bet · GD01SoU7 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet förutsätter att de imotionerna efterlysta åtgärderna kommer att kunna tillgodoses genom dettaarbete och i övrigt inom ramen för en aktiv tillsyn från sida.Utskottet är därför inte berett att nu ställa sig bakom de krav på åtgärderfrån sida som ställs i bl.a. motionerna So543 (fp) yrkandena 1, 2och 4 och 5o523 (c) yrkandena 1 och 2. Dessa motionsyrkanden avstyrks således. Motsvarandesynpunkter vill utskottet anföra även i fråga om kraven i motion So540 (c)yrkande 2 om särskilda hänvisningsläkare hos sjukvårdshuvudmännen. Utskottetavstyrker därför även detta motionsyrkande. Utskottet avstyrker motionSo531 (fp). motionerna 5o52ö (mp) och So543 (fp) efterlyses åtgärder för enförbättrad information både till patienter och till tandläkare om alternativatandersättningsmaterial och behandlingsmetoder. Som framgått av vad utskottettidigare anfört delar utskottet uppfattningen att informationsfrågorna är avstor betydelse för en god vårcl. Även här bör dock motionärernas krav kunnatillgodoses genom tillsynsarbete. Motionsyrkandena bör sålundakunna tillgodoses utan någon åtgärd för sida. Följaktligen avstyrkerutskottet motionerna So52é (mp) yrkande 5. Utskottet avstyrker motion543 (fp) yrkande 3. Produktkontrolloch registrering av i989/90:SoU7 Imotion So420 av och (båda m) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ett obligatorisktproduktregister lör dentala material skall inrättas (yrkande 1) och attrapportering rörande biverkningar och inrättandet av ett biverkningsregisteromgående skall förverkligas (yrkande 2). I motionen begärs också att övriga avsocialstyrelsen och ställda förslag omgående skall genomföras(yrkande 4). (Yrkande 3 i motionen, som behandlade resurser för forskningen omamalgam, behandlades av utskottet i betänkandet 1988/89;5oU28). Imotion So435 (c) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförsi motionen om produktkontroll av dentalmaterial (yrkande 2). 1motion So452 (vpk) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt allt tandlagningsmaterial skall betraktas som läkemedel och således lydaunder läkemedelsförordningen och därmed underställas för läkemedel föreskrivenbiverkningskontroll (yrkande 3). I motion So526 (mp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna att tandbehandlingsmaterial skall betraktassom läkemedel och därmed bl.a. underställas biverkningskontroll (yrkande 4). Dentalprodukterär inte reglerade i särlagstiftning. Däremot är lagen (1985:420) om kemiskaprodukter (LKP) i princip tillämplig på flertalet av dessa produkter. Dennalag reglerar hantering och import av kemiska ämnen och beredningar (kemiskaprodukter). I 9 § LKP föreskrivs att den som yrkesmässigt hanterar ellerimporterar en kemisk produkt skall till den myndighet som regeringen bestämmeroch i den omfattningen regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,mymdigheten föreskriver lämna de uppgifter om produkten och dess hantering somkan behövas för att bedöma hälso- eller miljörisker. Några föreskrifter harinte lämnats av regeringen eller när det gäller dentalamaterial. om uppgiftslämnande och produktregister fungerar därförför närvarande inte för dentala material. Odontologist-tekniskapreparat, såsom tandfyllnings- och protesmaterial, har uttryckligenundantagits från läkemedelslagstiftningens regler om läkemedel 1 § 2 mom.läkemedelsförordningen (19ö2:701). Sociabtyrebenerhöll är 1984 i uppdrag av regeringen att utreda förut sättningar för en skyldighet för fabrikanter och importörer att uppge innehållet i tandersättningsmaterial samt upprättande av ett produktre gister och ett register över biverkningar av materialen. tillsatteen särskild projektgrupp för ändamålet. Utredningsresultaten 1989/90:SoU7 redovisadesi rapporten (Ds S 1986:2) Kontroll och tilbyn av dentala Projektgruppen föreslog att ett produktregister fördentala material skulle inrättas. Registret föreslogs bli lokaliserat tillsocialstyrelsen. Utredningen föreslog också att det för tandläkare och läkareskulle införas en rapporteringsskyldighet avseende biverkningar från dentalamaterial och att det vid skulle upprättas ett register överdessa biverkningar. borde enligt utredningsförslaget etableraregler för annonsering och marknadsföring av dentalmaterial. Utredningen fann att det skulle behövas ett begränsatresurstillskott för att den föreslagna kontrollen skall kunna genomföras. Manföreslog en finansiering genom en årlig avgift för varje tilldentalprodukt-registret anmäld produkt. Förslagen i rapporten har remissbehandlats och bereds inomsocialdepartementet. Förslagen behandlas i en av departementet i januaritillsatt arbetsgrupp för ombildning av läkemedelsavdelningtill en fristående myndighet. Arbetsgruppen har fått särskilda direktiv att seöver hur kontrollen av även andra produkter än läkemedel skall organiseras iframtiden. En proposition om en ny organisation för läkemedelskontrollenplaneras . Även frågan om produktkontroll och registrering avbiverkningar av dentalmaterial behandlades av socialutskottet i det tidigarenämnda betänkandet 1988/89:5oU7. Utskottet uttalade bl.a. (s. 8) att forskningen i hög gradvore betjänt av ett register över rapporterade biverkningar avtandersättningsmaterial. Även införandet av ett produktregister ansesbetydelsefullt i sammanhanget. Utskottet ville därför starkt markera intressetav en skyndsam beredning inom av de förslag som lagts iämnet. Utskottet ansåg det vidare mycket otillfredsställande attdet saknas kontroll av tandlagningsmaterial (s. 19). När det gäller fortsattaåtgärder ville utskottet därför särskilt peka på det angelägna i att frågornaom kontroll och tillsyn av tandlagningsmaterial får en snar lösning. Utskottetfann det dock inte nödvändigt med något tillkännagivande till regeringen ifrågan. Utskottet erinrar om vad utskottet tidigare anfört i dessafrågor. Utskottet anser det i hög grad otillfredsställande att det fortfarandesaknas en offentlig kontroll av tandlagningsmaterial. Frågan om tillsyn ochkontroll av tandlagningsmaterial måste få en snar lösning. Utskottet utgårifrån att regeringen behandlar denna fråga med förtur. Något initiativ frånriksdagens sida är därför inte påkallat med anledning avmotionerna. Motion So420 (m) yrkandena 1, 2 och 4, So435 (c) yrkande 2, So452(vpk) yrkande 3 och So526 (mp) yrkande 4 avstyrks därför. Tandimplantatenligt Brånemarksmetoden i989/90:SoU7 1 motion SoS24 av och (bådac) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av fler tandläkare med kompetens att behandlapatienter enligt den s.k. Brånemarksmetoden. Enligt motionärerna är det avstor vikt att fler tandläkare får utbildning så att de har kompetens att utföradenna behandling. Den s.k. Brånemarksmetoden är en i utarbetad nymetod för tandimplantat. Göteborgsprofessorn har upptäcktatt grundämnet titan är så vävnadsvänligt att det inte stöts bort av kroppenutan i stället integreras i benvävnaden och växer fast. Brånemarksmetodeninnebär att titanskruvar opereras in i käkbenet under lokalbedövning. Iskruvarna lästes sedan protetiken. Hållbarheten anses vara mycket lång. Mellan96 och av alla implantationsopera-tioner har lyckats. Därför harBrånemarksmetoden ansetts vara en mycket säker behandlingsform. Kurser för allmäntandläkare i implantationsteknik haranordnats vid tandläkarhögskolorna i och . Vidare har landstingen iÖstergötland och fått godkännande att anordnasådana kurser. har godkänt att som en försöksverksamhet inomGöteborgs och skall såväl den kirurgjska som denprotetiska behandlingen vad gäller implantat som ersättning lör enstaka tänderkunna utföras av allmäntandläkare. Tandvårdsförsäkringen täcker en stor del avbehandlingskostnaderna om behandlingen utförs av specialisttandläkare med förändamålet godkänd kompetens. För att utöka vårdresurserna vad gällerimplantat-behandling föreslog sociabtyreben riksförsäkringsverketatt ersättning från tandvårdsförsäkringen även skall utgå när allmäntandläkaremed en godkänd utbildning utför den protetiska behandlingen. har mot bakgrund av bl.a.socialstyrelsens förslag utarbetat allmänna råd för prövning enligttandvårdsförsäkringen (1988:12) som öppnar möjligheter för allmäntandläkare attunder vissa förutsättningar utföra implantationer enligt överväger att ytterligare utvidga dessa möjligheter för al1 mäntandläkare. Utskottet har erfarit att kurser lör allmäntandläkare iden s.k. Bråne marksmetoden har anordnats vid tandläkarhögskolorna i och . Ett par landsting har också fått godkännande att anordna sådana kurser. Viss försöksverksamhet bedrivs också där all mäntandläkare använder metoden vid implantat av enstaka tänder. Ersättning från tandvårdsförsäkringen kan under vissa förutsättningar utgå när allmäntandläkare utför implantation enligt Brånemarksmeto den. Utskottetanser att det bör ankomma på de ansvariga myndigheterna 1989/90:SoU7 attvärdera olika vårdformer. överväger också att ytterligarevidga möjligheterna för allmäntandläkare att inom tandvårdsförsäkringens ramanvända den s.k. Brånemarksmetoden. Utskottet anser mot denna bakgrund attriksdagen inte bör ta något initiativ med anledning av motionen. Motion So524(c) avstyrks följaktligen. 1. beträffande förbud mot amalgam m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:So435 yrkande 1, motion 1988/89;So452 yrkandenaI och 2, motion 1988/89:So52ö yrkandena 1 och 2 och motion 1988/89:So540yrkande 3, 1(c.vpk.mp) 2. beträffande särskilda vårdätgärder attriksdagen avslår motionerna 1988/89:So543 yrkandena 1, 2 och 4 samt1988/89;So523 yrkandena 1 och 2, att avslår motion 1988/89:So540 yrkande 2, 2(C) 4. beträffande specialkliniker förkvicksilverdrabbade patienter att avslår motion 1988/89:So531, 5. beträffande information omalternativa behandlingsmetoder att avslår motion 1988/89:5o526yrkande 5, 3(vpk.mp) 6. beträffande information om amalgambyte m.m. att avslår motion 1988/89:So543 yrkande 3, 7. beträffande produktkontroll och regbtrering avbiverkningar av landersättningsmalerial attriksdagen avslår motion 1988/89:5o420 yrkandena 1, 2 och 4, motion 1988/89:So435yrkande 2, motion 1988/89:So452 yrkande 3 och motion 1988/89;So526 yrkande 4, 4(c.vpk.mp) 8. beträffande tandimplantat enligtBrånemarksmetoden att avslår motion 1988/89:5o524. Närvarande: DanielTarschys (fp), (), (), 1989/90:SoU7 (), UllaTilländer (c), (), Per Stenmarck (m), (),(), (), (), (), (), (vpk), (), () och förste vice talman (). Förbud mot amalgam m.m. (mom.l) UllaTilländer (c), (), (vpk) och ()anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 7 som börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "avstyrks således" bort ha följandelydelse: Målsättningenmåste, enligt utskottets mening, vara att all användning av amalgam skallupphöra så snart detta är möjligt. Ett och långtgående förbud kandock inte införas innan fullgoda ersättningsmaterial finns tillgängliga. Detär därför viktigt att sådana alternativa material tas fram så snart sommöjligt. Ett sätt att åstadkomma detta är att anta en avvecklings-plan medtidsgräns lör amalgamanvändningen. Utskottet förordar därför att enawecklingsplan införs som förslagsvis bör omfatta . Vad utskottet nuanfört bör ge regeringen till känna med anledning av motionerna 5o435(c) yrkande 1, So452(vpk) yrkandena 1 och 2, So526 (mp)yrkandena 1 och 2 och So540 (c) yrkande 3. deb att utskottet under mom. 1 bort hemställa: 1. beträffandeförbud mot amalgam m.m. att med anledning av motion 1988/89;So435yrkande 1, motion 1988/89;5o452 yrkandena 1 och 2, motion 1988/89:5o526yrkandena 1 och 2 och motion 1988/89;5o540 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 2 Hänvisningsläkare (mom.3) UllaTilländer och (båda c) anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 10 som börjar med "Motsvarandesynpunkter" och som slutar med "även detta motionsyrkande" bortha följande lydelse: Utskottethar erfarit att en vanlig följd av kvicksilverförgiftning är att patienten fårneuro-fysiologiska besvär som inte kan lindras på annat sätt än genom besökinom sjukvården. Enligt utskottet skulle patientomhändertagandet klartförbättras om det fanns hänvisningsläkare med speciellt ansvar för denna grupp patienter. ansvarsfördelning skulle erhållas genom att hänvisningstandläkarna fickansvaret för patienter med primärt allergiska reaktioner. Utskottet 1989/90:SoU7 anserdärför att tjänster som hänvisningsläkare bör inrättas. Detta bör gesregeringen till känna med anledning av motion So540 yrkande 2. deb att utskottet under mom. 3 borthemställa: 3. beträffande hänvbningsläkare att med anledning avmotion 1988/89:5o540 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Information om alternativa behandlingsmetoder (mom.5) (vpk) och () anser deb att det avsnitt i belänkandet på s. 10 som börjar med"I bl.a. motionerna" och slutar med "motion So526(mp) yrkande5" bort ha följande lydelse: I motion So52ö (mp) yrkande 5 efterlyses åtgärder för attförbättra informationen till patienter om alternativ som finns för tandbehandling.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att patienternahos tandläkaren får full information om alternativa behandlingsmetoder. Det ärockså viktigt att patienten informeras om rätten att avböja viss behandling ochatt tandläkaren rättar sig efter patientens vilja. I de av socialstyrelsenutarbetade allmänna råden framhålls att tandläkare alltid bör informerapatienten. Utskottet anser att bör skärpa de allmänna råden ochpåpeka att det är tandläkarens skyldighet att informera. Detta bör gesregeringen till känna med anledning av motionen. deb att utskottet under mom. 5 bort hemställa; 5. beträffande information om alternativa behandlingsmetoderatt med anledning av motion 1988/89;So526 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Produktkontroll och registrering av biverkningar av tandersättningsmaterial (mom.7) (), (), (vpk)och () anser deb att det avsnitt i betänkandet på s. 12 som börjar med"Utskottet erinrar om" och som slutar med "yrkande 4 avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att dentala material inte är särskiltreglerade i produktlagstiftningen. Tandfyllningsmaterial anses inte som läkemedel enligt läkemedelsförordningen. Lagen om kemiska produkter är dock tillämplig på dessa material. Varken regeringen eller någon myndighet har dock meddelat föreskrifter om uppgiftsskyldighet för tillverkare eller importörer eller om materialhantering. Det finns ingen registrerting av tandfyllningsmaterial och implantat, ingen bi verkningsrapportering och inga licenskrav för försäljning. Utskottet 16 anser att detta är högst otillfredsställande. länge föreslagna biverkningsregistret måste omgående komma till 1989/90:SoU7 stånd.Utskottet anser också att tandersättningsmaterial bör klassificeras som läkemedel med krav på varudeklaration och klinisk prövning. nu anfört bör ge regeringen till känna med anledningav motion So420 (m) yrkandena 1, 2 och 4, So435 (c) yrkande 2,5o452 (vpk) yrkande 3 och 5o526 (mp) yrkande 4. deb att utskottet under mom. 7 bort hemställa: 7. beträffande produktkontroll och regbtrering avbiverkningar av tandersättningsmaterial attriksdagen med anledning av motion 1988/89:So420 yrkandena 1, 2 och 4, motion1988/89:So435 yrkande 2, motion 1988/89:5o452 yrkande 3 och motion1988/89:So52ö yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Tandimplantat enligt Brånemarksmetoden (mom.8) (), östh (c) och ()anser deb att det avsnitt i betänkandet på s. 14 som börjar med"Utskottet anser" och som slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är av stor vikt att de patientersom har behov av tandimplantat enligt Brånemarksmetoden ges möjlighet att inomrimlig tid få behandling. Det är därför av stor vikt att fler tandläkare fårutbildning och därmed kompetens att utföra denna behandling.Riksförsäkringsverket bör, enligt utskottet, överväga att ytterligarevidga möjligheterna för allmäntandläkare att inom tandvårdsförsäkringens ramanvända Brånemarksmetoden. Vad utskottet anför bör ges regeringen till kännamed anledning av motion So524. deb att utskottet under mom. 8 bort hemställa: 8. beträffandetandimplantat enligt Brånemarksmetoden attriksdagen med anledning av motion 1988/89:So524 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Förbud motanvändning av amalgam m.m.................. ........... 5 Motionerna................................................................. ........... 5 Produktkontrolloch registrering av biverkningar av tander sättningsmaterial ..................................................... 11 Motionerna.................................................................. ......... 11 Bakgrund ................................................................. ......... 11 Tandimplantatenligt Brånemarksmetoden.................. 13