bet · GD01TU27 · 1989-12-31 00:00:00 — motionenanförts om teknisk förnyelse av såväl vagnar som tågsäker- 35 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:TU27 motionenanförts om upprustning av stationer till resecentra. I989/90:T544 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar att anvisaerforderliga medel för en upprustning av Blekinge kustbana till den standardsom anges i "Blekingevisionen", 2. att för budgetåret1990/91 anvisar . till upprustningen av Blekinge kustbana. 1989/90:T545 av (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om energisnål asynkronmotordriftvid spårbunden trafik, 2. att till SJsmaskindivision anslår ett särskilt stimulansbidrag på . förutredning och inköp av lok med den i motionen beskrivna asynkronmaskinteknikenavsedd att användas inom malmtågstrafiken. I989/90:T546 av (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkning av norra stambanan, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rödaavgångar norr om , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bygga enostkustbana. 1989/90:T547 av Maggj (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkningav norra stambanan, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attåterinsätta Lapplandspilen och sovvagnar till i trafik, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rödaavgångar norr om , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningarpå , 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att flyttagodshanteringen från till , 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att byggaostkustbanan, 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbtåg till . I989/90:T548 av m.fl. (s) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av bandelen KilCharlottenberg. 1989/90:T549av () vari yrkas att som sin 1989/90:TU27mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna attunderlätta för allmänheten att besöka statens järnvägsmuseet i . 1989/90:T550 av Per Stenmarck och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utbyggnad av mellan och . I989/90:T55I av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening'ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommiljövänliga transporter. I989/90:T552 av och (båda c)vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt ytterligare en dubbeltur sätts in längs norra stambanan, 2. att riksdagenhos regeringen begär en utredning om snabbtåg längs norra stambanan. 1989/90:T553 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av dubbelspår på . I989/90:T554 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt järnvägsmuseet skall vara kvar i . 1989/90:T555 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att med motivering i motion 1989/90:A444 hos regeringen begär att en utbyggnad avvästkustbanan mellan och över till dubbelspårsnarast genomförs, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motion"1989/90:A444 anförtsom upprustning av järnvägar i . 1989/90:T556 av () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till byggande och finansiering av en Mälarbana påsätt som i motionen framförts, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en sådan bana bör ges högstaprioritet. 1989/90:T557 av m.fl. (mp, fp, c) variyrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en snabbutredning om försöksjämvägar tillsätts, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om verksamhetsom kan främja järnvägens utveckling, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skallersättas för hälften av de underhållskostnader som föreningen tog 1989/90:TU27 på sig för att kunna trafikera banan ,dvs. 1989/90:T558 av (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av banvallen mellan och . 1989/90:T559 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omBlekinge kustbana och dess framtida utveckling. 1989/90:T560 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omAlvesta som en viktig knutpunkt för den framtida järnvägstrafiken. 1989/90:T56I av () vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag att till Ersättning till statens järnvägarför utveckling av godstrafik för /91 anvisa 445 milj.kr. I989/90:T563 av och i (båda m) vari yrkas att hos regeringen begär att i Älvsborgslän får i uppdrag att utreda effekterna av persontrafik på järnväg medtåguppehåll i . 1989/90:T626 av och (båda c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överföring av godstrafik till och från genom tilljärnväg och järnvägsfårja via och, . Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:66 omsärskilda regionalpolitiska insatser i m.m. I989/90:A9 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att riksdagenbeslutar att staten skall ta det fulla ekonomiska ansvaret för en upprustningav Blekinge kustbana till den standard som anges i"Blekingevisionen", 3. att riksdagenför /91 beslutar anslå . till upprustning avBlekinge kustbana. I989/90:A12 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det statliga stödet till utveckling av järnvägstrafi ken i sydöstra . I989/90:AI3 av m.fl. (mp) vari yrkas 4. att riksdagenbeslutar att 500 milj.kr. avsätts till ombyggnad och elektrifiering av Blekingekustbana , 5. att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförts om -,n att Blekinge kustbana skallförbli en stombana. 6. attriksdagen beslutar att ytterligare . skall 1989/90:TU27 tillföras anslaget Köp av interregjonal persontrafik på järnväg på Blekinge kustbana /91, 7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utvecklingen av trafiken på Blekinge kustbanaskall samordnas med lokala och regionala intressen, 8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den framtida utvecklingen av järnvägstrafiken isydöstra . Motioner väckta med anledning av propfbsition 1989/90:76om regionalpolitik för 90-talet 1989/90:A52av m.fl. (s) vari yrkas (delvis)" att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökade väg- och järnvägsinvesteringar och andrainfrastrukturella satsningar i län. 1989/90:A61av (vpk) vari yrkas 3. att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om vissa järnvägspolitiska insatser för länet, 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om trafiken mellan och . 1989/90:A75av och (båda fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om byggande av , 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om överförande av viss järnvägsdel tillstomjärnvägsnätet. 1989/90:A87av m.fl. (s) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Bergslagspendelns fårdigställande. 1989/90:A90av () vari yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att järnvägsprojekten fullföljs. 1989/90:A94av () vari yrkas 3. attriksdagen hos regeringen begär förslag om Bottniabanan och dess finansiering. 1989/90:A106av m.fl. (mp) vari yrkas 26.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av omfattande investeringar i järnvägssystemets återuppbyggnad ihela landet. I989/90:A107av m.fl. (vpk) vari yrkas 16. att som sinmening ger regeringen till känna vad i 39 motionen anförts omkommunikationerna i sydöstra . I989/90:AII1 av BörjeHörnlund m.fl. (c) vari yrkas 1989/90:TU27 7.att hos regeringen hemställer om att en utredning tillkallas meddirektiv att utreda det framtida järnvägsnätet enligt vad i motionen anförts. 1989/90:AI17av () vari yrkas 4.att beslutar anslå 400 milj.kr. för en upprustning av kustbanan iBlekinge. Riksdagenfastställde grunderna för trafikpolitiken för 1990-taIet. Detövergripande målet för trafikpolitiken är att erbjuda medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Detövergripande målet har vidareutvecklats i fem delmål som gäller tillgänglighet,effektivitet, säkerhet, god miljö och regional balans. Planeringav och beslut om investeringar och underhåll av infrastrukturen skall enligtdet trafikpolitiska beslutet i princip vara organisatoriskt åtskilda frånbeslut som rör själva produktionen av transporterna. Statsmakternas beslut omfördelning av resurser mellan de olika trafikgrenarna skall bygga på ensamordnad och långsiktig investeringsplanering. Dettrafikpolitiska beslutet innebar att det samhällsekonomiska planeringssystemetför vägar delvis förändrades. Planeringssystemet för investeringar i länsvägarutvidgades i beslutet till att omfatta även länsjärnvägar och kollektivtrafikanläggningar.För järnvägen introducerades ett nytt planeringssystem baserat påsamhällsekonomiska principer. Trafikhuvudmännen fick ansvaret för all lokaloch regional kollektivtrafik. Enligtriksdagens beslut skall en utvärdering av det trafikpolitiska beslutet ske . Det är mot denna bakgrund, enligt departements chefen, för tidigt att nu ta ställning till utformningen av trafikpolitiken i alla dess delar . Mot bakgrund av att resursbehoven inom olika delar av infrastrukturen är mycket stora samt det förhål landet att det inte är möjligt att anslå nödvändiga ' resurseröver stadsbudgeten anser departementschefen att det redan nu 1989/90:TU27 börslås fast att en vidareutveckling av nuvarande planerings- ochfinansieringsformer bör ske i syfte att långsiktigt trygga infrastrukturen iett näringspolitiskt perspektiv. Han avser därmed en vidareutveckling av bl.a.den samordnade investeringsplaneringen för att möjliggöra att de resurser somallokeras till infrastrukturen används på ett effektivt sätt. Vidare bör manfinna former för avgiftsfinansiering och en ökad direkt medverkan avnäringslivet i finansieringen av infrastrukturen. För att detta skall bli möjligt kan det enligtdepartementschefen bli nödvändigt att göra vissa förändringar av nuvarandeförutsättningar för trafiken. För järnvägen kan det t.ex. bliaktuellt att öppna möjligheten för olika intressenter att investera i, äga ochdriva nya järnvägslinjer. Krav kan vidare komma att ställas på vissamodifieringar av nuvarande regler vad gäller t.ex. rätten att äga och ta utavgifter för vägar och broar. Den samordnade investeringsplaneringen inomtransportsektorn skall enligt propositionen vidareutvecklas. Det framhålls attdenna planering är ett viktigt instrument för att kunna bedöma olika investeringsstrategieroch för att kunna göra avvägningar mellan olika delsektorer. Enligt trafikpolitiska beslut skallgrundprincipen vara att de avgifter som tas ut av trafiken som ersättning förutnyttjandet av infrastrukturen skall täcka de totala samhällsekonomiskakostnader som trafiken ger upphov till. I beslutet angavs att principerna förkostnadsansvaret med jämna mellanrum bör ses över mot bakgrund avsamhällsutvecklingen. Regeringen avser att initiera en uppföljningav kostnadsansvaret inom trafiksektorn. Av propositionen framgår att regeringen anser att envidareutveckling av den samordnade investeringsplaneringen är nödvändig. Dennaplanering är enligt propositionen ett viktigt instrument för att man skallkunna bedöma olika investeringsstrategier och göra avvägningar mellan olikadelsektorer. Enligt trafikpolitiska beslut har samhälletansvar för att de trafikanläggningar som behövs för allmänna transportbehovkommer till utförande. På grund av infrastrukturens strategiska betydelse förhela samhällsutvecklingen är det naturligt att den byggs ut med ledning avsamhällsekonomiska bedömningar. Varken riksdag eller regering kan annat än iundantagsfall ta ställning till enskilda åtgärder i transportsystemet. Det är därförnödvändigt att delegera besluten till de organ som svarar för den löpandeverksamheten. En långtgående delegering från riksdag och regering avbeslutanderätten i frågor av central betydelse måste kombineras med en välutvecklad målstyrning. Vare sig det föreligger utbytbarhet eller inte mellaninvesteringar inom olika trafikgrenar konkurrerar de om gemensamma resurser. Inför desektorövergripande avvägningar som behöver göras av riksdag 1989/90:TU27och regering finns det behov av samhällsekonomiska utvärderingar av sådanaåtgärder som i väsentlig grad kan förväntas påverka trafikutvecklingen ochfördelningen av trafik mellan olika trafikslag. Utskottetanser att dagens system för samordnad investeringsplanering inte gerstatsmakterna ett tillräckligt underlag för de beslut om investeringarnasstorlek och fördelning mellan olika trafikslag som statsmakterna måste fatta. Avdet anförda följer att utskottet inte har någon erinran mot att den samordnadeinvesteringsplaneringen vidareutvecklas. Utskottet som anser att det ärangeläget att detta arbete bedrivs skyndsamt förutsätter att regeringen förriksdagen redovisar resultatet av utvecklingsarbetet så snart det föreligger. Ökadkonkurrens, nya ägarformer m.m. 1motion T38 (fp) yrkas att ger regeringen till känna betydelsen av enavreglering inom infrastruktur- och trafikområdena. Enligt motionärerna kan manutan omfattande utredningar bryta ner återstående del av det statliga gods-och persontrafikmonopolet på järnvägen. Om en trafikanordnare vill konkurreramed SJ bör det också prövas på stomnätet. 1motion T40 (c) framhålls att SJ i princip har monopol på godstransporterpå järnväg. Motionärerna anser att möjligheter bör skapas för andra seriösaaktörer än SJ att bedriva godstrafik på länsjärnvägarna. Även påstomjärnvägarna bör andra transportörer kunna få bedriva godstrafik moterläggande av avgifter till . Imotion T42 (vpk) yrkas att beslutar dels att privata företag inteskall tillåtas att investera i, äga och driva nya järnvägslinjer, dels attprivata företag inte skall tillåtas överta, köpa eller ansvara för vägar ochvägtullar samt broar och brotullar. Imotion T240 (vpk) yrkas att beslutar att privata företag inte skalltillåtas styra investeringar på trafikområdet. Enligt1988 års trafikpolitiska beslut har på stomnätet SJ trafikerings-rätten försåväl person- som godstrafiken. Trafikhuvudmännen kan dock. på kortareavgränsade delar av stomnätet få viss trafikeringsrätt för sådan persontrafiksom är av lokal och regional karaktär. På länsjärnvägarna har trafikhuvudmännentrafikeringsrätten för persontrafiken och SJ för godstrafiken. Om SJ ellertrafikhuvudmannen inte vill utnyttja trafikeringsrätten kan regeringenöverlämna den till andra trafikutövare. Avpropositionen framgår att det för att möjliggöra en ökad direkt medverkan av näringslivet i finansieringen av infrastrukturen kan bli nödvändigt att göra vissa förändringar av nuvarande förutsättningar för trafiken. För järnvägen kan det t.ex. komma att bli aktuellt att öppna möjligheten för olika intressenter att investera i, äga och driva nya järnvägslinjer. För vägsektorn kan också komma att ställas krav på vissa modifieringar av nuvarande regler vad gäller t.ex. rätten 42 att äga och ta ut avgifterför vägar och broar. Utskottetdelar departementschefens uppfattning att det kan vara 1989/90:TU27 lämpligtatt pröva alternativa ägar- och driftformer för nya järnvägslinjer. bli aktuellt för . Regeringen har nämligen i sitt uppdragtill att förhandla fram en finansieringslösning som inte belastarstatsbudgeten gett möjlighet att överväga alternativt huvudmannaskapför såväl banan som trafiken. 1samband med den utvärdering av det trafikpolitiska beslutet som skall göras år1992 kan det enligt utskottets mening vara lämpligt att göra en bedömning avhur nuvarande regler om trafikeringsrätten har fungerat. Av det anförda följeratt yrkandena i motionerna T38 (fp) och T40 (c) till en del redan ärtillgodosedda. De avstyrks av utskottet som lämnar utan erinran vad som anförtsi propositionen i denna del. Utskottetkan inte ställa sig bakom kravet i motion T42 (vpk) att privata företag inteskall tillåtas att investera i, äga och driva nya järnvägslinjer. Om riksdagenfattar ett sådant beslut skulle möjligheterna att utveckla enkonkurrenskraftig järnvägstrafik allvarligt försvåras. Utskottetkan inte heller ställa sig bakom yrkandet i motion T42 (vpk) att riksdagenskall besluta att privata företag inte skall tillåtas överta, köpa elleransvara för vägar och vägtullar, broar och brotullar. Enligt utskottets meningär det rimligt att överväga dessa frågor i samband med det utredningsarbete somaviseras i propositionen. Det ankommer på att fatta erforderligabeslut. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion T42 (vpk) i nubehandlade delar och lämnar utan erinran vad som anförts i propositionen. ställningstagande följer att även motion T240 (vpk), yrkande 3avstyrks. Imotion T32 (mp) framhålls att frågan om trafikgrenarnas kostnadsansvar till stordel har spelat ut sin roll. Enligt motionärerna sammanhänger detta bl.a. medatt ett vidare synsätt på hela skatte- och avgiftssystemet bör tillämpas så attde för samhället nödvändiga skatterna tas ut där det är lämpligast församhället som helhet. De anser att styrande skatter och avgifter, t.ex.miljöavgiftsutredningens förslag, bör införas på trafikområdet i syfte attsnabbt minska de negativa effekterna på miljön. Enligt1988 års trafikpolitiska beslut skall grundprincipen vara att de avgifter somtas ut av trafiken som ersättning för utnyttjandet av infrastrukturen skalltäcka de totala samhällsekonomiska kostnader som trafiken ger upphov till. Ibeslutet angavs att principerna för kostnadsansvaret med jämna mellanrum börses över mot bakgrund av samhällsutvecklingen. Av propositionen framgår attregeringen har för avsikt att initiera en sådan översyn. Utskottetförutsätter att bl.a. de frågor som behandlas i motionen kommer att övervägas isamband med översynen av trafiksektorns kostnadsansvar. Någon åtgärd frånriksdagens sida är enligt utskottets mening inte påkallad varförmotionsyrkandet avstyrks. Övrigt 1989/90:TU27 Vaddepartementschefen i övrigt anfört under avsnittet Allmän bakgrund har ej gettutskottet anledning till erinran eller särskilt yttrande. Avpropositionen framgår att investeringarna i trafiksektorns infrastruktur exkl. teletrafik sammantaget har minskat realt . Dessainvesteringar uppgick till drygt 6 000 milj. kr. Den successivtminskade nivån i beror huvudsakligen på lägre investeringar i såvälstatliga som kommunala vägar. Investeringarna i järnvägar har under senaredelen av varit i stort sett oförändrade. Frånsett vissa speciellautbyggnadsprojekt har emellertid järnvägsinvesteringarna i huvudsak innefattatspårupprustning och endast i mindre utsträckning avsett ny- eller ombyggnad avbanor. Investeringari sjöfart främst i hamnar och farleder har minskat under 1980-talet.Investeringar i luftfart främst flygplatser har varierat kraftigt underperioden beroende på förekomsten av enskilda stora objekt. Investeringarna itelekommunikationer har ökat . Desektorer som , postverket, luftfartsverket och svararför har klarat att finansiera erforderliga investeringar, även beaktande attkraven inom dessa delsektorer också är omfattande. En viktig förklaring ärenligt propositionen att berörda verk har möjlighet att finansiera drift- ochunderhållsutgifter samt investeringar med avgifter från användarna. Ipropositionen redovisas berörda verks bedömningar av resursbehoven bl.a.utifrån näringspolitiska utgångspunkter. Objekten som ingår i behovsbedömningensyftar bl.a. till att säkerställa en tillfredsställandegodstransportförsörjning, förbättra möjligheterna att arbetspendla samtmöjliggöra snabba interregionala persontransporter. Departementschefenframhåller att det är viktigt att notera att dessa bedömningar har gjorts avbl.a. och samt att någon övergripande bedömning av vad somfrån samhällets synpunkt är en realistisk ambitionsnivå för resp. trafikslaginte kan göras utan att en mer utvecklad samordnad investeringsplanering kommertill stånd och sätts in i ett totalt ekonomiskt sammanhang. Departementschefenkonstaterar sammanfattningsvis att och bedömningar visaratt resursbehoven vida överstiger de resurser som kan tillföras överstatsbudgeten. innebär den lägsta godtagbara resursnivån för bl.a. drift, underhålloch investeringar att resurserna behöver ökas med i storleksordningen 65 000milj. en ökningav anslagen med 6 500 milj. kr. För verksamhets- 1989/90:TU27 året 1990uppgår resurser till ca 10 500 milj. kr. Vad gäller järnvägens infrastruktur är enligt banverketunderhållsbehoven ca 35 000 milj. kr. Detta motsvarar enökning av underhållsinsatserna med 600 milj. kr. uppgårbanverkets resurser för detta ändamål till ca 2 900 milj. kr. i 1991 årsprisnivå. anser att ca 24 000 milj. kr. behövs för attunder 1990-taIet kunna tillgodose de starkast uttalade kraven pånyinvesteringar för en modernisering/utbyggnad av stomjärnvägsnätet. Dettainnebär en ökning av resurserna för nyinvesteringar med drygt 1 700 milj. kr.per år. Resurserna till stomjärnvägar är ca 650 milj. kr. i 1991 årsprisnivå. bedömer beträffande behovet av investeringarm.m. i länsjärnvägar och kollektivtrafikanläggningar att en godtagbar årligresursnivå motsvarar mer än en tredubbling av budgeteradeanslagsmedel till dessa ändamål (prisnivå). Detta skulleinnebära resursanspråk på i storleksordningen 1 300 milj. kr. ellersammanlagt 13 000 milj. kr. Motionsyrkanden och utskottets ställningstagande 1 motion T38 (fp) yrkas att ramen förinfrastrukturinvesteringar utökas med ett belopp av ca 10miljarder kronor. Ramen skall få användas som finansieringskapital förinvesteringar i järnvägar och vägar. Om dessutom och gesrätt att lånefinansiera investeringar är en flerdubbling av tillgängliga medelmöjlig. Delar av beslutsramen skall enligt motionen vara tillgängliga förregionalt beslutade investeringar i vägar, järnvägar och kollektivtrafik. 1 motion T41 (fp) framhålls att den i motion T38 (fp)begärda beslutsramen bör kunna användas för infrastrukturåtgärder i län,såväl väg- som järnvägsinvesteringar. Besluten skall fattas på regional nivå. I motionerna T40 (c) och T250 (c) yrkas att planeringen avinvesteringar i järnvägens infrastruktur inriktas på en omfattning av 40miljarder kronor fram . Även i motion T201 (c) framhålls att 40miljarder kronor bör anvisar för att järnvägstrafiken skall kunna byggas ut i helalandet. I motion T528 (c) framhålls behovet av ökade investeringari banor för att kunna utveckla attraktiv tågtrafik samt nya motorvagnar/tåg. 1 motion T42 (vpk) yrkas att beslutar att debehov som redovisat beträffande underhåll, , ochnyinvesteringar, ca fram , skall styrariksdagens beslut om anslag till järnvägen. 1 motion T32 (mp) framhålls att regeringens ambitionsnivåvad gäller investeringar i infrastrukturen är alltför låg. En kraftigt höjdambitionsnivå är nödvändig vad gäller investeringar i järnvägar ochkollektivtrafik. I motionen yrkas att beslutar att minst 65 miljarderkronor skall nyinvesteras i järnvägar under de närmaste 10 1989/90:TU27 åren.Motsvarande yrkande om nyinvesteringar i järnvägar återfinns också i motionernaT252 (mp) och T532 (mp).