bet · GD01SfU14 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet anser att det måste ankomma på regeringen attefter ansökan från vederbörande utbildningsanordnare pröva förutsättningarnaför att en utbildning skall ställas under statlig tillsyn och eleverna iutbildningen därigenom få rätt till studiemedel. Motion 5f549 bör därför avslåsav . I propositionen föreslås att till F 4 för budgetåret1990/91 anvisas ett förslagsanslag på 2 . Av detta beloppberäknas 1 920 milj. kr. för kostnaderna för studiebidrag enligt 4 kap.studiestödslagen och 810 milj. kr. för kostnaderna för räntesubventioner ochavskrivningar. I motion Sf546 av m.fl. begärs(yrkande 2 delvis) att till anslaget skall anvisas ytterligare 138 000 000 kr.för att finansiera avskaffandet av fribeloppsgränserna. I motion 51505 av BengtWesterberg m.fl. begärs (yrkande 4) att till anslaget skall anvisas ytterligare75 . för att finansiera ändrade reduktionsregler. I motion S1541 avLars m.fl. begärs (yrkande 5) att till anslaget anvisas ytterligare . för att finansiera ändrad fribelopps-bedömning och ettåterinförande av barntillägget. Med hänvisning till den bedömning som utskottet ovan gjorti fråga om fribeloppsgränser, reduktionsregler och barntillägg bör det i propositionenföreslagna anslaget ökas med 100 milj. kr. och således totalt uppgå till . Till studerande på gymnasial nivå betalas studiemedel utmånadsvis, medan studerande på högskolenivå får stödet utbetalat två gånger pertermin. I propositionen anmäls regeringens avsikt att bemyndiga CSN att införaett system med månadsutbetalning även för de högskolestuderande. Enligt CSNfinns det stora möjligheter att rationalisera handläggningen avstudiemedelsärenden genom en närmare samverkan med högskolans administrativasystem, och i propositionen anges att en samverkan medstudiedokumentationssystemen t.ex. skulle kunna medföra förenklade rutiner vidprövningen av studieresultaten och vid hantering av studieintyg. 1 motion 51505 av m.fl. ansermotionärerna att studiemedelsnämnden inte skall få fatta några beslut medledning av beskedfrån studiedokumentationssystemen, utan att CSN måste följa 1989/90:SfLI14 upp besked från registret med en förfrågan till den enskildestudieme-delstagaren, innan nämnden fattar beslut. Motionärerna begär ett tillkännagivandei enlighet härmed (yrkande 6). Utskottet, som vill erinra om förvaltningslagensbestämmelser om kommunikation med enskilda parter innan en myndighet fattarbeslut i ärenden, kan inte i propositionen finna stöd för att det förelegatnågon avsikt att använda studiedokumentationssystemet på annat sätt än som ståri överensstämmelse med förvaltningslagen. Utskottet anser inte att någottillkännagivande med anledning av motion 5f505 yrkande 6 behövs. Utskottet behandlar slutligen under detta avsnitt motionSf523 av . Motionären erinrar om att frågan om ett administrativtsamarbete mellan högskolan och studiestödsorganisationen länge varit aktuellför CSN. Enligt motionären bör det finnas administrativa och organisatoriskasamband i ett flertal uppräknade funktioner, men ännu har inte någon meromfattande samverkan/samordning kommit till stånd mellan högskolan ochstudiestödsmyndigheterna i den löpande utbildningsadministrationen. Motionärenger en rad exempel på hur en bättre samordning skulle kunna genomföras somskulle ge vinster även på studiemedelssidan. Den i motionen skisseradesamordningen ger, enligt motionären, självklart ett antal arbetstillSllen tillSundsvall, där det finns tillgång till kvalificerad datapersonal. CSN hardärför goda möjligheter att åta sig att utveckla en bättre samordning inom denstudiesociala sektorn. Motionären begär ett tillkännagivande av vad som imotionen anförts beträffande dels besparingar och rationaliseringar inomstudiemedelssektorn (yrkande 1), dels C5N:s förutsättningar att samordna denstudiesociala administrationen (yrkande 2), dels läns behov avsysselsättningstillfallen (yrkande 3). Utskottet erinrade vid sin behandling av en motsvarandemotion under förra årets (se 1988/89;5fU15) om att CSN under flera årarbetat med rationaliserings- och effektivitetsprogram med goda resultat. Detstudiesociala informationssystemet (STIS) innehöll den mest aktuella och fullständigainformationen om studerande på olika utbildningsnivåer i landet. CSN hade ocksåinlett ett samarbete med såväl högskole- som övriga skolmyndigheter för attmyndigheterna skulle kunna dra gemensamma fördelar av registret. I samband medatt CSN övertog studiehjälpshanteringen från kommuner och landsting övertog CSNockså en hel del av den statistikinmatning som legat på kommunerna. Utskottetville också framhålla att i de särskilda direktiv som CSN fått om attprioritera studiehjälpshanteringen hade frågorna kring samarbetet påutbildningsområdet när det gällde informationsinhämtning ochstatistikbearbetning särskilt uppmärksammats. Med hänsyn till det anförda ansåg utskottet att någottillkännagivande med anledning av motionen inte var påkallat. Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker bifall till motion Sf523. F 5.Vuxenstudiestöd m.m. l989/90:SfUl4 Under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. betalas förutomutgifter för särskilt vuxenstudiestöd även bidrag som utgår för uppsökande verksamhetpå arbetsplatser, planering av uppsökande verksamhet och utbildning avstudieorganisatörer och information om vuxenstudiestöd m.m. Anslaget finansieras genom medel frånvuxenutbildningsavgjften, som utgör av den totalalönesumman. Avgiften erläggs endast i form av arbetsgivaravgift. Genomvuxenutbildningsavgiften finansieras förutom vuxenstudiestöd ochadministrationen av dessa stöd anslaget C 7 Bidrag till viss centralkursverksamhet samt till viss del anslaget C 4 Bidrag till studieförbunden m.m.och F 6 Timersättning vid vissa vuxenutbildningar. Tillgängligt utrymme underanslaget Vuxenstudiestöd m.m. för /91 beräknas i propositionentill 1 465,8 milj. kr. Vuxenstudiestöd kan utgå i form av särskiltvuxenstudiestöd, korttidsstudiestöd och internatbidrag. Det särskilda vuxenstudiestödet utgår vid längre studiertill studerande på grundskole- och gymnasieskolenivå samt till studerande somgenomgår yrkesteknisk högskoleutbildning. Stödet utgår med dels en bidragsdel,dels en lånedel. Bidragsdelen utgick ursprungligen efter samma beräkningsgrundtill alla stödtagare, nämligen av det utbildningsbidrag som den studerandeskulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. Fr.o.m. /85 ärdock stödet differentierat. Den som är medlem i arbetslöshetskassa erhållerliksom tidigare ett skattepliktigt bidrag motsvarande avutbildningsbidraget. Den som har vårdnaden om barn eller är underhållsskyldigför barn erhåller dessutom barntillägg av basbeloppet per barn ochdag. Till övriga studerande utgår vuxenstudiebidrag avutbildningsbidraget. Barntillägg utgår inte till denna grupp. Utöverbidragsdelen kan särskilt vuxenstudiestöd utgå i form av studielån med så stortbelopp att det sammanlagda vuxenstudiestödet motsvarar vad den studerandeskulle ha erhållit i utbildningsbidrag. Korttidsstudiestöd och internatbidrag utgår vid kortareutbildningar såsom vissa studiecirklar och korta utbildningar vid kommunalvuxenutbildning eller folkhögskola. Korttidsstudiestödet utgår med . pertimme och internatbidraget med . Ansökan om korttidsstudiestöd kan göras såväl av enskildperson som kollektivt av fackliga organisationer för fördelning bland arbetstagare.Fr.o.m. har pensionärs- och handikapporganisationer fått möjlighet attunder en försöksperiod göra kollektiv ansökan om internatbidrag. I propositionen anmäls att CSN kommit inmed flera viktiga rapporter rörande vuxenstudiestöden, som samtliga innehållermer eller mindre omfattande förslag till förändringar i nuvarande regelsystem.Utbildningsdepartementet tillsatte också en arbetsgrupp för attdiskutera korttidsstudiestöden och fördelningen av resurser till stöd,planering och utbildning samt uppsökande verk- samhet.Det bedrivna utredningsarbetet visar enligt propositio- 1989/90:SfU14nen att det finns många olösta frågor och problem kring vuxenstudiestöden ochderas utnyttjande, liksom i gränsdragningen mellan vuxenstudiestöd och andrastudiefinansieringsformer, t.ex. studiemedel och utbildningsbidrag. Motbakgrund bl.a. av detta anser föredragande statsrådet det vara ytterst angelägetatt ta ett mer samlat grepp på vuxnas studiefinansiering och anmäler avsiktenatt tillkalla en särskild utredare för att göra en större översyn, som intebara behandlar vuxenstudiestöden utan hela frågan om vuxnas studiefinansiering. I propositionen beräknas att 1 098,8 milj. kr. av de medelsom inflyter från vuxenutbildningsavgiften kan avsättas till det särskildavuxenstudiestödet och att härigenom ett ökat antal studerande skall få tillgångtill stödet. Utrymmet för korttidsstudiestöd och internatbidrag beräknas till226 milj. kr. inkluderande en höjning av stödbeloppen. För bidrag tilluppsökande verksamhet på arbetsplatser beräknas 48 milj. kr. och för kostnaderför planering m.m. av uppsökande verksamhet och utbildning av fackligastudieorganisatörer 18 milj. kr. Utrymmet lör särskilt vuxenstudiestöd tillarbetslösa beräknas till 75 milj. kr. Sammanlagt föreslås i propositionen atttill anslaget Vuxenstudiestöd m.m. skall anvisas ett reservationsanslag på . Den höjning av stödbeloppen som föreslås avser dels enhöjning av korttidsstudiestödet till . , dels en höjning avinternatbidraget till . Härutöver föreslås att vissadetaljregle-rande bestämmelser om korttidsstudiestödet avskaflfes. Förslagenmedför ändringar i 5 kap. 3 och 5 §§ samt 6 kap. 5 och 8 §§ studiestödslagen. I avvaktan på den aviserade översynen av vuxnasstudiefinansiering förordas att pågående försöksverksamheter får fortsätta ochmer slutgiltiga ställningstaganden anstå. I propositionen begärs därförgodkännande av att försöksperioden med kollektiv ansökan om internatbidrag förpensionärs- och handikapporganisationer samt försöksverksamheten med ett friareresursutnyttjande av medlen för vuxenstudiestöd och uppsökande verksamhet förlängstill utgången av . I flera motioner begärs ändringar i nuvarandevuxenstudiestödssys-tem. m.fl. anser i motion 51519 attdifferentieringen av det särskilda vuxenstudiestödet är orättvis och att stödetmed andra beräkningsgrunder skulle räcka till betydligt fler sökande.Motionärerna begär därför (yrkande 2) en utredning med uppgift att delsföreslå hur man skall åstadkomma en jämnare fördelning av de särskildavuxenstudiestöden, dels undersöka konsekvenserna av de nuvarande reglerna förrekryteringen av kvinnor till vuxenutbildning. Vidare begär de (yrkande 3) attCSN skall få i uppdrag att utreda hur en reform skall kunna genomföras sommedger att barntillägg utgår på lika villkor till alla studerande med särskiltvuxenstudiestöd. I samma motion begär motionärerna tillkännagivanden omdels att försöksverksamheten med kollektiv ansökan om internatbidrag för 23 handikapporganisationer bör permanentas och att ålderspensionärer intelängre bör ha rätt till internatbidrag (yrkande 4), dels att möjlig- 1989/90:SfU14 heten tillkollektiv ansökan om internatbidrag också bör tillkomma , och Småföretagens riksorganisation(yrkande 5). 1 motion 51547 av m.fi. kritiseras ocksådifferentieringen av det särskilda vuxenstudiestödet och betydelsen härav förrekryteringen av kvinnor. Motionärerna anser också att organisationer av typLRF och Småföretagens riksorganisation bör ges möjlighet att kollektivt ansökaom korttidsstudiestöd. De begär ett tillkännagivande om att ändringar i deangivna hänseendena bör göras redan innan resultatet av den aviserade översynenföreligger. Liknande synpunkter framförs i motion S072 (yrkande 6) av GunillaAndré och . och begär i motion 51507att timersättningen vid korttidsstudiestöd höjs. och kritiserar i motion 51516 också timersättningsnivån samt nivån påinternatbidraget. Motionärerna anser vidare att korttidsstudiestöd viddeltidsstudier skall kunna utgå för , och de begär attbestämmelserna i de nämnda avseendena ses över. Slutligen begär m.fl. i motion Sf513 etttillkännagivande om behovet av en annan princip för fördelning avvuxenstudiestöd mellan länen. Den i propositionen aviserade utredningen om vuxnasmöjligheter att finansiera studier har tillsatts enligt beslut vidregeringssammanträde (dir. 1990:2). Utredningen skallenligt direktiven utreda vuxnas möjligheter att finansiera studier pågrundskole-och gymnasieskolenivå. Huvuduppgiften skall vara att analysera behovetav förändringar i nuvarande studiesociala system och framlägga därav föranleddaförslag. Analysen skall göras mot bakgrund av aktuella problem och pågåendeoch planerade reformer på vuxenutbildningsområdet. -desamlade resurserna för studiestöd till vuxna och användningen av dessaresurser, innefattande fördelningen av medlen från vuxenutbildningsavgiften,-regelsystemen lör särskilt vuxenstudiestöd, korttidsstudiestöd, uppsökandeverksamhet m.m., -behovet av särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och föryrkesteknisk högskoleutbildning, -samordningen mellan studiemedel,vuxenstudiestöd, utbildningsbidrag och sjukförmåner, -behovet av och nivån försärskilda timersättningar vid vissa vuxenutbildningar, -situationen förvuxenstuderande med särskilt hård skuldsättning. Utredningen skall resultera i en redovisning av gjordakartläggningar och analyser samt de förslag till åtgärder som analyserna kanföranleda. Utredningen bör slutföra sitt arbete . De frågorsom tagits upp i motion 51519 yrkandena 2 och 3 berör 24 direktregelsystemet lör det särskilda vuxenstudiestödet och kommer därför att behandlas avutredningen. Utskottet anser därför att motio- 1989/90: SfU 14 nen idenna del, liksom motionerna Sf547 i denna del och 5072 yrkande 6 i dennadel, inte påkallar någon åtgärd. Utskottetgör samma bedömning i fråga om motionerna Sf507 och Sf516. Fråganom rätten för pensionärsorganisationer att göra kollektiv ansökan ominternatbidrag har behandlats av utskottet inför godkännande avförsöksverksamheten 1985/86. Utskottet framhöll därvid att utskottet inteville motsätta sig att även pensionärsorganisatio nerna fick möjlighet tillkollektiv ansökan eftersom det endast var fråga om en tvåårigförsöksverksamhet. Utskottet erinrade också om att någon övre åldersgräns fördet dåvarande dagstudiestödet inte fanns och att det bland ålders- ochförtidspensionärer fanns ett stort antal kortutbildade. Utskottet framhöll dockatt med de begränsade resurser som vuxenstudiestödet har bör stödetföreträdesvis utgå till dem som är i aktiv ålder. Utskottet har vidhållit sininställning senast i sitt av godkända betänkande 1988/89:5fU15. Medhänvisning till vad utskottet tidigare anfört och i avvaktan på resultatet avden beslutade översynen biträder utskottet att försöksverksamheten förlängstill utgången av och avstyrker bifall till motion 51519 yrkande 4. Ävenfrågan om kollektiv ansökan från företagarorganisationer behandlades i utskottetsbetänkande SfU 1987/88:20 och senast i betänkandet 1988/89;SfU15, Utskotteterinrade då om att egenföretagare har rätt att ansöka om internatbidrag mendäremot inte korttidsstudiestöd. Utskottet ansåg sig inte kunna tillstyrka enutvidgning av möjligheterna till kollektiv ansökan av internatbidrag medhänvisning till att resultatet av den ovan nämnda försöksverksamheten förhandikapp-och pensionärsorganisationer borde avvaktas. Utskottet, somförutsätter att även frågan om egenföretagarnas ställning inomvuxenstudiestödet kommer att behandlas vid översynen av detta stöd, vidhåller iavvaktan på resultatet av översynen denna inställning och avstyrker bifall tillmotionerna Sf519 yrkande 5, Sf547 i denna del och S072 yrkande 6 i denna del. Enligtriktlinjer som godkände (prop, 1987/88:100, SfU1987/88:20, rskr, 216) för länsfördelningen av medel för vuxenstudiestöd ochuppsökande verksamhet på arbetsplatser fördelas medlen för särskiltvuxenstudiestöd med hänsyn enbart till utbildningsstrukturen, medan medlen förkorttidsstudiestöd fördelas med hänsyn till såväl utbildningsstrukturen somtill förekomsten av skiftarbete. Medlen för uppsökande verksamhet fördelas medhänsyn till utbildningsstrukturen, men viss hänsyn bör också tas till glesbygdslänmed stora avstånd. Deproblem som tas upp i motion Sf513 har, som utskottet framhöll i betänkandet 1988/89:SfU15, sin grund i att efterfrågan på vuxenstu diestöd är betydligt större än de ekonomiska resurserna för sådana stöd. Fördelningen mellan länen måste därför ske efter vissa priorite ringsgrunder. Det finns emellertid inget som hindrar CSN att reservera 25 medel för en senare fördelning eller göra en omfördelning av medel som inte förbrukats,och utskottet förutsätter att CSN prövar lämplig- 1989/90:SfU14 hetenhärav. Utskottet, som utgår från att även dessa frågor kommer att beröras avöversynen, anser på grund av det anförda att något tillkännagivande medanledning av motion Sf513 inte är påkallat. Detfinansiella utrymmet för vuxenstudiestöd berörs i tre motioner. m.fl. begär i motion 51508 (yrkande7) att utrymmet för särskilt vuxenstudiestöd skall ökas med 70,3 milj. kr. Avdetta belopp bör enligt motionärerna 58,3 milj. kr. tas från anslaget F 6(medlen för den högre timersättningen vid grundutbildning för vuxna,vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda och grundläggandesvenskundervisning lör invandrare), och i motion 51546 (yrkande 3) av sammamotionärer framställs yrkandet att de angivna medlen skall anvisas tillsärskilt vuxenstudiestöd under F 5. 1 motion Sf546 begär motionärerna vidareatt utrymmet för korttidsstudiestöd minskas till 87 milj. kr. (yrkande 4), attmedlen för särskilt vxixenstudiestöd för arbetslösa med hänsyn till det godakonjunkturläget minskas till 25 milj. kr. (yrkande 5) och att anslagsposternaför uppsökande verksamhet på arbetsplatser och planering av uppsökandeverksamhet m.m. avvecklas och medel således inte anslås till dessa ändamål(yrkande 6). Vidare begärs i motion 51546 godkännande av att 1 169,1 milj. kr.av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften användsför att finansiera det särskilda vuxenstudiestödet (yrkande 7), att till Vuxenstudiestödm.m. anvisas ett reservationsanslag på 1 281,1 milj. kr. (yrkande 8) och attden besparing på 70 milj. kr, som genom de i motionen föreslagna ändringarna påanslagen , F 4 och F 5 erhålls överförs till anslaget Bidrag tillstudieförbunden (yrkande 9). m.fl. begär i motion Sf519 (yrkande 1) attunder anslaget anslås totalt 8 milj. kr. till planering och genomförande avuppsökande verksamhet både på arbetsplatser och i bostadsområden och attanslaget således minskas med 58 milj. kr. Utskottet erinrade senast i sitt av godkändabetänkande /89:5fU15, i anslutning till motionsyrkanden om besparingar inom vuxenstudiestödet, om att på grund av det statsfinansiella läget efter hand betydande belopp i besparingssyfte hade förts över från vuxenutbildningsmedlen till folkbildningsändamål. Utskottet motsatte sig en sådan urholkning av vuxenstudiestödet som de då aktuella motionsförslagen innebar. Av samma skäl motsätter sig utskottet nu de i motion Sf546 yrkande 9 föreslagna överföringarna av avgiftsmedel. Med hänsyn till den översyn av vuxenstudiestödet som beslutats anser utskottet som ovan i-edovisats inte att några större ändringar bör vidtas i systemet, och utskottet är inte berett att förorda en minskning av medlen till de olika anslagsposterna på sätt föreslås i motionerna. 1 fråga om medel till uppsökande verksamhet i bostadsområden vill utskottet erinra om att sådana tidigare anvisades under anslaget C 4. Bidrag till studieförbunden m.m. Medlen fördelades av skolöverstyrel sen till de studieförbund som kunde presentera väl underbyggda pro jekt. Det särskilda bidraget till uppsökande verksamhet i bostadsområ den togs emellertid bort fr.o.m. /89, då motsvarande 26 resurs istället utnyttjades till att delvis finansiera kostnaderna för ett 1989/90:SfU14 tilläggsbidrag till fri resursanvändning (prop. 1987/88:100,UbU 18, rskr. Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motionerna51508 yrkande 7, 5f546 yrkandena 39 och 5f519 yrkande 1 och tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning under anslaget F 5. Bidrag till vissa studiesociala ändamål Från anslaget betalas kostnader för bidrag till hälso- ochsjukvård för högskolestuderande. Tillsynen över studerandehälsovården utövas avuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Vidare betalas från anslaget stöd tillproduktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade,rörelsehindrade eller dyslektiker. Detta bidrag disponeras av talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TPB). Slutligen betalas från anslaget bidrag förreserabatter till studerande. Medlen härför disponeras av CSN. För bidrag till studerandehälsovård har i propositionenberäknats ett medelsbehov av , och bidraget till TPB förstudielitteratur har beräknats till . Vidare föreslås att TPBbemyndigas att beställa sådan litteratur som förfaller till betalning förstunder /92 till ett belopp om högst 3,6 milj. kr. Något bidragtill reserabatter lör studerande har inte beräknats. Till anslaget E 7 föreslåsi enlighet härmed anvisat ett förslagsanslag på . Medelsbehovet för studerandehäbovården anges ipropositionen ha beräknats efter löne- och prisomräkning och med hänsyn tillatt fr.o.m. högskolan i /tillkommer. I tre motioner begärs ytterligare medel tillstuderandehälsovården. m.fl. anser i motion 51515 att bidragetskall ökas med , m.fl. i motion 51519 (yrkande 7)med . och i motion 51536 med . I motion 5f503 av m.fl. begärs ett förslagom att staten skall överta huvudmannaskapet för studerandehälsovården från studenterna. De riktlinjer lör studerandehälsovården som för närvarandegäller (prop. 1982/83:129, SfU 25, rskr. 386) innebär att tyngdpunkten börligga på förebyggande, sociala och kurativa insatser. De studerandes behov avsomatisk och psykiatrisk vård bör huvudsakligen tillgodoses inom ramen lör denoffentliga hälso- och sjukvården. När riktlinjerna antogs förutsattes att såvälde studerande som landstingskommunerna och kommunerna skulle ge bidrag tillverksamheten. Utskottet vill erinra om att en särskild utredaretillkallats för att utreda konsekvenserna av ett eventuellt avskaffande avkårobligatoriet m.m. (dir. 1989:8). Utredaren bör visa hur de studerandes behovav bl.a. hälsovård, kurativa insatser och motionsidrott tillgodoses och ävenklarlägga ekonomiska förhållanden inkl. ekonomiskt stöd från stat, landstingoch kommuner. När det gäller studerandehälsovården skall utredaren analyseraoch lämna förslag till hur denna verksamhet 1989/90:SfU14 lämpligen kan organiseras.Utredaren beräknas slutföra sitt arbete senast . Medhänsyn till den pågående utredningen anser utskottet att motion Sf503 inte börföranleda någon åtgärd. Propositionensförslag innebär att statens bidrag till studerandehälsovården räknats upp med4 %. Med hänsyn till att löneutvecklingen visat sig innebära betydligt högrekostnadsökningar anser utskottet i likhet med motionärerna i motion Sf5I9 attanslaget bör tillföras ytterligare . avseende studerandehälsovård.Härigenom tillgodoses också motionerna 51515 och 51536. Utskottethar ingen erinran mot regeringei\s förslag i fråga om TPB. ger enligt avtal mellan CSN och SJ studerande rabatt vid resor på 5J:s tåg och expressbussar. Något särskilt bidrag tillCSN för reserabatter för studerande har som ovan nämnts inte beräknats för detkommande budgetåret. I propositionen påpekas att det belopp CSN underinnevarande budgetår betalat till SJ för studeranderabatter, 84,4 milj. kr., iförhållande till SJ;s totala persontrafikintäkter utgör . Vidare pekaspå att SJ numera har ett fullständigt ekonomiskt ansvar för hela sin verksamhetoch skall verka på affårsmässiga grunder. Enligt föredragande statsrådetsbedömning har SJ;s trafikvolym ökat betydligt till följd av studeranderabatten.Det är mot den bakgrunden förslaget i propositionen skall ses, och statsrådetanser att det skall vara SJ som beslutar om studeranderabatter. Förslaget har föranlettett flertal motioner.