bet · GD01UU16 · 1989-12-31 00:00:00 — I flera yrkanden föreslås ett ökat svenskt stöd till dets.k. Det gäller yrkande 3 i motion U242 (vpk), yrkande4 i motion U249 (fp) samt yrkande 3 (delvis) i motion U518 (c). Motionärernahänvisar bl.a. till den stora betydelse floden har som källa tillföroreningen av och även till det förhållandet att projektet hör tilldet fåtal som redan är relativt väl utarbetade och därför lämpar sig för snara insatser. Utskottet konstaterar att beredningen av miljösamarbetetmed fortskrider under löpande kontakter med den polska regeringen ochberörda polska myndigheter. Bland de projekt som det polska miljömi- nisterietpresenterat för utredning finns även reningsverk för floden /90:UUl6 Wisla.Svenska specialister kommer att för BITS räkning på platsen och medpolska myndigheter gå igenom de presenterade projekten. Utskottet delar motionärernas syn på önskvärdheten av attfloden renas. Frågan bör dock avgöras inom ramen för en samladprioritering, och det enligt utskottets mening väsentliga är att enändamålsenlig beredningsordning har etablerats och redan fungerar. Med det anförda anser utskottet yrkande 3 i motion U242(vpk), yrkande 4 i motion U249 (fp) och yrkande 3 (delvis) i motion U518 (c)besvarade. I yrkande 5 i motion U249 (Ip) föreslås att stöd skallutgå till Svensk-pobka miljöföreningens projekt att inrätta ett miljöservicecentrumi . Utskottet har inhämtat att består avbl.a. forskare vid svenska och polska universitet. Föreningen har bidragit tillutarbetandet av det s.k. . Utskottet konstaterar attSvensk-polska miljöföreningen liksom andra enskilda organisationer harmöjlighet att ansöka om bidrag från det stöd till enskilda organisationer somförmedlas av SIDA, vilket för del uppgår till 30 milj.kr. Om föreningens kompetens är den rätta, torde det vara möjligtatt dess tjänster kan utnyttjas inom ramen för det samarbete som bereds avBITS. Liksom beträffande vill emellertid utskottet av uppenbaraskäl inte uttala sig om något enskilt inslag i detta beredningsarbete, utanhänvisar till den ordning som finns etablerad för att förbereda insatsersåväl inom BITS som inom SIDA. Yrkande 5 i motion U249 (fp) är därmed besvarat. I yrkande 4 i motion U208 (c) föreslås att skallställa långtgående krav på säkerheten vid kärnkraftverket i konstaterar att efter 1986 aktivt verkatför såväl multilaterala som bilaterala avtal för att höja säkerheten kringkärnanläggningar. Inom det internationella atomenergiorganet (LAEA) utarbetadesmycket snabbt efter två internationella konventioner omtidigt varsel resp. bistånd vid en kärnenergiolycka. LAEA har två gångerbesökt Ignalina-anläggningen, senast . har också bilateralt med slutit ettregeringsav tal om tidigt varsel vid olycka och informationsutbyte rörande kärn tekniska anläggningar. I ett tillämpningsavtal har statens kärnkraft inspektion (SKl) och () med sovjetiska motsvarande myndigheter lagt fast riktlinjerna för samarbetet. Tillämp ningsavtalet nämner bland de sovjetiska anläggningarna uttryckligen . I ett särskilt memorandum om miljösamarbete som undertecknats av den svenska och de tre baltiska miljöministrarna nämns kärnkraftssäkerhet bland de områden som är särskilt lämpade för fortsatt samarbete. Utskottetfinner det angeläget att regeringen i sina kontakter med de 1989/90:UU16 östeuropeiskaländerna såväl bilateralt som multilateralt generellt verkar för attsäkerheten höjs vid befintliga kärnkraftverk. Kärnkraftverk medotillfredsställande säkerhet utgör en miljöfara, som representerarinte bara ett lokalt utan i hög grad ett regionalt hot i hela , vilketTjernobylolyckan demonstrerade. Grannländerna har därför i dessa fall ettlegitimt intresse av att över nationsgränserna verka för säkerhetshöjandeåtgärder. Utskottet vill understryka att kärnkraften i detta avseende utgör ettinternationellt, gränsöverskridande problem på samma sätt som långvägaföroreningar av luft och vatten. Med det anförda anser utskottet yrkande 4 i motion U208(c) besvarat. Förslag om inrättande av en europebk miljöfond för attbidra till lösningen av miljöproblemen i framförs i yrkande 5 imotion U220 (mp) och i yrkande 10 i motion U637 (mp). Utskottet konstaterar attmiljövården gjorts till ett huvudområde inom ramen för det svenskaöstsamarbetet. Förslag från om att anslå en ' miljard kronor särskild europeisk miljöfond behandlas och avstyrks av utskottet i ett annatbetänkande (1989/90:UU15). Eftersom intresset att genom östsamarbetet verka fören förbättrad miljö i redan är väl tillgodosett, saknas enligtutskottet motiv att inrätta en särskild fond för ändamålet. Yrkande 5 i motion U220 (mp) och yrkande 10 i motion U637(mp) avstyrks därmed. Finansiellt och ekonomiskt samarbete För att lyckas kommer den fortsatta ekonomiskareformprocessen i att behöva stöd i flera olika former från Väst. tidigare konstaterat gäller behovet på kort sikt i första handtekniskt bistånd, dvs. kunskapsöverföring, hjälp att identifiera projekt samtförvaltningsstöd för att länderna i fråga skall kunna skapa grundläggandeadministrativa och ekonomiska strukturer som tillåter en rationell användningav såväl egna resurser som mera omfattande resurstillskott utifrån, främst iform av kommersiella krediter och investeringar. Det rådande ekonomiska kristillståndetoch bristen på konvertibel valuta innebär att många angelägna insatser somsyftar till att förnya teknologi och produktionsanläggningar måste finansierasutifrån. En betydande del av dessa insatser avser därtill sådan förnyelse avt.ex. miljöskydd och infrastruktur som inte alltid kan finansieras på normalamarknadsvillkor. Detta är bakgrunden till förslagen i ett antal motioner oms.k. mjuka krediter till . I motion U207 (m) föreslås sådana, företrädes vis till och . I motion U230 (c) föreslås inrättande av ett särskilt med uppgift att ge lån på upp till 25 års amorteringstid och med en ränta som skall kunna sänkas till den nivå som tillämpas av Internationella utvecklingsfonden (). Möjlighetbör också enligt motionärerna finnas för låntagarlandet att 3 1989/90. återbetalalånet i lokal valuta. I yrkande 3 (delvis) i motion U518 (c) 1989/90;UU16 föreslåspå samma sätt ett lån till projekt som leder till enmer miljövänlig produktion. Utskottet behandlade ett liknande yrkande i föregåendebetänkande om östsamarbetet (1989/90:UU7) och konstaterade då att krediter medett 35-procentigt gåvoelement beviljas till vissa projekt iu-länder genom beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt bistånd.Beträffande BITS möjligheter att bevilja mjuka krediter till länderna iÖsteuropa ansåg utskottet det då ej befogat att göra något uttalande. Utskottetavsåg i stället att återkomma till frågan i samband med behandlingen avbudgetpropositionen inför nästkommande budgetår. I den treårsram som regeringen nu föreslagit för samarbetemed finns inget inslag av krediter direkt från till Östeuropa.De medel som regeringen föreslagit avser vad gäller det bilaterala samarbetetendast gåvobistånd. Bland regeringens planer ingår som ovan nämnts deltagande imultilaterala projekt som en europeisk återuppbyggnads- och utvecklingsbank() och i ett särskilt samnordiskt riskkapitalbolag knutet till Nordiskainvesteringsbanken. Dessa är dock ej inriktade på någon utlåning på mjukavillkor som del av den normala verksamheten. En mjuk utlåning skullenödvändiggöra en kontinuerlig påfyllnad av finansiella resurser. Demultilaterala institutionerna förutsätts i stället att med hjälp av sittgrundkapital och med den säkerhet som ägarnamedlemsstaterna ger utnyttja deinternationella finansmarknaderna för att förmedla mark-nadsmässiga kreditertill . Villkoren blir därmed förmånligare än vad länderna annarsskulle kunna erhålla. För krediter från till fattat beslut om ramar för nya kreditgarantier påsammanlagt till DDR, , och Bulgarien.Även de krediter som garanteras av EKN följer dock normala marknadsvillkor. Detkan noteras att AB , som en följd av Exportkreditnämndensbeslut om garantiramar, har föreslagit de berörda länderna attsärskilda finansieringsprotokoll ingås, i vilka kreditramar skulle anges förfinansiering av export av svenska varor och tjänster samt svenskainvesteringar. Finansiering av export till och investeringar i detösteuropeiska näringslivet bör enligt utskottets mening av flera skäl grundaspå gällande marknadsvillkor. Såväl från utvecklings- som konkurrenssynpunkterskulle här annars snedvridande effekter uppstå. anser utskottet att det sannolikt finns projektoch områden där finansiering på sedvanliga kommersiella villkor kan vara svår att uppnå, och där den nödvändiga finansieringen är alltför stor för att den skall kunna rymmas inom det planerade gåvobiståndet. Inte minst skulle en sådan situation kunna uppstå i fråga om vissa även för angelägna miljöinvesteringar som reningsverk och anläggning ar för avfallshantering eller fråga om viss infrastruktur, t.ex. kommuni- 22 kationer. Utskottetnoterar att frågan om förmånlig kreditgivning till öststater 1989/90:UU16 är föremålför diskussion inom ramen för . Med hänsyn till de kompliceradeöverväganden det här blir fråga om vill utskottet inte göranågot generellt uttalande till förmån för mjuka krediter, men utskottet utgårifrån att regeringen aktivt deltar i den internationella diskussionen ochprövar de möjligheter till nya kreditformer som kan bli aktuella. Därmed avstyrker utskottet motion U230 (c) och yrkande 3(delvis) i motion U518 (c). Motion U207 (m) anses besvarad. Några motioner tar upp förslaget från föregående år attomvandla utestående fordringar som och andra offentliga långivare harpå till satsningar på miljövårdsprojekt, s.k.debt-environment-swaps. I yrkande 3 i motion U249 (fp) föreslås att EKN:sstadga skall ändras för att möjliggöra skuldbyten i begränsad omfattning tillPolen. I yrkande 5 i motion U518 (c) föreslås skuldbyten med och DDR. De synpunkter utskottet anförde (1989/90:UU7) medanledning av liknande förslag föregående år äger alltjämt giltighet. Utskottetkonstaterade då att en rad förutsättningar måste vara uppfyllda för attönskvärd effekt skall uppnås med en omvandling av en skuld i utländsk valutatill lokal valuta att utnyttjas till ett angeläget projekt, t.ex. påmiljövårdsområdet. Inte minst är de allmänekonomiska betingelserna i landet ifråga väsentliga. Utbytet i stor skala mellan skuld i utländsk valuta och ensatsning på miljöprojekt i lokal valuta skulle innebära en påspädning avlåntagarlandets inhemska likviditet. En sådan kan knappast rymmas inom ramenför en balanserad ekonomisk politik. Hotas balansen kan penningpolitiskamotåtgärder tvingas fram i mottagarlandet med negativa konsekvenser för andraprioriterade utvecklingsmål. Effekterna på mottagarlandets ekonomi av ett bytemellan skuld och miljöinsatser bör därför vägas in i det enskilda fallet. I detta perspektiv framstår det enligt utskottets meningockså klarare att "debt-environment-swaps" knappast kan bli ett huvudmedelvare sig för att lösa skuldkrisen eller miljöproblemen i elleröstländer. I det enskilda fallet kan dylika insatser däremot ha positivaeffekter, inte minst genom engagemang från frivilliga organisationers sida.Skuldbyten kan därför för vissa situationer vara en av flera alternativametoder att tillföra finansiering och därmed ha en positiv betydelse. Skuldbytesom ett sätt att finansiera miljöprojekt i bör emellertid också betraktasmot bakgrund av en mycket kraftig pågående polsk inflation och de centralamyndigheternas strävan att föra en så restriktiv ekonomisk politik som möjligt. De flesta långivarländer har ett samarbete iinternationella skuldfrå gor inom den s.k. . Utskottet konstaterar att stöder i dess strävan att genom multilateralt samarbete framförhandla en skuldlättnad som är anpassad till det enskilda skuld landets betalningsförmåga samt att tillförsäkra olika kreditorer en rättvis andel av de betalningar som skuldlandet gör. digtskulle bryta detta multilaterala samarbete och särbehandla de offentligafordringarna skulle enligt utskottets åsikt strida mot viktiga 1989/90:UU16 svenskaintressen i det internationella skuldsamarbetet. Små länder som har ettsärskilt intresse av att detta multilaterala samarbete upprätthålls. Vi börockså själva vara beredda att i ett sådant sammanhang ikläda oss de ekonomiskaåtaganden som kan bli aktuella. Utskottet vill härutöver hänvisa till deltagandei senaste skulduppgörelse med , dåbetalningen för sammanlagt senarelades, på villkor somi detta sammanhang betecknats som mycket generösa. har tagit avstånd från tanken attkonvertera offentliga fordringar. har emellertid en diskussionbörjat föras om för- och nackdelar med denna typ av transaktioner. De frågorsom ännu är olösta gäller t.ex. hur den s.k. bördefördelningen mellanPariskJubbens medlemmar sinsemellan och mellan dem och de utanförståendekreditorerna kommer att påverkas, liksom vad konsekvenserna kan bli för nygarantigivning från långivarländerna. Utskottet finner det angeläget attSverige deltar aktivt och konstruktivt i dessa diskussioner. Vad beträffar förslaget att EKN:s stadga skall ändras föratt möjliggöra skuldbyte konstaterar utskottet att det inte är EKN:s stadgasom lägger hinder i vägen för genomförande av skuldbyte av offentligafordringar, utan hållning grundas på ovan skildrade principiellaöverväganden beträffande vilka intressen som måste vara vägledande för detinternationella skuldsamarbetet. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 3 i motionU249 (fp) och yrkande 5 i motion U518 (c). 1 yrkande 16 i motion U518 (c) föreslås att Sverigesexportråd skall ta fram ett program för samarbete mellan svenska småföretag ochPolen, DDR och de baltbka republikerna. Utskottet vill i anledning av förslagetpeka på att just bedrivit ett aktivt arbeteför att förmedla kontakter mellan svenska företag och länderna på andra sidanÖstersjön. Ett antal affårsmannadelegationer har besöktBaltikum, och fler seminarier med allmän inriktning har hållits i t.ex.Estland, , och . Också för kommande verksamhetsår planerarExportrådet, enligt vad utskottet inhämtat, deltagande i mässor i regionen ocharrangerande av ett etableringssymposium i och utbildningsseminarier iBaltikum och . är även i fård med att etablera en permanentrepresentation i och avser enligt vad utskottet inhämtat även attstärka sin närvaro i övrigt i regionen. En betydande del av kunderutgörs just av småföretag i . Intresset att genom Exportrådetunderlätta samarbete mellan dessa och deras motparter i , ochDDR är därför enligt utskottet väl tillgodosett. Yrkande 16 i motion U518 (c) anses därmed besvarat. Utbildning,forskning, kultur och information 1989/90:UU 16 Tillsammans med forskning, kultur och information utgörutbildning ett av huvudområdena för det planerade samarbetet med Central- ochÖsteuropa. I flera motioner lämnas förslag till olika utbildningsinsatser. I några yrkanden rekommenderas en utökadstipendiatverksamhet för studenter från . 1 yrkande 6 imotion U249 (fp) föreslås dels stipendier i för östeuropeiskastudenter, dels möjligheter för svenska studenter att förlägga praktikperiodertill något östeuropeiskt land. I yrkande 5 i motion U517 (m) föreslås ocksåstipendier och även informell utbildning i form av praktikplatser , främst inom det privata näringslivet, för studenter från Central- ochÖsteuropa. Ett förslag om utvidgat kultur-, student- och forskarutbyte framförsockså i motion U505 (s) (delvis). Utskottet konstaterar i anledning av dessa förslag attutbildning är ett prioriterat område i regeringens planering av det föreslagnaöstsamarbetet. administreras ett stipendieutbyte av inom ramen för de bilaterala kulturprogram som slutits med deösteuropeiska länderna. Institutet har enligt vad utskottet inhämtat beräknatatt detta stipendiatprogram och institutets övriga verksamhet inriktad påCentral- och uppgår till drygt 4 milj.kr. per år.Utskottet noterar att en särskild satsning på av förnästkommande år av föredraganden i budgetpropositionen motiveras med detstarkt ökade intresset i för bl.a. . När det gäller förslaget att praktikplatser också skulleinrättas i andra riktningen, dvs. för svenska studenter i , villutskottet i första hand hänvisa till de möjligheter som svenska företag kanerbjuda. Utskottet delar åsikten bakom förslaget i yrkande 7 i motion U249 (fp)att svenska företagare i östländer kan vara nyckelpersoner för överförande avkunskaper om hur företag fungerar i en marknadsekonomi. Med det anförda betraktar utskottet yrkandena 6 och 7 imotion U249 (fp), yrkande 5 i motion U517 (m) samt motion U505 (s) i denna delbesvarade. I motion U505 (delvis) föreslås också ett vidgatkulturutbyte mellan och andra konstnärligaorganbationer och motsvarande sammanslutningar i . Utskottet stöderdenna tanke. Möjligheten att finansiera sådant utbyte bör kunna prövastillsammans med andra insatser som blir aktuella inom ramen för det kulturellasamarbetet. Motion U505 anses därmed i denna del besvarad. En viktig del av samarbetet på utbildningsområdet kankomma att utgöras av de direkta kontakter som etableras mellan universitet och högskolori och de östeuropeiska länderna. I yrkande 3 i 1989/90:UU16 motionU550 (c) föreslås att svenska universitet och högskolor skall uppmuntras attingå samarbetsavtal med östeuropeiska motparter. Utskottet konstaterar att dylika samarbetsavtal funnitssedan länge, t.ex. mellan och Tartu resp. och och ävenmellan och och och Greifewald. Utskottet delarmotionärens syn på vikten av dylikt samarbete. Styrkan däri anser utskottetligger i det lokala initiativet och engagemanget. Liksom vänortssamarbete kandirekt högskole- och universitetssamarbete både skapa nya värdefullakontaktytor och förmedla kunskaper och erfarenheter på områden av relevans förde östeuropeiska utvecklingsbehoven. Utskottet utesluter inte att projekt inomramen för dylikt samarbete, efter vederbörlig prövning i det enskilda fallet,kan få ett stöd via det statliga östsamarbetet. Därmed betraktar utskottet yrkande 3 i motion U550 (c) sombesvarat. I motion U231 (s) föreslås att bistånd skall lämnas tillatt överföra kunskap och kompetens på skolans område, inte minst genomutnyttjande av det kapacitetsutrymme som kan uppstå i gymnasieskolan iVärmland på grund av sjunkande elevunderlag under framöver. Utskottet konstaterar att den utbildning för östeuropeiskabehov som prioriteras av regeringen inom ramen för det föreslagna biståndet iförsta hand gäller expertkunskaper och förvaltningskunnande för beslutsfattare,dvs. en verksamhet som gäller betydligt högre studier än de av motionärernaföreslagna. Utskottet delar regeringens uppfattning att utbildningsstödet börinriktas på sådana områden på vilka kunskapsbristen är mest akut i förhållandetill de uppgifter som reformprocessen nu ställer. Utskottet kan därför intetillstyrka att statliga medel tas i anspråk för utbildning av så speciellkaraktär som ett utnyttjande av gymnasiekolans kapacitet skulle bli fråga om. Med det anförda avstyrker utskottet motion U231 (s). Några motioner tar upp de stora behov av humanitärtbistånd som föreligger i i den ekonomiska och ekologiskakrisens spår. 1 motion U209 (s) föreslås ett skyndsamt bistånd till barn iPolen vilka drabbats hårt av miljöföroreningarna, speciellt i sydvästra delenav landet. Utskottet konstaterar att de 30 milj.kr. som regeringen beslutatanvisa till stöd för en treårsperiod till genom folkrörelser ochfrivilliga organisationer till betydande del har tagits i anspråk förhumanitära ändamål. Av beloppet avser 15 milj.kr. innevarande budgetår, ochcirka en tredjedel är redan fördelad. De beslutade insatserna är bl.a.inriktade på just de behov motionärerna pekar på. Motion U209 (s) anses därmed av utskottet besvarad. I yrkande 10 i motion U249 (fp) föreslås nödhjälp tillRumänien för försörjning med mediciner, barnmat m.m. i synnerhet försjukvårdens behov.Utskottet hänvisar med anledning av detta förslag till regering- 1989/90:UU16 ens besluti om katastrofbistånd till på 20 milj.kr. Av detta harmerparten redan fördelats till Röda korset och andra enskilda organisationer. Yrkande 10 i motion U249 (fp) anses därmed besvarat. Reformprocessen i har föranlettförslag till ändringar i viseringsbestämmelser för resor till ellerfrån länderna i området. I yrkande 15 i motion U518 (c) föreslås att medborgarefrån skall ha samma möjligheter som människor från attbesöka . I den mån särskilda viserings-avgifter förekommer skall dessaenligt motionärerna anpassas till de ekonomiska förutsättningarna i landet. Imotion U526 (fp) föreslås att regeringen skall ta initiativet för attunderlätta viseringsförfarandet för Svenska medborgare som önskar besökaBaltikum. Utskottet vill inledningsvis göra bedömningen att om denglädjande utvecklingen i fortsätter på samma gynnsammasätt som , kommer detta sannolikt att påverka de svenskaviseringsbestämmelserna i förhållandet till länderna i regionen. Utskottet kanansluta sig till motionärernas åsikt om det önskvärda i att en likabehandlingav resenärer från Väst- och med tiden skall bli möjlig. Med hänsyntill att de skilda utgångslägen och förutsättningar som för närvarandebetingar viseringsbestämmelserna kommer att bestå , måstedock enligt utskottets mening ett arbete på att förenkla och avskaffaviseringsbestämmelserna ske gradvis och under hänsynstagande till samtligafaktorer i vår omvärld. Särskild hänsyn bör enligt utskottets mening tas till denordiska ländernas samverkan inom ramen för den nordiska passkontrollöverenskommelsen.Genom denna är den reguljära gränskontrollen mellan de nordiska ländernaupphävd. För att det passfria gränsöverskridandet i skall fungera ärdet angeläget att våra länder i så stor utsträckning som möjligt tillämparenhetliga viseringsregler. tillämpar flertalet nordiska länderviseringstvång gentemot majoriteten av länderna i . Ettsamråd pågår emellertid enligt vad utskottet inhämtat i den nordiskaländerkretsen om möjligheterna till en förändrad viseringsordning i dettaavseende. har fastslagit att skall ha en regleradinvandring. Viseringar är ett viktigt instrument för att förhindra enokontrollerad invandring till . Om viseringsplikt föreligger kanbehövliga skärpningar eller lättnader införas med kort varsel. Möjlighet finnsockså att genom viseringsplikten utöva en viss kontroll över den tidvisomfattande illegala försäljning som vissa östeuropeiska turister ägnar sig åt iSverige. Från några av länderna i finns dessutom ettbetydande utvandringstryck, vilket enligt utskottets åsikt gör det motiverat att ännu någon tid bibehålla viseringstvånget. föreningmed de numera helt liberaliserade utresereglerna i de östeu- 1989/90:UU16 ropeiskaländerna skulle en generell viseringsfrihet för resor till kunnauppfattas som en signal om fri invandring. En betydande illegal invandring av tredjelandsmedborgaresker via några av länderna i . Denna omständighet måsteockså vägas in vid en avveckling av viseringstvånget. En väsentligförutsättning för viseringsfrihet med inträder, om länderna i Central-och ansluter sig till som ligger till grundför och andra västländers flyktingpolitik. Det blir i sådant fallmöjligt att tillämpa principen om första asylland även gentemot deösteuropeiska länderna. är bara anslutet tillflyktingkonventionen. har utan att ha anslutit sig tillflyktingkonventionen nu kommit att anses som första asylland. Som ett första steg att förbilliga och förenklaviseringsrutinerna har t.ex. redan föreslagit några av länderna att påömsesidig basis avskaffa viseringsavgifterna. I något fall har detta avvisats,i något fall inväntas svar. Den svenska viseringsavgiften, som tas ut i svenskakronor, är densamma överallt där den tillämpas. Det innebär att i länder medmycket stark inflation, som t.ex. i , kommer kostnaden uttryckt i lokalvaluta för en svensk visering att öka snabbt. Hänsyn har från svensk sidatagits till detta, t.ex. just i , där avgiften i lokal valuta trotsinflationen legat fast sedan mitten av . utgöravgiften endast cirka en tredjedel av vad den skulle ha varit om den rådandeväxelkursen tillämpats. Att ensidigt skulle avskaffa viseringsavgiftenär inte aktuellt.