för medelsbehov m.m.lämnas i propositionen. Redovisningen innehåller bl.a. uppgifter om den tekniskautvecklingen på rundradioområdet. hemställer bl.a. dels att tilltelevisions- och ljudradioanläggningar för distribution av Radiosprogram för anvisas investeringsmedel om 164,2 milj.kr., dels att förteleverkets andel i rundradiorörelsens driftkostnader av rundradionsavgiftsmedel få ta i anspråk ett belopp om högst 310,3 milj.kr. 1övrigt hänvisar utskottet till propositionen (bil. 10 s. 457-462). Sedanden har haft ansvaret för rundradiorörelsensfinansiella sjimordning. Ansvaret omfattar tre huvudområden, nämligen ansvaretför förvaltningen av TV-avgiftsmedlen, ansvaret för bedömningen avrundradiorörelsens kostnads- och intäktsutveckling samt ansvaret förbedömningen av avgiftsuttagets storlek . har i ansla[»sfraniställningen för redovisat sina bedömningaroch därvid presenterat olika alternativ för TV-avgiftsuttaget under förstahälften av . Detta underlag baserar sig på olika antaganden ommedelstilldelningen, TV-avgiftsutveckling-en, kostnadsutvecklingen ochmervärdeskattepliktens framtida omfattning. Företagens bedömningar \isar klartatt TV-avgiften måste höjas om målsättningen att underskottet irundradiorörelsen skall vara borta vid slutet av året skall kunna uppnås. Idetta sammanhang hävdar att det finns en inneboendemotsättning mellan de årliga riksdagsbeslut som avser dels TV-avgiften, delsmedelsan visningarna till rundradiorörelsens parter och då i första handSveriges Riidio-koncemen. Det finns å ena sidan ett intresse av att TV-avgjfteninte skall öka för mycket och å andra sidan en princip om indexupprällcning avkoncernens medelstilldelning som gör att den kan öka utöver vad TV-avgiftenegentligen medger. Detta får till följd att uppmärksamheten koncentreras tillrundradiokontots saldo i stället för att verksamheten placeras i förgrunden. anför att beslut bör vara verksamhets-baserade, dvs.beslutens utgångspunkt bör grunda sig på en analys av publicservice-verksamhetens innehåll, resultat och inriktning samt en bedömning avvad den bör få kosta TV-innehavaren. Mot denna bakgrund diskuterar hur beslutsprocessen vad gäller medelstilldelning och TV-avgiftsnivåskulle kunna förenklas som den skulle bringas i överensstämmelse medsyftet med den framtida budgetprocessen och medge ett utvecklat och preciseratfinansiellt samordningsansvar för förelaget. Tvåolika metoder beskrivs (a; bil. 10 s. 463). utgår från att deolika metoderna övervägs i samband med att ställning tas till koncernens reformförslag. VissaUtredningar, m.rn. Etermediefrågornahar varit föremål för en rad utredningar . Vissautredningar har ännu inte slutfört sitt arbete. sedan har direktivtill en ny utredning utfårdats. Utskottet har i sitt yttrande 1989/90:KrUly lämnat en närmare redovisning förflertalet av utredningarna. lämnat vissa kompletterande uppgifter om utredningarna (bet. 1989/90:KrU251989/90:KU8). , som hänvisar till yttrandet och betänkandet,begränsar sig här till att lämna följande uppgifter om utredningsverksamheten. Utredningen(U 1988:05) om åtgärder för att förbättra underlaget för massmediepolitiskabedömningar m.m. avslutade sitt arbete