bet · GD01AU11 · 1989-12-31 00:00:00 — Från anslaget betalas service åt arbetssökande i form avreseersättningar och traktamenten i samband med inställelse tillarbetsförmedlingen (utredningskostnader). Vidare betalas utgifter förflyttningsbidrag och inlösen av egna hem m.m. 1989/90 Beräknadändring 1990/91 Utredningskostnader 8 732 000 + 524 000 m 223 869 000 + 12 440 000 Inlösen av egnahem m. m. l 000 000 - 1 000 000(1) (1) Medel for detta ändamål har beräknatsunder anslagsposten 30 Underpunkt B 2 (s. 56-58) föreslår regeringen att skall till 1989/90:AU11 Arbetsmarknadsserviceför /91 anvisa ett förslagsanslag på . Utskottet tillstyrker den begärda medelstilldelningen på9,3 milj. kr. under denna anslagspost. Flyttningsbidrag till en arbetssökande kan enligtförordningen (1987:407) om flyttningsbidrag m.m. vara respenning, starthjälp,merkostnadsbidrag och månadsresor. En arbetsgivare som anställer enmedflyttande familjemedlem kan få medflyttandebidrag. Respenning kan utgå till den som är eller riskerar att bliarbetslös, inte kan få arbete på hemorten eller i närheten av hemorten och somsöker arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen. Starthjälp får lämnastill den som har en kvalificerad yrkesutbildning, inte kan få arbete påhemorten och som har fått anställning i yrket vid företag inom stödområde omsådan arbetskraft inte kan erhållas på orten. Merkostnadsbidrag utgår vidanvisning till arbete på annan ort än hemorten, dock inte i läneller i och kommuner. Bidrag får inte heller lämnas vidtillträde av den första anställningen efter avslutad reguljär utbildning.Vidare föreskrivs som villkor att den nya anställningen beräknas vara minst sexmånader. Månadsresor för kulturarbetare är en treårigförsöksverksamhet och får omfatta högst 2 milj. kr. Innevarandebudgetår är den sista försöksperioden. 1 propositionen föreslås attverksamheten får bedrivas även under /91. Enligt bestämmelsernautgår reseersättning till kulturarbetare för två resor mellanhemorten och anställningsorten . En förutsättning är attkulturarbetaren har familj på hemorten och får ett engagemang som beräknas varaminst på annan ort och han/hon inte kan resa mellan orterna varjedag. I motion A271 av m.fl. (m) påtalas detförhållandet att anslaget till flyttningsbidrag också används för en del andrastödformer, såsom exempelvis hemresebidrag för kulturarbetare. Särregler förolika grupper på arbetsmarknaden bör inte skapas, framhålls det. Det finnsdärför ingen anledning att finansiera ett särskilt hemresebidrag förkulturarbetare. Utskottet har under hand erfarit att regeringen inom kortkommer att låta utvärdera bidragsformen. 1 avvaktan härpå bör stödformen enligtutskottets uppfattning inte förändras. Mot denna bakgrund avstyrks motion A271i nu behandlad del. I motion A283 föreslås nya riktlinjer förflyttningsbidragen m.m. Flyttningsbidragen (respenning m.m.) bör utformas så att de både främjar en bättre regional balans och ytterligare minskar belastningen på statsbudgeten. /Vrbetsgivarna bör i expansionsorterna 31 svara förkostnaderna vid rekrytering av arbetskraft från utflyttningsor- 1989/90:AU 11 ter.Flyttningsbidrag bör därför bara utgå vid flyttningar till regionalpolitisktprioriterade områden. Vid tidigare ställningstaganden till likartademotionsyrkanden, senast i 1988/89:AU11, s. 27, har utskottet framhållit att ettgenomförande av nämnda förslag skulle innebära att ersättning för de reellaflyttningskostnaderna inte längre skulle kunna utgå vidarbetsmarknadspolitiskt motiverade flyttningar i andra delar av landet änavfolkningsbygderna. Utskottet har därför avstyrkt bifall till motionsyrkandet.Utskottet vidhåller denna uppfattning och finner inte heller i övrigt skäl attbiträda ett sådant förslag. Motion A283 (c) avstyrks därför i nu behandlad del. 1 motion A255 framhålls bl.a. att detregelverk som knyts till merkostnadsbidraget inte ger tydlig ledning förtillämpningen. Motionärerna anser därför att regeringen senare bör återkommamed en redovisning om hur bidraget har fungerat och, vid behov, med förslagtill åtgärder. Merkostnadsbidrag bör enligt förslaget i motion A283 (c)endast utgå för flyttning till stödområdena. Bergslagskommunerna och sydöstraSverige med undantag för de mest expansiva kommunerna inom dessa områden.Bidragen kan då fördubblas till . Utskottet har tidigare behandlat motsvarandemotionsyrkanden från resp. . Det skedde dels när utskottettog ställning för merkostnadsbidragets nuvarande utformning (1988/89:AUly),dels i betänkandet 1988/89:AU11, s. 28. Utskottets vid dessa tillfållen redovisadeuppfattning är att förslag skulle, om det genomfördes, innebära enalltför snäv avgränsning med hänsyn till de arbetslösas intressen. Förslagethar därför avstyrkts av utskottet. Det finns inte skäl att nu frångå dennabedömning. Dessutom har utskottet under hand inhämtat att regeringeninom kort kommer att uppdra åt /VMS att utvärdera denna bidragsform. Med detanförda avstyrks såväl motion A255 (fp) som A283 (c) i föreliggande delar. I motion A264 av m.fl. (s) tar motionärernaupp situationen i de små kommunerna när unga kvinnor flyttar ut. Följden blirkvinnounderskott vilket i sin tur ger ett födelseunderskott. Utflyttningenmedför att möjligheterna att skapa flera arbetstillfållen minskar. problem att rekrytera personal till kvinnodominerade yrken, t.ex. inomäldreomsorgen, hävdar motionärerna. De vill därför ha en ändring avbestämmelserna om flyttningsbidrag. Under förslagsvis en treårsperiod kunde manpröva att använda en del av anslaget till flyttningsbidrag till återflyttnings-eller inflyttningsbidrag, som stimulerar unga flickor att ta arbete iskogslänen. Flyttningsbidragens syfte är att ge den enskilde ekonomiskmöjlighet till flyttning som ett alternativ till arbetslöshet på den lokala arbets marknaden. Motionärernas förslag skulle, om det genomfördes, inne bära att bidraget övergår från att vara ett arbetsmarknadspolitiskt instrument till att bli ett generellt flyttningsbidrag. därförinte biträda förslaget. De problem som motionärerna tar upp bör enligtutskottets uppfattning till en del kunna lösas inom ramen 1989/90:AU 11 för deregionalpolitiska insatserna. Med det anförda avstyrks motion () tar i motion A208 upp frågan om ändring avreglerna för flyttningsbidrag i syfte att ge tandläkare som genomgårAT-tjänstgöring möjlighet att erhålla bidrag. Motionären framhåller attreglerna om flyttningsbidrag tillämpas olika för tandläkare respektive läkaresom skall genomgå AT-tjänstgöring. En läkare kan således beviljasflyttningsbidrag i samband med AT-tjänstgöring om denne löper risk att drabbasav arbetslöshet på hemorten/utbildningsorten. Motsvarande gäller inte förtandläkare. Utskottet behandlade ett likartat yrkande i sittbetänkande 1988/89:AU11, s. 29, varvid en redogörelse lämnades för den praxissom utbildats inom /VMS vid behandlingen av ansökningar om flyttningsbidragför AT-tjänstgöring. Därvid redovisades att nyutexaminerade läkare kan arbetainom läkaryrket utan att ha genomgått AT-tjänstgöring. Motsvarande gäller inteför tandläkare eftersom AT-tjänst-göringen för denna yrkesgrupp är ett led iutbildningen. Läkares AT-tjänstgöring likställs med andra ord med en vanliganställning vilket medför att flyttningsbidrag kan utgå. Utskottet anslöt sigtill /VMS bedömning och avstyrkte bifall till motionen. Det finns enligtutskottets mening inte skäl att nu göra en annan bedömning i denna fråga.Utskottet avstyrker därför motion A208 (m). Det sammanlagda medelsbehovet under anslaget Arbetsmarknadsserviceför /91 har i propositionen beräknats till . Moderata samlingspartiets förslag beträffande hemresornaför kulturarbetare i motion A271 innebär att anslaget bör räknas ned med 2milj. förslag beträffande flyttningsbidragen i motionA283 innebär att anslaget bör räknas ned med 185,8 milj. kr. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionenbeträffande anvisning av medel till det aktuella anslaget. De i sammanhangetupptagna motionerna avstyrks i motsvarande delar. 1988/89 Utgift 2 546 844 000 Reservation 432 669 0001989/90 Ajislag 2 469 234 000 1990/91 Prop. 2 633 630 000 Från anslaget betalas utgifterna för sådan utbildning somlänsarbets nämnderna upphandlar från såväl /VMU-gruppen som från bl.a. kom- vux, högskola, folkhögskola, studieförbund eller företag samt för bi drag som lämnas till arbetsgivare vid utbildning av anställda. Vidare 33 betalas från anslagsposten utgifterna för elevsocial verksamhet, som 3 1989/90. består avtvå delar, nämligen hälsovård och kurativt stöd samt boende- 1989/90:AU11 service för dem som deltar i arbetsmarknadsutbildning utanförhemorten. Utbildningsbidrag till dem som deltar i arbetsmarknadsutbildningbetalas från anslaget B 4. kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. Arbetsmarknadsutbildning är sådan utbildning som en persongenomgår av arbetsmarknadsskäl och till vilken bidrag beviljas av arbetsförmedlingen.Det kan vara utbildning för personer som är eller riskerar att bli arbetslösaoch som uppbär utbildningsbidrag under utbildning vid särskilt anordnade kursereller i det reguljära utbildningsväsendet, eller utbildning av anställda förvilka bidrag från arbetsmarknadsverket utgår till arbetsgivaren. Regeringenföreslår under punkt B 3 (s.5866) att 1. godkänner deförordade ändringarna i villkoren för bidrag till utbildning i företag, 2. tillArbetsmarknadsutbildning för /91 anvisar ett reservationsanslagpå 2 . Under innevarande budgetår är anslaget uppdelat på treanslagsposter, nämligen Särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning. utbildning i företag m.m. och Elevsocial verksamhet. För att åstadkomma ett bättre resursutnyttjande och enökad flexibilitet förordas i propositionen att AMS ges vidgade möjlighetertill egna prioriteringar inom anslaget. Därför föreslås att medlen för bidragtill utbildning i företag läggs in under anslagsposten Särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning, som fortsättningsvis benämns endast/Vrbets-marknadsutbildning. För att främja ett effektivt medelsutnyttjandeföreslås att även medlen för elevsocial verksamhet läggs in under anslagsposten.Utskottet återkommer till detta i det följande. 1989/90 Beräknadändring 1990/91 bildning(l) 2 203 200 000 + 430 430 000 i företag m. m. 208 800 000 - 208 800 000(2) Elevsocialverksamhet 57 234 000 -57 234 000(2) 2 469 234000 + 164 396 000 (1) Anslagspostenbenämns t.o.m. innevarande budgetår Särskiltanordnad arbetsmarknadsutbildning. (2) Medel för dessa ändamål har beräknatsunder anslagsposten Arbetsmarknadsutbildning. Arbetsmarknadsutbildningensallmänna inriktning 1989/90:AU 11 Under /89 deltog 127 000 personer iarbetsmarknadsutbildningen, varav ca 73 000 i den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen. Yrkesutbildningarnas andel har ökat och av arbetsmarknadsutbildningen, utbildningen i företag borträknad. I propositionen framhålls angelägenheten av att andelenyrkesutbildningar behålls på en hög nivå men också att dessa har en inriktningsom väl svarar mot arbetsmarknadens efterfrågan. Utbildningen måste ävenanvändas som ett aktivt instrument för att bredda mäns och kvinnorsutbildnings- och yrkesval så att den könsuppdelade arbetsmarknaden kan brytas.Det framhålls också att det rådande goda arbetsmarknadsläget måste utnyttjasför att underlätta för de grupper som trots stor efterfrågan på arbetskraft harsvårigheter att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Enligt propositionenfyller arbetsmarknadsutbildningen i dessa fall en viktig funktion genom attkomplettera de arbetssökandes kompetens så att den svarar mot arbetsmarknadenskrav. Arbetsmarknadsutbildningen bör enligt propositionentillföras ytterligare medel. Genom det redovisade förslaget omsammanföring av anslagsposter får /VMS större möjlighet att välja denutbilningsform som bedöms som mest adekvat. I propositionen understryks att detmed denna frihet naturligtvis följer ett ansvar för att de mest utsattagruppernas behov inte blir eftersatta. Det följer också ett ansvar för /VMS attäven fortsättningsvis följa upp och redovisa fördelning och utfall för olikatyper av utbildningsåtgärder. Motion A252 av m.fl. (m) behandlararbetsmarknadsutbildningens allmänna inriktning. 1 motionen framhålls att erfarenhetenvisar att utbildning är den mest effektiva metoden att motverka långvarigarbetslöshet och att arbetsmarknadsutbildningen därför är den viktigastestatliga insatsen för att bekämpa existerande arbetslöshet. Regionalaskillnader ställer höga krav på flexibilitet. /Vrbetsförmedling-arna bör därförstyra en arbetslös mot utbildningar som motsvarar både kompetenskraven för delediga arbetena och den enskildes intresse och förutsättningar. Enligtmotionärerna kan AMS genom möjligheten att upphandla utbildning från ävenandra än /VMU bidra till att inriktningen av arbetsmarknadsutbildningen breddasoch utvecklas. Därigenom kan den totala kompetensuppbyggnaden i landet påskyndas. Motioner från moderata samlingspartiet av delvis likartatinnehåll har behandlats av utskottet under de senaste riksmötena. I fråga omupphandlingen av utbildning har utskottet därvid erinrat om att det numeraankommer på länsarbetsnämnderna att sköta denna. Länsarbetsnämnderna, somskall beakta såväl kostnads- som kvalitetsaspekter, har då möjlighet att vändasig till andra utbildningsanordnare än AMU-gruppen. Utskottet instämmer i vadsom framförs i propositionen om önskvärdheten att anpassa utbildningen bådeefter de sökandes behov och arbetsmarknadens efterfrågan. dennuvarande organisationen för den särskilt anordnade arbetsmark- 1989/90:AU11 nadsutbildningen.Genom den vidgade möjligheten för AMS till egna prioriteringar beträffandemedelsanvändningen inom anslaget ökar dessutom förutsättningarna att välja denmest adekvata utbildningsformen. På grundav det anförda avstyrks motion A252 i nu berörd del. m.fl. (m) väcker i motion A258 fråganom omskolning i av arbetskraft från . Enligtmotionärerna kommer den synliga arbetslösheten där att öka. Vi borde kunna delamed oss av kunskaper och erfarenheter i fråga om arbetsträning i utbildningen.Motionärerna framför tanken att låta en viss del av omskolningen ske i Sverigeför att ge möjlighet att möta det fria arbetslivets krav och hemställer om etttillkännagivande till regeringen om detta. En motion med näraliggande innehåll har behandlatstidigare i detta betänkande i avsnittet Arbetsförmedlingensverksamhetsinriktning. Den avsåg försöksverksamhet med förmedling avindustriarbetare från . Utskottet hänvisade därvid till de samtal somregeringen kommer att inleda med AMS, och arbetsmarknadens parterrörande praxis vid prövning av invandringstillstånd av arbetsmarknadsskäl.Utskottet erinrade också om att frågan om att bereda unga balter möjlighet attunder vissa perioder arbeta i diskuteras inomregeringskansliet. Utskottet anförde att det refererade uttalandet iregeringsförklaringen i frågan närmast torde avse någon form avpraktikantarbete eftersom ju syftet angavs vara att vederbörande skall fara hemigen med nya kunskaper som kan komma det egna landet till godo. Utskottet ansågatt man bör avvakta resultaten av arbetet inom innan man tarslutlig ställning till frågan om ökad invandring av arbetsmarknadsskäl. Motion A258 skulle kunna förstås så att den avseromskolning inom arbetsmarknadsutbildningens ram eller arbete i underformer som liknar dem som beskrivs i regeringsförklaringen. Oavsett den närmareinnebörden av motionen anser utskottet att det nyssnämnda arbetet iregeringskansliet bör avvaktas. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attregeringen föreslagit att . avsätts för samarbetekring demokrati, miljöinvesteringar, ekonomisk, kulturell och socialutveckling i . Med det anförda avstyrks motion A258. Utskottet behandlar i detta sammanhang även tre motionersom överlämnats från socialförsäkringsutskottet, Sf512 av (båda s), Sf520 av m.fl. (fp) och Sf511 avClaes Roxbergh m.fl. (mp). Samtliga rör frågan om vuxenutbildningsbidrag förstudier vid folkhögskola avseende personer med läs- och skrivsvårigheter . I detvå förstnämnda motionerna framförs att detta kan vara ett svårt handikapp sommedför skamkänslor och mindervärdeskomplex. vill man inte erkännasitt handikapp föi omgivningen. Specialanpassade studier vid folkhögskola kan varaatt föredra framför grundvux på hemorten. Enligt motioner- 1989/90:AU11na bör personer med svårigheter av detta slag kunna få utbildningsbidrag ävenom de undervisas vid folkhögskola. En motion av likartat innehåll behandlades under riksmötet1985/86. I sitt av godkända betänkande AU 1985/86:11, s. 50, noteradeutskottet att avgränsningen mellan arbetsmarknadsutbildning och annan utbildningbehandlats av vid flera tillfållen . Utskottethänvisade till grundregeln som innebär att alla vuxna som saknar kunskaper ochfårdigheter i att läsa, skriva och räkna på en nivå som normalt uppnås pågrundskolans mellanstadium skall erbjudas utbildning inom grundvux och attbidrag efter individuell bedömning kan utgå till yrkesinriktad utbildning förden som är . Utskottet var inte berett att tillstyrka attutbildningsbidrag skall utgå för studier av detta slag och avstyrkte därförmotionen. Utskottet vill tillägga följande. Regeringen har nyligenutfårdat kommittédirektiv (dir. 1990:2) för en utredning om vuxnas möjligheteratt finansiera studier på grundskole- och gymnasieskolenivå. Huvuduppgiftenskall vara att analysera behovet av förändringar i nuvarande studiesocialasystem och framlägga därav föranledda förslag. Utredaren skall särskilt belysabl.a. samordningen mellan studiemedel, vuxenstudiestöd, utbildningsbidrag ochsjukförmåner. Det sägs i direktiven att utredningen bör ha sin huvudsakligainriktning på vuxenstudiestöden. En viktig fråga för utredningen är dock attanalysera vilka samordningsmöjligheter som kan finnas med andra studiestöd ochfinansieringsformer, i första hand studiemedel och utbildningsbidrag. Utredarenbör enligt direktiven sträva efter att finna lösningar som gör stöden lättareatt administrera och mer lättförståeliga för de studerande. Det sägs också attutredaren bör samråda med såväl de studiesociala myndigheterna som med utbildningsmyndigheternaoch att flera utredningar bör vara av intresse för utredningen;folkhögskolekommittén nämns därvid särskilt. Utskottet har förståelse för de synpunkter som framförs imotionerna. Den fråga som där aktualiseras kan förväntas bli belyst i den nyssnämnda utredningen. Enligt utskottets mening bör utredningens arbete somenligt direktiven bör slutföras avvaktas. MotionernaSfSll, Sf512 och Sf520 avstyrks därför av utskottet. AMS har bedömt ett behov av särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning under /91 som svarar mot 86 000deltagare, dvs. 8 000 fler än som förordades i förra årets budgetproposition.Inom ramen för dessa medel skall även rymmas kostnaderna för bidrag tillutbildning i företag. Föredragande statsrådet har räknat med att högst 82 000deltagare skall genomgå upphandlad utbildning som berättigar tillutbildningsbidrag. Denna volym bör enligt propositionen tillgodose behovet av att 1989/90:AU 11 upphandlasåväl grundläggande som kompletterande yrkesutbildningar samt av bidrag tillarbetsgivare för utbildning av redan anställda. Av dessa medel bör enligt propositionen 15 milj. kr.avsättas för utbildning av nyanställda inom tekoindustrin. Medlen ingår i etttreårsprogram för rekryteringsutbildning där avsättning nu görs för det andraåret. Programmet lades fram inför genom förra åretsbudgetproposition. I motion A271 av m.fl. (m) avstyrks dettaförslag. Motionärerna anför att de i andra sammanhang framhållit att speciellabranschsubventioner av detta slag är olämpliga. Utskottet anser att det inledda treårsprogrammet börfullföljas och avstyrker följaktligen motionen. Bl.a. för att öka kunskaperna kring utbildningsbehoven iföretagen har regeringen beslutat att AMS skall få 30milj. till kompetenshöjande insatser i arbetslivet inom . Dessamedel skall på försök få användas på ett friare sätt än vad som i övrigt gällerför utbildning i företag. Inom ramen för anslaget skall således också avsättas10 milj. kr. för sådana insatser. Vidare skall av dessa medel också betalas denförsöksverksamhet med särskilda stödinsatser för kursdeltagare i för sitt könotraditionell arbetsmarknadsutbildning. Enligt beslut (prop.1987/88:105, AU 17, rskr. 364) skall sådan verksamhet pågå . Medotraditionell arbetsmarknadsutbildning avses i detta sammanhang en utbildningsom inom länet till domineras av det ena könet. Av /VMS redovisningav verksamheten framgår att ca 1 200 deltagare fick del av detta stöd genomolika projekt till en kostnad av 12,8 milj. kr. Stödåtgärderna har i huvudsakavsett introduktions- och praktikperioder i tekniska yrken för kvinnor.Föredragande statsrådet förutsätter att AMS intensifierar verksamheten underinnevarande budgetår så att det satta målet att öka andelen otraditionella valmed inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen kan uppnås. I budgetpropositionen framhålls vikten av attarbetsmarknadsutbildningen är anpassad både till den aktuella efterfrågan påkompetens och till behoven av yrkesutbildning hos olika grupper avarbetssökande. Stödresurser i form av såväl allmänna teoretiska ämnen somorienterande och mera avancerade datainslag i de yrkesinriktade kurserna börses som en del i denna anpassning. För att möta den stora efterfrågan på arbetskraft inomtillverkningsindustrin samt inom vård- och omsorgssektorerna bör enligtföredraganden personer soni inte är arbetslösa ges ökade möjligheter attgenomgå arbetsmarknadsutbildning om de avser att utbilda sig till yrken inomdessa sektorer. Den nuvarande ramen för utbildning av icke arbetslösa föreslåshöjd från av de tillgängliga platserna i den särskiltanordnade arbetsmarknadsutbildningen. bör enligt propositionen vissaregeljusteringar genomföras. För att undvika att denna möjlighet utnyttjas förren personalutbildning bör inte få avse redan anställda inom de nämnda brist- 1989/90:AU11områdena eller beviljas den som vill utbilda sig från ett bristområde till ettannat. Frågan om hur stor andel av utbildningsplatserna som börupplåtas till icke arbetslösa tas upp av m.fl. (m) i motion A252.Motionärerna anser att det finns uppenbara risker med att ett ökat antalpersoner anvisas plats i arbetsmarknadsutbildningen utan att vara arbetslösa./Vrbetsmarknadsutbildningen bör inte bli en reguljär utbild-ningsväg eftersom iså fall möjligheterna att hjälpa arbetslösa personer försämras. Utbildning avicke arbetslösa bör ske genom andra delar av utbildningsväsendet. Motionärernasäger sig kunna acceptera att av platserna upplåtes åt dennakategori, men platserna bör i första hand tilldelas efter medicinska ellersociala kriterier. De önskar ett tillkännagivande i enlighet med det anförda. I skilda sammanhang har framhållits att den stora efterfråganpå utbildad arbetskraft inom ett flertal sektorer fordrar omfattande utbildningsinsatser.Arbetsmarknadsutbildningen är därvid ett effektivt instrument. Som utskottettidigare framhållit är utbildning en samhällsekonomiskt lönsam åtgärd somdärför bör prioriteras i valet mellan olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Genom utbildning kan också en inflationsdrivande brist på arbetskraftundanröjas. Med de regeljusteringar som föreslås till undvikande av attarbetsmarknadsutbildningen utnyttjas för ren personalutbildning är utskottetberett att tillstyrka att ramen för icke arbetslösa höjs till avtillgängliga platser. Utskottet avstyrker följaktligen motion A252 i nu berörddel. 1 motion A262 av och (båda s)framförs att bristen på kommunikationer är ett stort förvärvshinder iglesbygdskommunerna. Det är enligt motionärerna orealistiskt att tänka sig genom enbart ökade kollektiva insatser kan lösa alla transportbehov iglesbygderna. Många kvinnor, särskilt bland de äldre, saknar körkort. Dettahindrar dem från att ta ett arbete. Om de inte varit ute på arbetsmarknadenunder har de ingen möjlighet att få körkortsutbildningen inomarbetsmarknadsutbildningens ram. Motionärerna vill ha ett tillkännagivande ombehovet av körkortsutbildning i AMUs regi. En liknande motion behandlades av utskottet underföregående .