bet · GD01SoU19 · 1989-12-31 00:00:00 — I syfte att stärka den folkhälsovetenskapliga forskningenorganisatoriskt föreslår regeringen att det socialvetenskapligaforskningsrådet ges ansvar för en långsiktig satsning på området. Regeringenföreslår att anslaget totalt tillförs 6 milj.kr. för ensuccessiv utbyggnad av den folkhälsovetenskapliga forskningen. I motion So490 av (), som väckts under denallmänna motionstiden , tas behovet av att stärka den folkhälsovetenskapligaforskningen upp. Motionären pekar bl.a. på de skillnader i hälsostatus mellanarbetare och andra grupper i samhället som konstaterats och anser att dessaskillnader behöver förklaras och analyseras med hjälp av forskningsinsatser.Enligt motionären bör antingen ett nytt forskningsråd inrättas för forskningsom rör folkhälsan eller DSF;s ansvar vidgas och dess styrelse kompletteras.Motionären hemställer att vad som i motionen anförts beträffandefolkhälsoforskning och omvårdnadsforskning ges regeringen till känna. I forskningspropositionen föreslås att denfolkhälsovetenskapliga forsk- 11 ningen stärks, bl.a. genom att det nya socialvetenskapligaforskningsrå- det gesansvar för en långsiktig satsning på området och genom att 1989/90:SoU 19 anslagetunder en treårsperiod tillförs ytterligare 6 milj.kr. för en utbyggnad av denfolkhälsovetenskapliga forskningen. Motion So490 (s), vari föreslås en ökadsatsning på folkhälsovetenskaplig forskning, får därmed anses tillgodosedd ochavstyrks sålunda. I motion So309 av m.fl. (c), som också väcktsunder den allmänna motionstiden, hemställs att anvisar 5 milj.kr. 'till vid för att tryggagenomförandet av en ny levnadsnivåundersökning . Enligt motionären har vidStockholms universitet, , utarbetat ett forskningsprogram för en nylevnadsnivåundersökning 1991. Undersökningen avses bli en motsvarighet till delevnadsnivåundersökningar som grundades på data insamlade åren 1968, 1974 och1981. Dessa tre tidigare undersökningar finansierades genom anslag beviljade avriksdagen. Enligt motionärernas uppfattning har skatteomläggningen sågenomgripande fördelningspolitiska effekter att den ensam utgör argument för enny levnadsnivåundersökning. Motionärerna vill dock inte helt knytaställningstagandet till undersökningen till skattereformen. De menar att behovetav kontinuerlig social rapportering i sig är motiv för en nylevnadsnivåundersökning. Med tanke på det stora värde en nylevnadsnivåundersökning har både för forskningen och för den politiskadebatten bör säkerställa att levnadsnivåundersökningen 1991 kangenomföras. beslut om levnadsnivåundersökningar har fattatsav efter beredning av finansutskottet, se bl.a. FiU 1980/81:6. Skälethärtill har varit att detta utskott bereder frågor om anslag till statistiskacentralbyrån (SCB). budgetproposition (bil. 9) har regeringenföreslagit att skattereformen skall utvärderas. I denna utvärdering ingår vissaforskningsuppdrag, och av de 5 milj.kr. som regeringen beräknat under anslagetRiksskatteverket för utvärderingen under /91 kan ca 1 milj.kr.beräknas avse forskningsuppgifter. Utskottet delar inställningen i motion So309 (c) att en nylevnadsnivåundersökning skulle vara av stort värde, bl.a. för forskningen pådet sociala området. Någon motsvarande undersökning har inte genomförts sedanår 1981. Utskottet förutsätter att en ny levnadsnivåundersökning helt ellerdelvis kan finansieras av det socialvetenskapliga forskningsrådet. här anfört med anledning av motion So309 (c) bör ges regeringen tillkänna. Missbruksforskning 1989/90:SoU19 I motion So42 av () hemställs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om missbruksforskningensställning i det nya socialvetenskapliga rådets verksamhet. Motionären anser attforskningen rörande olika missbruksformer, såsom alkohol-, drog- ochläkemedelsmissbruk samt spelberoende, måste intensifieras. bör ges ett stort ansvar även för denna typ avforskningsinsatser, anför motionären, och resurser bör avsättas som germöjlighet till långsiktiga och djupgående forskningsinsatser för att hejdamissbruk. I motion So33 (c) vill motionärerna betona forskning ommiljöfaktorernas betydelse för uppkomsten av alkoholproblem och alkoholenssociala och ekonomiska skadeverkningar för missbrukarna och deras anhöriga.Barnens situation i missbrukarfamiljer måste uppmärksammas speciellt.Alkoholforskningen bör enligt motionärerna erhålla uppdrag som rörforskningsinsatser beträffande dessa barns situation och missbruketskonsekvenser för dem. Motionärerna vill vidare särskilt omnämna forskning somkartlägger och analyserar arbete med missbrukare och hemställeratt det anförda ges regeringen till känna (yrkande 2, delvis). I motion So321 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförts om behovet avforskning (yrkande 11). Motionärerna anser att det är angeläget att forskningom miljöfaktorernas betydelse för uppkomsten av alkoholproblem särskiltstimuleras. Forskningsråden bör ges ytterligare anslag ochsärskilt prioritera epidemiologisk och klinisk forskning på detta fålt. I motion So226 av m.fl. (m) hemställs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om vikten av ensammanställning och värdering av alkohol- och drogmissbrukets medicinska,ekonomiska och sociala skadeverkningar med särskilt beaktande av barn ochungdomars situation i missbrukarhem (yrkande 1). Även i motion So203 av UllaTilländer och (båda c) begärs ett tillkännagivande om behovet av enkartläggning av alkoholens sociala och ekonomiska skadeverkningar förmissbrukarna och deras anhöriga. I motion 1989/90:So38 av m.fl. (fp)framhålls bl.a. att forskning kring de socialt mest utsatta barnenslevnadsförhållanden och behov måste prioriteras. Motionärernas förslag om ettsärskilt forksningscentrum för barnfrågor behandlas senare i detta betänkande, I motion So250 av och (båda fp) hem ställs att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts beträf fande framtida organisation av alkoholforskningen. Enligt motionärer na är det mycket angeläget med en överblick över och en samordning av olika aktuella alkoholforskningsprojekt. En särskild fond för alko- 13 holforskningbör därför inrättas som bör ta över all alkoholforskning som skermed statliga medel. Det bör prövas om fonden inte också 1989/90:SoU19 skallomfatta den forskning som bedrivs med medel från Systembolaget. Fondensstyrelse bör enligt motionärerna bestå av representanter för ,, , , och föreningen ochdrogforskare () och ha sin förvaltning knuten till CAN. Chefen försocialstyrelsen bör vara ordförande i fonden. Rådet för alkohol- ochnarkotikafrågor (tidigare ) bör få i uppgift att fungera somforskningsrådets referensgrupp. I motion So259 av m.fl. (m) hemställs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om ett ökat behov avforskning kring ungdomens allt tidigare alkoholdebut och övriga alkoholmönster(yrkande 7). Enligt motionärerna skapar den allt tidigare alkoholdebuten ökadrisk för medicinska och sociala skadeverkningar. I motion So323 av och (båda c)begärs ett tillkännagivande av vad som i motionen anförts om forskning och vårdav drogmissbrukande kvinnor (yrkande 5). Motiveringen till motionen finns imotion A817. Enligt motionärerna bygger den missbrukarvård vi har påerfarenheter av män och deras missbruk. Flickor har emellertid ett annatbeteendemönster och deras problem är annorlunda. Forskning om unga kvinnorsmissbruk måste därför initieras anser motionärerna. I motion So279 av och (båda s) hemställs att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts omatt en landsomfattande och vetenskaplig kartläggning av narkotikamissbruketsomfattning bör göras. Motionärerna hänvisar till att det är sedannågon motsvarande undersökning gjordes av utredningen om narkotikamissbruketsomfattning, och att det givits många indikationer på ett förändratmissbruksläge. Även i motion So317 av m.fl. (fp) begärs en nytotalundersökning av narkotikamissbruket, liknande den som genomfördes av UNOår 1979, (yrkande 3). I motion So517 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om forskning rörande läkemedelsberoende (yrkande 7). Enligtmotionärerna avsätts endast en liten del av medlen för missbruksforskning tillforskning om läkemedelsberoende. Motionärerna anser att det är viktigt att studeravarför en del människor blir läkemedelsberoende och andra inte för att iframtiden kunna identifiera riskpatienter och redan från början ge dem en annanbehandling. Behandlingsforskning är enligt motionärerna ett annat viktigtområde att satsa på. Sådan forskning bör därför stimuleras och stödjas av deolika forskningsråden. I motion So262 av m.fl. (s) hemställsatt regeringen ges tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av utvärdering En förutsättning för en bättre och effektivare behandling av narkotika- ochalkoholmissbruka- , , 14 re är att olika behandlingsinsatser utvärderas, anförmotionären. tenskapliga utvärderingar av behandlingsinsatser görs dock sällan i 1989/90:SoU19Sverige. Motionärerna anser att ytterligare resurser bör satsas på behandlingsforskning. I den förra forskningspropositionen, , uttaladesatt behovet av forskning var stort inom hela drogområdet. Särskilt eftersattansågs forskningen inom alkoholområdet vara, i synnerhet med hänsyn tillalkoholskadornas höga samhällskostnader och konsekvenser i allmänhet.Utskottet delade i sitt betänkande uppfattningen att det behövdes ytterligareforskningsinsatser på detta område (SoU 1986/87:28 s. 7). I årets forskningsproposition uppges att stödet fråndelegationen för social forskning (DSF) till forskning inom missbruksområdethar inriktats bl.a. mot missbrukets orsaker och förlopp, dess omfattning ochskadeverkningar samt innehåll i och effekter av behandling och rehabilitering(prop. s. 127). En viktig del uppges gälla effekterna av olikakontrollpolitiska åtgärder samt betydelsen av opinionsbildning genominformation och upplysning till olika grupper. Av DSF:s verksamhetsberättelseför åren 19861988 framgår att tillfördes forskningen inommissbruksområdet 9,6 milj.kr. Av dessa medel gällde ca 5,2 milj.kr. alkohol,2,6 milj.kr. narkotika och 1 milj. kr. Enbart /90 anslog DSF drygt 6 milj. kr. Avdessa medel gick drygt två tredejedelar till alkoholforskning och resten tillnarkomanvårdsforskning. Enligt propositionen utgår regeringen från att det nyasocialvetenskapliga forskningsrådet skall fullfölja programarbetet från DSF.Utskottet förutsätter mot bakgrund härav att missbruksforskningen får en starkställning även i det socialvetenskapliga forskningsrådets verksamhet.Utskottet avstyrker därför motion So42 (c), vari begärs ett tillkännagivande ommissbruksforskningens ställning inom det nya rådet. Utskottet avstyrker ocksåmotion So321 (c) yrkande 11, vari begärs ett tillkännagivande om behovet avalkoholforskning. Forskningen om missbrukets påverkan på familjen samt omfamiljens roll i behandlings- och rehabiliteringsarbetet har enligtpropositionen ägnats särskild uppmärksamhet.För att stimulera forskning om socialt utsatta barn utarbetade DSF ettforskningsprogram om missbrukarna och deras familjer. anordnade DSFett seminarium om forskningsbehovet kring missbrukarna och deras familjer. innehållande forskningsprogrammet samt en rapport från seminariet harutarbetats av DSF (Missbrukarna och deras familjer, 1988). Motioner med begäran om undersökningar av missbruketsfamiljesociala skador, främst om barnens situation i missbrukarhem, har behandlatsav utskottet tidigare, . I betänkandet SoU 1987/88:18 (s. 10) konstateradeutskottet att forskning i detta ämne var mycket angelägen. Särskilt viktigtvar det, enligt utskottets mening, att barnens utsatta situation belystes.Utskottet häl- sade därförDSF:s prioritering av forskningsområdet med tillfredsstäl- 1989/90:SoU19 lelse.Något initiativ med anledning av motionerna ansåg utskottet inteerforderligt utan avstyrkte de då aktuella motionerna. Motsvarande motioner avstyrktes (betänkande1988/89;SoU12) bl.a. med hänvisning till det forskningsprogram om missbrukarnaoch deras familjer som då tagits fram av DSF. Utskottet konstaterar att haruttalat att forskning i ämnet är angelägen och att det är särskilt viktigt attbarnens utsatta situation belyses. DSF har också tagit fram ett forskningsprogramsom tar sikte på dessa problem. Regeringen uttalar nu i propositionen att denutgår från att det socialvetenskapliga forskningsrådet skall fullföljaprogramarbetet från DSF. Mot bakgrund härav anser utskottet att det inte behövsnågot initiativ av med anledning av motionerna So33 (c) yrkande 2,delvis, So226 (m) yrkande 1 och So203 (c). Motionerna avstyrks således. Av propositionen framgår att DSF genom den s.k.LVM-gruppen har lagt fram ett förslag till forskningsprogrambeträffande tvångsvård av vuxna missbrukare i rapporten om missbrukareoch vården, särskilt tvångsvården. I rapporten har LVM-gruppen lagt fram förslag omprioriterade forskningsområden och förstärkningsåtgärder. Bl.a. anser gruppenatt behovet av behandlingsforskning är mycket stort. Vidare anser LVM-gruppenatt följande missbrukargrupper särskilt bör uppmärksammas: missbrukandekvinnor, psykiskt störda missbrukare, HIV-positiva narkomaner och yngreavancerade narkotikamissbrukare samt socialt utslagna alkoholister. Irapporten föreslås att forskningen förstärks genom att särskilda medel,sammanlagt 7 milj.kr., för /91 avsätts för forskning ommissbrukare och vården av dem. En motion (s) om behovet av behandlingsforskning inomsocialtjänsten behandlades av utskottet . Utskottet hänvisade tilldet tidigare redovisade forskningsprogrammet om tvångsvård av vuxnamissbrukare, som då höll på att utformas och som bl.a. skulle ta uppbehandlingsforskning, och ansåg att den då aktuella motionen fick ansestillgodosedd därmed (betänkande 1988/89:12, s. 11). Utskottet konstaterar att ett förslag tillforskningsprogram för bl.a. behandlingsforskning nu har lagts fram och att detnya rådet enligt propositionen skall fullfölja DSF;s programarbetet på bl.a.detta område. Utskottet utgår från att förslaget till behandlingsforskningkommer att följas i väsentliga drag och avstyrker därför motion So262 (s), ivilken behovet av behandlingsforskning framhålls. En motion (m), med samma lydelse som den nu aktuellamotion So259 (m) yrkande 7 om forskning om orsaken till ungdomens allt tidigare alkoholdebut och övriga alkoholmönster, behandlades av ut skottet . Utskottet hänvisade då till ett tidigare uttalande att ytterligare ansträngningar behövs för att intensifiera forskning på 16 alkoholområdet,mot bakgrund av att alkoholmissbruket är det domi- nerandesociala och medicinska problemet i vårt land. Det var också 1989/90:SoU19 enligtutskottet viktigt att förstärka samarbetet mellan de organ som ansvarar för samhällets alkoholpolitik och forskningen så att nya erfarenheteroch forskningsrön verkligen tas till vara. anfört medanledning av den då aktuella motionen föreslogs geregeringen till känna. följde utskottet (1989/90:SoU2 s. 44 och 47,rskr. Efter rekommendation av DSF har regeringen beslutat attbl.a. stödja ett forskningsprojekt om alkoholmissbruk bland unga män, där enanalys skall göras av sambandet mellan familjebakgrund, psykologiska ochsociala faktorer under uppväxten samt socialt nätverk och senare utveckling avalkoholmissbruk. Såväl riskfaktorer som skyddande faktorer för utveckling avalkoholmissbruk skall belysas. Ungdomens alkoholmönster undersöks bl.a. iskolungdomsundersökningar och vid mönstringen inför värnplikten. Även i Sifosungdomsundersökning redovisas alkoholkonsumtionen bland ungdomar. Med hänvisning främst till den pågående forskningen påområdet anser utskottet att något ytterligare initiativ från sidaför närvarande inte behövs. Utskottet avstyrker därför motion So259 (m) yrkande7. Motioner om behovet av utökad forskning om kvinnligtmissbruk har behandlats av utskottet tidigare, (1989/90:SoU14 s. 36). Utskottet uttalade då bl.a. att kvinnor som missbrukareborde ägnas ökad uppmärksamhet inom forskningen och föreslog att somsin mening skulle ge regeringen detta till känna. följde utskottet(rskr. Utskottet utgår nu från att regeringen beaktar riksdagensnyligen gjorda tillkännagivande om behovet av forskning om missbrukandekvinnor. Något nytt tillkännagivande i samma fråga, med anledning av motionSo323 (c) yrkande 5, behövs därför inte enligt utskottets mening. Motioner (s,c,fp) om inrättandet av ett särskilt institutför alkohol och drogforskning behandlades av utskottet i samband med 1987 årsforskningsproposition (se betänkande SoU 1986/87:28 s. 10). Utskottet deladeuppfattningen i de då aktuella motionerna att det var viktigt med en samordningav alkohol- och drogforskningen och att en tvärvetenskaplig forskning på dettaområde var angelägen. Utskottet ansåg emellertid, med hänvisning till vad somanförts forskningsproposition, att forskningen borde bedrivas viduniversitet och högskolor och institutsbildningar så långt möjligt undvikas.Risken var annars, enligt utskottet, att de resurser som stod till förfogandeför forskning och utveckling skulle onödigt splittras. Utskottet förutsatte attdet inom högskolans ram skulle ske en nödvändig samordning av alkohol- och drogforskningenoch avstyrkte motionerna. 1 den nu aktuella motion So250 (fp)begärs att en särskild fond för alkoholforskning inrättas. 2 Riksdagen1989/90. Utskottet vill erinra om att en sådan fond redanexisterar. Systembo- 1989/90:SoU 19 laget instiftade enfond för alkoholforskning som har i uppgift att stödja forskning omalkoholskador, främst om hur sådana skador kan förebyggas. Fonden administrerasav föreningen och drogforskare, SAD, SAD föreslår också ledamöternai den kommitté som beslutar om bidrag från fonden. I kommittén ingårrepresentanter för forskarsamhället och för det allmänna. Systembolaget bidrartilj fonden med 2 milj. kr. Fonden kan även ta emot medel från andraforskningsstödjande organ. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inteanledning att ställa sig bakom det förslag som framförs i motionen. Utskottetförutsätter att Systembolaget även kommer att stödjaalkoholforskningen. Med hänvisning härtill avstyrks motion So250 (fp). Utredningen om narkotikamissbrukets omfattning, ,tillsattes . genomförde en kartläggning rörande omfattningen av dettunga narkotikamissbruket, som redovisas i rapporterna Ds S 1980:5 och 11. UNOlämnade senare även förslag om hur man kontinuerligt skall kunna följamissbrukets förändringar. I proposition 1984/85:19 om en samordnad ochintensifierad narkotikapolitik togs dessa frågor upp av statsrådet (bil. 2 s. 17 ff.). I propositionen anfördes bl,a. att en analys av missbruketsförändringar måste omfatta hela drogområdet, bl.a. för att man skall kunnastudera om bruk och missbruk ändrar karaktär och om det sker en övergång frånen drogtyp till en annan. Vidare konstaterades att det behövs många olika typerav information för att man skall kunna få en någorlunda riktig och nyanseradbild av de komplexa drogproblemen. ochnarkotikaupplysning (CAN) borde enligt propositionen få som en av sinahuvuduppgifter att samlat svara för att följa och informera om drogproblemensförändringar. Detta godkändes av . Frågorna behandlades också i proposition 1988/89:130 omsocialstyrelsens framtida roll (s. Där underströks bl.a. betydelsen avCAN;s mer forskningsbetonade arbetsuppgifter, när det bl.a. gäller att följaoch informera om förändringar på drogområdet och att utveckla metoderna för attfölja drogmissbruket. Det ansågs lämpligt att CAN:s insatser att samla data ävenfortsättningsvis skulle göras i samarbete med . hadeingen invändning häremot (1988/89:SoU24). Utskottet anser med hänvisning till det anförda att detinte finns skäl att genomföra någon ny totalundersökning av narkotikamissbruketsomfattning liknande den som genomfördes av . Utskottet avstyrker alltsåmotionerna So279 (s) och So317 (fp) yrkande 3. I motion So517 (fp) begärs en ökad satsning på forskningom läkemedelsberoende. Som ovannämnts har DSF givit stöd till 1989/90:SoU19 treforskningsprojekt rörande läkemedelsmissbruk med sammanlagt 1 milj. kr., bl.a.till ett projekt som bedrivs vid vid i . läkemedebutredning tog i betänkande SOU 1987:20s. 151 upp behovet av forskningsinsatser när det gäller läkemedelsmissbruk ochläkemedelsberoende. Enligt utredningen är kunskaperna om bensodia-zepiner ochandra psykofarmaka ännu så länge bristfålliga i många avseenden. Den egentligaomfattningen av den felaktiga användningen är exempelvis inte känd. Nyakunskaper kan dock fås genom bl.a. förbättrade epidemiologiska undersökningar.Lika viktigt är det, enligt utredningen, att öka kunskaperna om de förhållandensom ligger bakom missbruket och beroendet och om värdet av olika behandlingsmetoder,däribland läkemedel. Metoder behöver alltså utvecklas för att spåra, förhindraoch komma till rätta med missbruk och beroende. Här finns enligt utredningenett stort fålt där ökade forskningsinsatser måste komma till stånd. Utredningensförslag bereds fortfarande i . Utskottet har vid flera tillfållen behandlat frågor omåtgärder mot läkemedelsmissbruk och läkemedelsberoende, senast i betänkandet1988/89:SoU15. Utskottet har därvid uttalat att åtgärder måste vidtas på en radområden för att man skall kunna komma till rätta med det överdrivna bruket avvissa beroendeframkallande läkemedel och att problemen med läkemedelsmissbrukoch läkemedelsberoende måste ägnas större uppmärksamhet. Utskottet delaruppfattningen att ökade forskningsinsatser på detta område måste komma tillstånd. Utskottet utgår från att det nya socialvetenskapliga forskningsrådet,såsom framhålls i propositionen, fullföljer programarbetet från DSF och därmedfortsätter att aktivt stödja forskning om läkemedelsmissbruk och läkemedelsberoende.Frågan kan, som tidigare påpekats, också förväntas bli behandlad i en kommandeproposition med anledning av betänkandet års läkemedelsutredning. Medhänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motion So517 (fp) yrkande 7. Utskottet kommer i betänkandet 1989/90:SoU21 att behandlamotioner om kartläggning av läkemedelsberoende och om rapportering av läkemedelsbiverkningar.I ett senare betänkande om olika hälso- och sjukvårdsfrågor avser utskottet attbehandla ett flertal motioner om andra åtgärder mot läkemedelsberoende ochläkemedelsmissbruk. Forskning om psykisk ohälsa I motion So40 (mp) begärs ett tillkännagivande av vad somi motionen anförts angående tvärvetenskapliga forskningsprojekt om psykisk ohäl sa i samhället (yrkande 6). Enligt motionärerna visar sig samhällets stora psykiska ohälsa bl.a. i form av ökat alkohol- och drogmissbruk, råare våld, ökad övrig kriminalitet, mobbning, intolerans, cynism, politisk likgiltighet och i allt fler självmord. Ser man till de totala 19 mänskligaoch ekonomiska effekterna kräver detta område egentligen denstörsta forskningsinsatsen av alla, menar motionärerna, som anser 1989/90:SoU19 att detför samhällstrygghetens och folkhälsans skull behövs en mängd storatvärvetenskapliga projekt med samhällsvetenskapare, medicinare ochbeteendevetare inblandade. Enligt forskningspropositionen har psykisk ohälsa blivitett allt viktigare folkhälsoproblem att lösa (s. 62). Den folkhälsovetenskapliga forskningen är ettforskningsområde som prioriteras i propositionen. Det socialvetenskapligaforskningsområdet skall som nämnts stödja den icke-medicinska forskningen omhälsa och välfård. Härmed avses forskning om arbetslivets, levnadsvanornas,miljöns, samhällsstrukturens och vårdsystemets betydelse för befolkningenssåväl fysiska som psykiska hälsa. DSF ger stöd till projekt inom det psykiatriskaområdet, som kan hänföras till den folkhälsovetenskapliga forskningen. Detgäller bl.a. studier av orsakerna bakom självmord och självmordsförsök samlförutsättningarna för att förebygga självmord (se DSF:s verksamhetsberättelse1986-1988 s. 136). I propositionen anförs att även medicinsk forskning inomdet folkhäl sovetenskapliga området bör stimuleras (s. 312). Regeringen föreslår därför att 1 milj.kr. anvisas MFR som stöd till folkhälsovetenskaplig forskning.