bet · GD01UbU18 · 1989-12-31 00:00:00 — Bl.a. föreslås riksdagenanvisa medel till UHÄ.s disposition för internationalisering avhögskoleutbildningen och för administrativt utvecklingsarbete i högskolan samtför ett grundutbildningsråd (se s. 11 i detta betänkande). Under anslagetföreslås även bidrag till dels för uppbyggnaden av ettinformations- och dokumentationscentrum i syfte atl främja utbytet mellanSverige och andra länder på högskole- och gymnasienivå, dels för vissa insatserinom undervisning för internationell förståelse m.m. 1propositionen har föredragande statsrådet beräknat medel för Sverigesdeltagande i EG:s utbildningsprogram . Innevarande år har 5 milj.kr.anslagits för detta ändamål under den anslagspost som står till regeringensdisposition (prop. 1988/89:150 bil. 7, bet. UbU32, rskr. Årskostnadernaför deltagande beräknas nu till ca 10 milj.kr. I propositionenföreslås att dessa kostnader skall belasta de internationaliseringsmedel somstår till UHÄ:s disposition. Dessa föreslås därför öka med . Isex motioner berörs frågor om resurser för ökat studerandeutbyte. I motionerna 1989/90:Ub715 (m, fp, c, mp) och 1989/90:Ub617 (m) yrkande 11 påpekas att den i propositionen föreslagna finansieringen av COMETT-programmet kommer att ske på bekostnad av övrigt studerandeulbyte som UHÄ tagit initiativ till och som finansieras med 2n det tillskott om 5milj.kr. som utbildningsutskottet förordade under 1 den sistnämnda motionen påpekas också att det 1989/90:UbU18 införkommande förhandlingar om svenskt deltagande i EG:s ERAS-MUS-program ärangeläget att ytterligare öka resurserna för studerandeulbyte i stället föratl begränsa dem. För alt uppfylla dessa båda syften föreslår samma motionäreri motion 1989/90:Ub825 (m) yrkande 37 alt 10 milj.kr. utöver regeringensförslag bör anvisas för internationaliseringsåtgärder. Ytterligare 3 milj.kr.föreslås i motion 1989/90: Ub758 (c) yrkande 5 för i första hand ökatstuderandeutbjfle. Slutligen berörs i två motioner enskilda utbildningars behovav resurser för internationalisering. I motion 1989/90:Ub671 (c) beräknasmerkostnaden för en termin utomlands för samtliga studerande på den internationellaekonomlinjen uppgå till . Denna kostnad bör enligt motionärernabelasta UHÄ:s medel för internationalisering. Inga preciserade belopp nämns imotion 1989/90:Ub668 (s) som gäller behov av stöd för sillinlernationaliseringsarbele. Motionärerna hävdar bara alt resurserna är försmå för atl förverkliga internationella program. Utskottet vill inledningsvis erinra om beslutunder föregående atl anslå 5 milj.kr. till ökat studerandeulbyte medländer såväl inom som utanför EG (bet. l988/89:UbU18 s. 20, rskr. 194).Utskottet delar de motionärers uppfattning som hävdar att dessa resurser somtillfördes UHÄ:s internationaliseringsmedel så sent som innevarande budgetårinte skall tas i anspråk för atl täcka de ökande kostnaderna förCOMETT-programmet. Utskottet anser därför med tillstyrkan av motion1989/90:Ub715 delvis saml med anledning av motionerna 1989/90:Ub617 yrkande 11,1989/90:Ub758 yrkande 5 delvis och 1989/90:Ub825 yrkande 37 att 5 milj.kr.utöver regeringens förslag skall tillföras de medel söm slår till UHA:s dispositionför atl möjliggöra ett fortsatt studerandeutbyte med länder såväl inom somutanför EG. Vad gäller motionsyrkandena om internationellaekonomlinjen resp. konstaterar utskottet atl medlen föriniernationalise-ringsåtgärder under detta anslag står till UHÄ:s disposition.Dessa medel fördelas av UHÄ efter ansökan från resp. högskoleenhet, och det ärsåledes inte sak att avgöra vilka utbildningar eller enheter somskall erhålla bidrag. Utskottet vill också erinra om det uttalande somförutvarande statsrådet gjorde budgetproposition allhögskoleenheterna själva inom sina medelsramar skall beakta behovet av resurserför internationalisering och att de förstärkningar av vissa sektorsanslag somdå föreslogs, framför allt inom de humanistiska och samhällsvetenskapligaområdena, bl.a. skulle utnyttjas för en ökad internationalisering (prop.1988/89:100 bil. 10 s. 178). Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrksmotionerna 1989/90:Ub668 och 1989/90:Ub671. Vad utskottet anfört om ytterligare medel förstuderandeutbyte m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. Förutsättningarna för ett internationellt studerandeutbyteberörs i motion 1989/90:Ub617 (m) yrkande 10. I motionen hävdas alt den högre utbildningen måste hållaen så hög kvalitet alt behörighetsregler, 1989/90: UbU 18 lillträdesregler,examinationsfbrmer och kompetensnormer inte utgör hinder för internationelltstuderandeulbyte. Motionärerna begär ell uttalande om att en anpassning måstegöras av den svenska högre utbildningen till internationella förhållanden på enrad angivna områden. Utskottetanser för sin del att svensk högskoleutbildning i de flesta fall håller godinternationell klass och all denna uppfattning i princip också delas utomlands.Även om vissa utbildningar formellt sett har kortare utbildningstid änmotsvarande utbildningar i andra länder har t.ex. UHÄ:s diskussioner medvästtyska utbildningsmyndigheler visat all de ändå accepteras som likvärdiga.Ett ömsesidigt accepterande av utbildningarna är som motionärerna påpekargrunden för all ett studerandeutbyte skall fungera. Utskottet vill slutligenframhålla atl det självfellet kan finnas svenska utbildningar som skulle behövaförlängas på grund av stoffträngsel m.m., men detta får noga övervägas i varjeenskilt fall och inte på grundval av generella uttalanden av den karaktär sommoiionärerna efterlyser. Med det anförda avstyrker utskottet motion1989/90:Ub617 yrkande 10. Imotion 1989/90:Ub724 (vpk) begärs ytterligare medel förinternationa-Iberingsåtgärder i övrigt. Således begärs i motionen atl 2milj.kr. skall anvisas till en fond för översättning av vetenskaplig litteraturpå främmande språk till engelska för att på så sätt göra den tillgänglig förstuderande och forskare dels i , dels i andra länder (yrkande 4). Vidarebegärs att 1 milj.kr. skall anvisas till en bred alleuropeisk konferens omutbildningsfrågor i (yrkande 5). Utskottet,som delar motionärernas oro över svårigheterna för studerande och forskare atttillgodogöra sig litteratur på andra främmande språk än engelska, bedömer inteall den föreslagna fonden är en realistisk lösning på problemet. Vidare börfrågor om medel till konferenser beredas i vanlig ordning på myndighels- ochregeringsnivå. Med hänvisning till vad utskottet anfört föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub724 yrkandena 4 och 5, båda delvis. Imotion 1989/90:Ub825 (m) yrkande 36 begärs aU de medel som UHÄ disponerar underanslaget för administrativa ändamål skall minskas dels med 1 milj.kr. till detstudieadministraliva systemet LADOK, dels med 11 milj.kr. för utveckling avdatorsystem för central antagning. Utskottetföreslår aU avslår motion 1989/90:Ub825 yrkan de 36 med motiveringen att de medel som motionärerna inte anser skall anvisas är en direkt konsekvens av tidigare riksdagsbeslut, dels ett beslut om ett nytt sludiedokumentationssystem LADOK , dels ett beslut om nya lillträdesregler till högskolan. Utskottet vill dessutom framhålla all beloppet för utveckling av dator system för antagning dels är ett engångsbelopp, dels avser datorbasera- 22 de system för såväl lokal (6 milj.kr.) som central antagning (5 milj.kr. Anslagsbeloppet 1989/90:UbUU Ibudgetpropositionen beräknas anslaget till Vissa särskilda utgifter inomhögskolan m.m. till . Utskottethar tidigare i detta betänkande (s. 11) behandlat frågan om inrättande av ellgrundutbildningsråd knutet till UHÄ. I motionerna 1989/90:Ub758 (c) yrkande 8och 1989/90:Ub803 () yrkande 4 tas de anslagsmässiga konsekvenserna för nuaktuellt anslag upp av resp. motionärer. I båda fallen föreslås en minskning avanslaget med . I motion 1989/90:Ub825 (m) yrkande 38 föreslås medhänvisning till förslag om ökade resurser till internationalisering ochminskade resurser för administrativa ändamål att anvisar ettreservationsanslag på . Medhänvisning till vad ulskotiet tidigare anfört om ett grundulbild-ningsråd ochom ytterligare 5 milj.kr. för ökat studerandeulbyte föreslår utskottet auriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ub715 delvis, med anledning avproposition 1989/90:100 samt motionerna 1989/90: Ub758 yrkande 5 delvis och1989/90:Ub825 yrkande 38 saml med avslag på motionerna 1989/90:Ub724 yrkandena4 och 5, båda delvis, 1989/90:Ub758 yrkande 8 och 1989/90:Ub803 yrkande 4 tillVissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. för /91 anvisar eUreservationsanslag på (. Svensktstöd till ett svensk-nederländskt ordboksprojekt Underutbildningsulskollels studieresa till vissa presenteradesell svensk-nederländskt ordboksprojekl vid utskottets besök vid universiteteti . En pilotstudie av möjligheterna alt förverkliga en nederländsk-svensk/svensk-nederländskordbok hade just slutförts vid skandinaviska institutionen med finansiellt stödfrån både det nederländska ministeriet för vetenskap och undervisning och detsvenska . Pilotstudien hade tillkommit som ett resultatav överläggningar om de kulturella relationerna mellan ochSverige i Slockhoim . Istudien konstaterades inledningsvis att det numera inte finns någon störrenederländsk-svensk/svensk-nederländsk ordbok. Den senast aktuella störreordboken utkom och är starkt föråldrad. Den är även slutsåld sedan ettantal år. Två mindre ordböcker finns att tillgå i handeln, men dessa har elllitet omfång och ger bara ringa eller ingen information om ordens användningoch om grammatik. Översättningar måste göras via ell tredje språk, t.ex.engelska, vilket både är omständligt och lätt leder till översättningsfel. Ipilotstudien kartlades marknaden för en eventuell ordbok. Ordbo ken borde kunna säljas i fyra länder, nämligen i , , och , vilka sammanlagt har ca 30 miljoner invånare som använder något av de två språken. Del största intresset för en ordbok torde finnas bland språkstuderande vid de universitet som erbjuder undervisning i svenska resp. nederländska. ocksåfinnas inom folkbildningen, bland turister och översättare, inom 1989/90:UbU18 näringslivetoch forskningen samt slutligen hos biblioteken, varav del finns ungefår etttusen i såväl som . Den tänkbara upplagans storlek bedömdes i pilotstudientill ungefår tretusen exemplar. Kostnaderna för såväl tryckning som framtagningav manus torde vara mycket lägre i än i , vilket leddetill rekommendationen alt manus till ordboken skulle las fram vid skandinaviskainstitutionen vid i . Det enda egentliga problemet för ordboksprojektet bedömdesi pilotstudien vara finansieringen. Kostnaden för att ta fram manus tillordboken beräknades uppgå till 400 000 nederländska (ca 1,2 milj.kr. ).Den erforderliga summan skulle enligt tidplanen kunna delas upp på tvåbudgetår, vilket innebär atl det svenska bidraget i så fall skulle uppgå till100 000 /år (ca ./år). Det nederländska ministeriet för undervisning ochvetenskap har sedermera efter anslagsframställning från iGroningen beslutat all bidra med hälften av kostnaderna för manusframtagning,dvs. Detta bidrag ges endast under förutsättning att densvenska staten bidrar med motsvarande belopp. Kostnader för tryckning ochmarknadsföring avses inte ingå i de båda staternas åtaganden utan förutsättsåvila berörda förlag. Eftersom den föreslagna ordboken är angelägen för detframtida samarbetet och utbytet mellan och inom högreutbildning, forskning, näringsliv, turism, kultur m.m. föreslår utskottet medutnyttjande av sin initiativrätt att den svenska staten skall lämna ett bidragmotsvarande 200 000 nederländska till ordboksprojektet. Erforderligt belopp skall utbetalas från den anslagspostsom står till regeringens disposition under ifrågavarande anslag. mening bör hela summan utbetalas under /91. Vad utskottet anfört om bidrag till detsvensk-nederländska ordboksprojektet bör som sin mening geregeringen till känna. Fr.o.m. /89 redovisas investeringar m.m.för i form av en rullande treårsplan. Regeringen har bemyndigande attinom denna treårsplan själv besluta om utförande av byggnadsobjekt, varskostnader inte överstiger 50 milj.kr. Investeringsplanen, som omfattarsamtliga departements byggnadsobjekt, redovisas under sjunde huvudtiteln ibudgetpropositionen (prop. 1989/90:100 bil. Inom ramen för treårsplanenberäknas 15 byggnadsobjekt med en investeringskostnad som överstiger 50milj.kr. kunna påbörjas /91 1992/93. Fyra av dessa äravsedda för utbildnings- och forskningsändamål och har samtliga redovisatstidigare för . För den nu aktuella treårsperioden föreslås enplaneringsnivå på 1 400 milj.kr. i prisläget , vilketberäknas motsvara ett medelsbehov för /91 om 1 650 000 000 kr.För innevarande budgetår anvisades . avsnittetInvesteringar m.m. (s. 3337) begär finansministern riksda- l989/90:UbUlJ gens godkännande av treårsplanen för investeringar m.m. och ett bemyndigande alt besluta om atl byggnadsst5rrelsen får ta upp lån iriksgäldskonloret inom en ram av för Investeringar m.m. I bilaga 10 (s. 479480) till budgetpropositionen beredsriksdagen tillfålle att ta del av den planerade lokalförsörjningen för högre utbild ning och forskning. Utbildningsministern redogör bl.a. för vissa ytterli gare byggnadsobjekl som bedöms kunna påbörjas under treårsperio den, nämligen om- och nybyggnad för lärarutbildningen vid högskolan i , lokaler för lärarutbildningarna vid högskolan i och i samt nybyggnader för högskolorna i och . I propositionen om forskning (prop. 1989/90:90 s. 219221)förordas därutöver atl en nybyggnad för ekologi vid i ochen nybyggnad för matematik och informationsteknologi vid i upp i investeringsplanen för treårsperioden. Vidare föreslåslokalförbätlringar för två centra vid universiteten i ()och (). I ett antal motioner föreslås att skall görauttalanden beträSande enskilda byggnadsobjekt för högre utbildning och forskning.Motion 1989/90:Ub661 (m, c) avser genetiska institutionen vid iLund, medan motionerna 1989/90:Ub584 (m) yrkande 7, 1989/90:Ub630 (s) delvisoch 1989/90:Ub725 (c) yrkande 2 gäller etapp II av tillbyggnaden avhögskolebyggnaden i och motion 1989/90:Ub673 (fj)) rör djurlokaler vid . I motion 1989/90:Ub723 (fp) yrkande 1 begärs att ensärskild investeringsplan skall upprättas för i . Utskottet vill, , hävda principen lokalför-sörjningsplan som har upprättats gemensamt av byggnadsstyrelsenoch UHÄ och som baserats på de prioriteringar som gjorts av enskildahögskoleenheter skall följas om inte andra eller nya omständigheter kananföras. Detta innebär att inte bör göra uttalanden om enskildaobjekt utan förutsätta att regeringen inom de ekonomiska ramar som riksdagenanger för investeringar tar ställning och beviljar medel till enskilda objekti den ordning som myndigheterna föreslagit och enligt gällande bemyndiganden. De byggnadsobjekt som nämns i de aktuella motionerna ärantingen lägre prioriterade av myndigheterna än de objekt som föreslås påbörjasunder den nu aktuella treårsperioden eller har så oklara planeringsförutsättningaratt del inte tidsmässigt är möjligt att påbörja byggandet . Detsistnämnda förhållandet gäller djurlokaler vid , därenligt vad utskottet erfarit först en principöverenskommelse nåttsmellan och sjukhuset beträffande uppläggning av projektet. Utskottets principella inställning till den gemensammalokalförsörj-ningspianen för högre utbildning och forskning innebär attinveste- ringsbehovenför i måste prövas tillsammans med 1989/90:UbU18 invesleringbehoven för övriga högskoleenheter och inte i särskild Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks såledesmotionerna 1989/90:Ub584 yrkande 7, 1989/90:Ub630 delvis, 1989/90:Ub661,l989/90:Ub673, 1989/90:Ub723 yrkande 1 och 1989/90:Ub725 yrkande 2. Utskottet har sammanfattningsvis inga invändningar mot vadsom anförs i propositionen om lokalförsörjning m.m. för högre utbildning ochforskning. I motion 1989/90:Ub643 (fp) hävdas alt del finns storabrister i statens sätt att sköta sina lokaler, varför möjligheten alt låtauniversitetet i få ansvara för sina lokaler borde prövas i form avförsöksverksamhet. Utskottet vill erinra om all är centralförvaltningsmyndighet för civila statliga myndigheter i frågor omlokalförsörjning, fastighetsförvaltning och byggproduktion. Denna ordning harvalts därför att den bedömts vara efiektiv från samhällsekonomiska utgångspunkter.Frågan om roll som statlig lokalhållare har varit föremålför ett flertal utredningar . Utskottet anser atl del iavvaktan på erfarenheterna av anslagsomläggningen för högskolan inte är befogatatl nu ompröva roll, varför motion 1989/90:Ub643 avstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att riksdagentill och högskolor för /91anvisar e« förslagsanslag på . 1. beträffandedimensionering av högskoleutbildning attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub617 yrkande 3 och 1989/90:Ub758 yrkande1, 1(m, fp, c) 2. beträffandeavgifter på ansöknmgar till högskolan attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub617 yrkande 4, 1989/90:Ub721,1989/90:Ub724 yrkande 1, 1989/90:Ub758 yrkande 6 och 1989/90:Ub803 yrkande 6, 3. beträffandehögskolans linjesystem attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub617 yrkande 6, 1989/90:Ub758 yrkande 4och 1989/90:Ub803 yrkande 5, 2(m, fp, c) 4. belräfendevetenskaplig grundkurs attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub724 yrkande 3, 3(vpk, mp) S.beträfiandeinnehållet i enskilda utbildningar /90:UbU18 attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub813 yrkande 2 och 1989/90:Ub824 delvis, 6. beträffande ett råd för grundutbildningsfrågor attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub758 yrkande 7 och 1989/90:Ub803 yrkande3, res.4 (fp) I. beträffandeförslag till nytt styr- och anslagssystem atlriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub617 yrkandena 1 och 9 saml 1989/90:Ub803yrkande 1, res.5 (m, fp) 8. beträffande resurser och dimensionering för budgetåren 1991192 och 1992193, prb- och löneomräkning samt treårsbudget all med anledning av proposition 1989/90:100 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. beträffandeöverföringar mellan anslag attriksdagen bemyndigar regeringen atl göra överföringar i enlighet med vad somförordals i proposition 1989/90:100, 10. beträffandelokalbering av grundutbildning atlriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ub501 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, beträffande utbyggd högskoleutbildning i södradelen av atlriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub577, 1989/90:Ub618 yrkande 2,1989/90:Ub729, 1989/90:Ub821 yrkande 2 och 1989/90:Ub827 yrkande 2, 12. beträffandeinrättande av nya högskoleenheter auriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub514, 1989/90:Ub517 yrkandena 1 och 2 samt1989/90:Ub758 yrkande 3, res.6 (c) 13. beträffande utbildningsutbudet vid de mindrehögskolorna atl avslår motionerna 1989/90:Ub541 yrkandena 1 och 2, 1989/90:Ub617 yrkande 8, l989/90:Ub677 samt 1989/90:Ub759 delvis, res.7 (m) 14. beträffandefortbildning och vidareutbildning allriksdagen avslår motion 1989/90:Ub758 yrkande 2, atlriksdagen avslår motion 1989/90:Ub732, 16. beträffandelokala studiecentra attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub501 yrkandena 1 och 2, auriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub512 delvis, 1989/90: Ub550 och1989/90:Ub826 yrkande 2, 18. beträffandevbsa antagningsfrågor altriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub535 yrkande 1, 1989/90:Ub617 yrkande 5,1989/90:Ub669 yrkande 1, 1989/90: Ub745, 1989/90:Ub803 yrkande 7 och1989/90:Ub818 yrkande 5, res.8(m) 27 res.9 (fp) 10 (c) res. 11(mp) 19. beträffandetvåspråkig personal att avslårmotion 1989/90:Ub669 yrkande 7, 12 (fp) 20. beträffandeaktiva idrotbutöväres möjlighet till studier att avslår motion 1989/90:Ub337 yrkande 1, 13 (c) 21. beträffande ekonombk kompensation till studeranderepresen tanter att avslårmotion 1989/90:Ub534, 22. beträffandeanslaget Universitets- och högskoleämbetet att med bifalltill proposition 1989/90:100 samt med avslag på motionerna 1989/90:Ub724yrkande 2 och 1989/90: Ub803 yrkande 2 till Universitets- och högskoleämbetetför /91 anvisar ett förslagsanslag på , 14 (fp) 15 (vpk) 23. beträffande omlokalbering av den centrala antagningsverk samheten vid UHÄ au avslårmotionerna 1989/90:Ub605 och 1989/90: Ub726, 24. beträffande anslaget Lokalkostnader m.m. vid högskoleenhe terna atl med bifalltill proposition 1989/90:100 till Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheternaför /91 anvisar ett förslagsanslag på 1 . 25. beträffandeanslaget Vbsa tandvårdskostnader attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 till Vbsa tandvårdskostnaderför /91 anvisar ett reservationsanslag på . vissa särskilda utgifterinom högskolan m.m. 26. beträffandeytterligare medel för studerandeutbyte m.m. att med bifalltill motion 1989/90:Ub715 delvis, med anledning av proposition 1989/90:100 samtmotionerna 1989/90: Ub617 yrkande 11, 1989/90:Ub758 yrkande 5 delvis och1989/90 Ub825 yrkande 37 samt med avslag på motionerna 1989/90 Ub668 och1989/90:Ub671 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 16(m) 27. beträflande förubättningarna för ett internationelltstuderan deutbyte att avslårmotion 1989/90:Ub617 yrkande 10, '''('») 1989/90:UbU18 28. beträffandeytterligare medel för internationalberingsåtgärder attriksdagen avslår motion 1989/90: Ub724 yrkandena 4 och 5, res.18 (vpk) 29. beträffande minskade medel för vbsaadminbtrativa ända mål attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub825 yrkande 36, 19(m) 30. beträffande anslagsbeloppet under Vbsasärskilda utgifter inom högskolan m.m. aUriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ub715 delvis, med anledning avproposition 1989/90:100 samt motionerna 1989/90: Ub758 yrkande 5 delvis och1989/90:Ub825 yrkande 38 saml med avslag på motionerna 1989/90:Ub724 yrkandena4 och 5, båda delvis, 1989/90:Ub758 yrkande 8 samt 1989/90:Ub803 yrkande 4till Vbsa särskilda utgifter inom högskolan m.m. för /91 anvisarett reservationsanslag på , 20(m) - villk. 21(fp) - villk. 22(vpk) - villk. 31. beträffande stöd till ett svensk-nederländsktordboksprojekt att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 32. beträffande lokalförsörjning m.m. för högreutbildning och forskning attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Ub584 yrkande 7, 1989/90:Ub630delvis, 1989/90: Ub661, 1989/90:Ub673, 1989/90;Ub723 yrkande 1 och1989/90:Ub725 yrkande 2 utan erinran lägger proposition 1989/90:100 tillhandlingarna, 33. beträffande försöksverksamhet viduniversitetet i att avslår motion 1989/90:Ub643, 23(fp) 34. beträffande anslaget föruniversitet och högskolor attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 till föruniversitet och högskolor för /91 anvisar ett förslagsanslag på13 . Närvarande:1-ars (), (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (),(), (), (), BirgerHagård (m), (fj)), i (c), BjörnSamuelson (vpk), (), (s) och (). Dimensionering av högskoleutbildning (mom. 1) (), (), (), (m),(), i (c) och Margjlta () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Efterfråganpå högskoleutbildning väntas öka i framliden. Andelen universitets- ochhögskoleutbildade är i internationellt sett relativt liten. Som bl.a.utvisas av 1989:17 riskerar att få en sjunkande andelhögskoleutbildade bland de yrkesverksamma. Motbakgrund av den myckel oroande utveckling UHÄ:s beredningsarbete pekar motanser utskottet det nödvändigt att ställningstaganden till behoven avdimensioneringsökningar i högskolan görs . Flera utbildningslinjer i landetär tidsmässigt så omfattande atl effekterna på arbetsmarknaden inte uppstårförrän efter fyra, . Eftersomregeringen bedömer att någon ytterligare behovsredovisning, utöver den UHÄgjort, inte är nödvändig, bör regeringen återkomma med förslag tillsådana dimensioneringsförändringar i grundutbildningen som följer av UHÄ:sanalys. anfört om dimensionering av högskoleutbildning bör medbifall till motionerna 1989/90:Ub617 yrkande 3 och 1989/90:Ub758 yrkande 1 somsin mening ge regeringen till känna. debatt moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffandedimensionering av högskoleutbildning att med bifalltill motionerna 1989/90:Ub617 yrkande