bet · GD01JoU14 · 1989-12-31 00:00:00 — Därför bör 1 milj. kr.anvisas för att inrätta tre rådgivartjänster hos lantbruksstyrelsen. Det ärockså nödvändigt att samhället bidrar med insatser för ökad marknadsföring ochmed stöd till de ideella organisationernas arbete. För vartdera av dessaändamål föreslås ett belopp om 2 milj. kr. (yrkandena 810). I motion Jo270 (vpk) yrkande 8 föreslås en ökad satsningpå ekologiskt lantbruk med 24 milj. kr. utöver regeringens förslag. Medlenskall användas för rådgivning, marknadsföring och stöd till de ideellaorganisationerna, dvs. samma ändamål som förordas i motion Jo267. Enligt yrkande 17 i ovannämnda motion bör anslå60 milj. kr. till statsbidrag till djurmiljöförbättrande åtgärder. Bidraget börutgå i samband med ombyggnad till åtgärder som väsentligt förbättrardjurmiljön. Enligt yrkande 22 i samma motion bör anslaget till länt- bruksstyrelsen reduceras med 5 milj. kr. i samband med att hela 1989/90:JoLJ14 anslagetför s.k. NOLA-åtgärder samlas under budget enligt yrkande21 i motionen (jfr 1989/90:JoU15 mom. 8). I motion Jo808 (mp) yrkas att lantbruksstyrelsen tilldelasen tjänst för arbete med hotade arter och tillsyn av att Washingtonkonventionenefterlevs i handeln med utrotningshotade arter. För detta ändamål beräknarmotionärerna ett belopp om . Som framgår av redovisningen ovan innebär regeringensförslag att särskilda resurser avsätts även för /91 med avseendepå rådgivning i alternativ odling och insatser för att främja avsättningen avalternativodlade produkter. Vidare finns möjlighet atterhålla stöd enligt förordningen (1989:11) om stöd till alternativ odling,under förutsättning av anmälan till lantbruksstyrelsen senast den 28 april1989. 1 proposition 1989/90:90 om forskning redovisas ett avtal mellan Skogs-och jordbrukets forskningsråd och Stiftelsen svensk lantbruksforskning omfinansiering av forskning och utveckling som kan bidra till alternativtutnyttjande av jordbruksmarken samt alternativodling. har för ändamåletett årligt anslag om 2 milj. kr. och har dessutom erhållit ett engångsanslag om53,3 milj. kr. Stiftelsen skall i princip ställa motsvarande summa tillförfogande. Vidare finansierar ett program för utveckling av alternativaproduktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen, som omfattar 17 milj. kr.om året varav cirka 8 milj. kr. till alternativ odling. Till detta är kopplatett program för livsmedelsforskning om ca 8 milj. kr. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Jo267 yrkande 8 och Jo270 yrkande 8 i motsvarande del. Med samma motivering avstyrks motionerna Jo267 yrkandena 9och 10 och Jo270 yrkande 8 i återstående del. I avbidan på resultatet av den verksamhet som nämns ipropositionen såvitt avser djurmiljöförbättrande åtgärder avstyrks motionJo270 yrkande 17. Det kan tilläggas att regeringen i forskningspropositionenlagt fram förslag om förstärkta resurser till forskning, försök och utvecklingför att skapa en bättre djurmiljö (prop. 90 s. 359). Vad beträffar anslaget till naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet får utskottet erinra om att medel för detta ändamål undernionde huvudtiteln anvisas under anslaget B 11 Miljöförbättrande åtgärder ijordbruket. Detta anslag kommer, som framgår av propositionen, att behandlasi ett senare sammanhang (prop. s. 29). Utskottet avstyrker således yrkande 22 imotion Jo270. Utskottet utgår från att lantbruksstyrelsen kan fullgörasin verksamhet i de avseenden som anges i motion Jo808 utan att särskildamedel avdelas för detta ändamål. Utskottet avstyrker därför motion Jo808yrkande 1. Regeringens förslag i övrigt föranleder ingen erinran frånutskottets sida. Lantbruksnämnderna(B 2) i989/90:JoUi4 Lantbruksnämndernas förvaltningskostnader bör enligtpropositionen anvisas som en förlängning av nuvarande treåriga ramanslagsperiodmed en real minskning av anslagsbelastningen med 8,5 milj. kr.Lantbruksnämnderna bör få möjlighet att täcka en del av sina kostnader föradministrationen av jordfonden genom att ta en särskild avgift av köpare avjordfondsfastigheter. För /91 beräknas nettoutgifterna till . Enligt motion Jo274 (m) bör, med hänsyn till denliberaliserade jordförvärvslagstiftningen, den del av jordfondensfastighetsinnehav som ej behövs för strukturomvandling avvecklas. Genom dettaberäknar motionärerna att 65 milj. kr. kan tillföras statskassan. Anslagettill lantbruksnämnderna kan minskas med motsvarande belopp (yrkande 10). 1 motion Jo808 (mp) anförs att den ekologiskt odladearealen ökat kraftigt på grund av omställningsstödet. Detta ökar ytterligarebehovet av rådgivning, vilket är störst i omställningsfasen. Enligt motionenbör lantbruksnämndernas anslag höjas med 4 milj. kr. för att kraftigt ökaantalet rådgivningstjänster (yrkande 2). I punkt 5 nedan avstyrker utskottet yrkandet i motionJo274 (m) om utförsäljning av mark från jordfonden. 1 enlighet härmed avstyrkerutskottet även yrkande 10 i motionen om minskning av anslaget tilllantbruksnämnderna. I enlighet med utskottets ställningstagande under punkt 2ovan avstyrks även motion Jo808 yrkande 2. Bidrag till jordbrukets rationalisering m.m. (B 3) Under detta anslag föreslås oförändrade bidragsramar föryttre och inre rationalisering inom jordbruket. Dessa uppgår nu till 12 milj.kr. resp. 18 milj. kr. Anslaget för utbetalningar beräknas till 40 milj. kr. Enligt motion Jo274 (m) är det principiellt felaktigt attstaten bidrar till jordbrukets rationalisering. Bättre resultat kan uppnås på en fri marknad utan statliga bidrag. Bidraget bör upphöra. För /91 föreslår motionärerna att anslaget för utbetalningar minskar med 20 milj. kr. (yrkande 15). Med hänvisning till tidigare ställningstaganden(1988/89:JoU12 p. 4) avstyrker utskottet motion Jo274 yrkande 15. Markförvärv för jordbrukets rationalisering (B 4) Med hänvisning till tidigare ställningstaganden och tillvad lantbruksstyrelsen anfört om vikten av att jordfondsverksamheten kanhållas på en hög nivå avstyrker utskottet motion Jo274 (m) yrkande 9 omminskning av jordfondens fastighetsinnehav. Regeringens förslag tillstyrks. Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti (B 5) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 5(s. 21 22). Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. (B 6) En oförändrad gemensam bidragsram om 7,9 milj. kr.föreslås för trädgårdsnäringens rationalisering resp. trädgårdsnäringensfrämjande. En överföring av . föreslås från rationaliseringsramentill främjanderamen. 1 fråga om stödet till fruktodlingen erinrarjordbruksministern om den av tills vidare godtagnabidragsramen om 12,5 milj. kr. Som lantbruksstyrelsen anfört är det ännu svårtatt närmare bedöma behovet av ytterligare medel för stöd till fruktodlingen.Vid kontakter med företrädare för fruktodlingen har jordbruksministern erfaritatt det bör vara möjligt att göra en säkrare bedömning avbidragsbehovet. Han avser således att återkomma senare under innevarande budgetårom det skulle visa sig nödvändigt att öka ramen för bidrag till fruktodlingen.Anslaget bör öka med 5,1 milj. kr. för utbetalningar till följd av den redanbeslutade bidragsramen. 1 motion Jo224 (c) anförs att den svenska fruktodlingen avflera skäl är i behov av stöd för strukturåtgärder. Utvecklingen har visat attden tidigare beslutade bidragsramen är otillräcklig. Enligt yrkande 6 imotionen bör bidragsramen höjas till totalt 25 milj. kr., innefattande enhöjning av röjningsstödet till 3,2 milj. kr. under nästkommande budgetår.Bidraget till främjande av trädgårdsnäringen bör höjas till 2 milj. kr.Anslaget för utbetalningar bör höjas till totalt 17 milj. kr. Med i huvudsak samma motivering yrkas i motion Jo270(vpk) 1989/90:JoU14 yrkande 10 att stödet till fruktodlingen höjs med7,5 milj. kr. till 20 milj. kr. I motion Jo274 (m) yrkande 16 föreslås ettriksdagsuttalande att regeringen bör återkomma med förslag om ytterligare medelom det skulle visa sig nödvändigt. Utskottet har uttalat sig angåendevikten av att slå vakt om den svenska trädgårdsnäringen och dessinternationella konkurrenskraft. Vid budgetbehandlingen för /90godtog utskottet tills vidare regeringens förslag om en särskild bidragsram om12,5 milj. kr. till stöd för bl.a. strukturåtgärder ifruktodlingen. Kostnaderna för stödet skulle genom överskridande belastaförevarande anslag fr.o.m. /89. Om ytterligare resurser skullevisa sig nödvändiga förutsattes det att regeringen skulle återkomma tillriksdagen med förslag om höjning av bidragsramen (1988/89:JoU 12 punkt 7). Utskottet är inte berett att i preciseradebelopp ta ställning till behovet av ytterligare resurser i fråga om stödet tillfruktodlingen. Emellertid ansluter sig utskottet till motionärernas synpunkterså till vida att det nu framstår som angeläget att regeringen för riksdagenredovisar användningen och effekterna för näringen av anvisade medeloch presenterar underlag för en säkrare bedömning av bidragsbehovet. Somanförs i propositionen bör det vara möjligt att göra ensådan bedömning. Redovisningen bör kunna göras i samband med kommande förslagom tilläggsbudget eller på annat lämpligt sätt. Det aniörda innebär attutskottet i stora delar ansluter sig till synpunkterna i motion Jo274 yrkande16. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. I avbidan på en sådan redovisning är det enligt utskottetsmening inte meningsfullt att redan nu anvisar ytterligare medel underanslaget i enlighet med motionerna Jo224 yrkande 6 i motsvarande del och Jo270yrkande 10. Vad beträffar anslag till trädgårdsnäringens främjandeavstyrker utskottet även motion Jo224 yrkande 6 i återstående del. Som framgårav propositionen har . överförts till bidragsramen för trädgårdsnäringensfrämjande. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. (B 7) Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 7 (s. 2425). 2 1989/90. Nr 14 Rällelse: S. 24Tabellen h;ir gjorts läslig. 9.Främjande av rennäringen (B 8) och Prisstöd till i989/90:JoUl4 rennäringen(B 9) Under punkt B 8 anför jordbruksministern att åtgärder harfått vidtas även detta budgetår för att minska cesiumhalten i renkött. Dessaåtgärder har haft positiv effekt och tillgången på renkött är därför god. Medhänsyn till underhållsbehovet för vissa riksgränsstängsel föreslås att anslageträknas upp med 1 milj. kr. Med anledning av att prisstödet till rennäringenföreslås anvisat under ett särskilt anslag bör anslaget B 8 Prisstöd tillrennäringen minskas med . Sammanlagt förs anslaget upp med . I samband med behandlingen av statsbudgeten för budgetåret1989/90 uttalade att det föreligger starka skäl för en återgång tillden anslagskonstruktion som gällde före /86. Med hänvisninghärtill föreslår jordbruksministern att medel för prisstöd till rennäringen ifortsättningen anvisas över ett särskilt, nytt anslag benämnt Prisstöd tillrennäringen. Anslaget bör med hänsyn till sin karaktär vara ett förslagsanslag.I likhet med vad som gällde före /86 ankommer det på regeringenatt fastställa pristilläggets storlek och meddela de ytterligare föreskriftersom är erforderliga för utbetalande av pristillägget. Pristillägg bör somhittills utgå med ett fast belopp per slaktad ren som godkänts vidköttbesiktning om renen tillhör svensk renägare. Någon höjning av pristilläggetkommer ej att föreslås. I motion Jo232 (c) yrkande 1 och Jo254 (m) yrkande 1föreslås en höjning av anslaget till främjande av rennäringen med 1 milj. kr.Motionärerna understryker bl.a. behovet av att stöd ges till den fortsattamarkanvändningsplaneringen och renbetesinventeringen och att trygghetspaketetför renskötare m.fl. säkerställs. I motion Jo234 (vpk) yrkande 1 föreslås enhöjning med 3 milj. kr. med hänvisning till lantbruksstyrelsens beräkning avmedelsbehovet. ( ovannämnda motioner anförs även synpunkter på prisstödettill rennäringen. Enligt motion Jo232 innebär inte heller den nu föreslagnaanslagskonstruktionen att näringen kan föra reella överläggningar med staten omnivån på prisstödet. Utifrån vissa beräkningar av slaktuttaget och ettpristillägg per ren om . påpekar motionärerna att det föreslagnabeloppet . inte är tillräckligt. En höjning av stödet kan även blimotiverad för att det skall följa utvecklingen av stödet tillNorrlandsjordbruket. Över huvud taget bör prisstödet utvecklas så attrennäringens ekonomi säkras (yrkande 2). Enligt yrkande 3 bör göraett uttalande om att överläggningarna och beslutsfattandet bör stå iöverensstämmelse med intentioner (yrkande 3). Enligtmotion Jo234 kvarstår tidigare problem att rennäringen inte 18 kan förareella överläggningar om prisstödet. ma med ett nytt förslag vari klart anges att överläggningar med 1989/90:JoU14näringen skall ske och att formerna för överläggning och beslut samt nivån påprisstödet skall ingå i förslaget. Starka skäl talar dessutom för att enuppräkning av prisstödet görs redan nu med 1 milj. kr. (yrkandena 2 och 3). Imotion Jo254 (m) redovisas samma beräkningar av slaktuttag m.m. som i motionJo232. Vidare görs en jämförelse mellan prisstödet för nötkött resp. renköttsom visar att prisstödet är högre för nötkött. Med hänsyn dessutom tilleffekterna av finns det enligt motionen starka skäl att räknaupp prisstödet till rennäringen till samma nivå som för nötkött. Regeringensförslag kan i denna del prövas först efter komplettering med ett annat förslagbeträ&nde formerna för överläggningar med näringen om prisstödetsinriktning. Enligtyrkande 3 i motion Jo254 är det otillfredsställande att har attpröva regeringsförslag utan en av regeringen klart uttalad politisk målsättningoch helhetsbild. Ett grundläggande krav är att regeringen lägger framen samlad same- och rennäringsproposition på grundval av inte barasamerättsutredningens och lantbruksstyrelsens förslag utan ocksårennäringskommitténs betänkande Rennäringens ekonomi. Utskottetansluter sig till de synpunkter som framförs i motionerna Jo232 yrkande 1,Jo234 yrkande 1 och Jo254 yrkande 1 angående skälen för en höjning av anslagettill främjande av rennäringen. Utskottet föreslår således att medbifall till motionerna Jo232 yrkande 1 och Jo254 yrkande 1 och med anledning avmotion Jo234 yrkande 1 anslår 1 milj. kr. utöver regeringens förslag tillfrämjande av rennäringen. Vadbeträffar prisstödet till rennäringen erinrar utskottet om att underföregående uttalade sig för en återgång till den anslagskonstruktionsom gällde före /86 (1988/89:JoU12 reservation 16). Regeringenhar i enlighet härmed föreslagit att medel för ändamålet i fortsättningenanvisas under ett särskilt anslag, som bör vara ett förslagsanslag. Mot dettaförslag har utskottet inget att erinra. Vidare förutsätts i propositionen attpristillägget i likhet med vad som gällde före /86 skallfastställas av regeringen. Utskottet vill härvidlag understryka att de motionersom låg till grund för riksdagsuttalandet motiverades med att en viss eftersläpningskett i fråga om prisstödet till rennäringen jämfört med vissa andrastödformer. Vidareanfördes i motionerna att den dåvarande anslagskonstruktionen inte gavrennäringens företrädare möjlighet att föra reella överläggningar med statenom nivån på prisstödet, eftersom anslagets totalbelopp var fastställt genomriksdagsbeslut. Utskottet anser därför inte att det nu aktuella förslaget ialla delar tillgodoser intentioner. Enligt utskottets mening är detangeläget att reella över-läggningar förs om nivån på prisstödet innan beloppetfastställs genom regeringsbeslut.I dessa överläggningar bör givetvis beaktas de förhål- 1989/90:JoU14 landen somredovisats i motionerna Jo232, Jo234 och Jo254. Uppgift om pristilläggetsstorlek bör lämnas i samband med regeringens anslagsframställning tillriksdagen. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo232 yrkandena 2och 3, Jo234 yrkande 2 och Jo254 yrkande 2 bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet godtar dock regeringens förslag ommedelsanvisning till prisstöd till rennäringen för /91, eftersomanslaget är ett förslagsanslag. Med dettaställningstagande tillgodoses även motion Jo234 yrkande Utskottetanser det mot bakgrund av vad som anförts ovan om anslagets karaktär ej nödvändigt att anvisar ytterligare medel till prisstöd till rennäringen. Motionen avstyrka således i denna del. I bilaga 11 till budgetpropositionen anförs (s. 6) attjordbruksministern avser att återkomma till regeringenbeträffande de förslag som överlämnats av samerättsutredningen ochlantbruksstyrelsen om rennäringen och vissa samefrågor i övrigt. Yrkande 3 imotion Jo254 om en samlad same- och rennäringsproposition bör enligt utskottetsmening inte nu föranleda någon särskild åtgärd från sida. Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall (B 10) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 10(s. 29). m. fl. anslag (C 1, C 2, C 7) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaC 1, C 2 och C 7 (s. 30-33). och : Myndighetsuppgifter (D 1-D 2) är central förvaltningsmyndighet förskogsbruket och chefemyndighet för skogsvårdsstyrelserna. Det åligger särskilt att leda de statliga åtgärderna för att främja skogsbruket. Styrelsen har tillsyn över virkesmätningen och bedriver den skogliga prognosverksamhet som behövs som underlag bl.a. för utformning och tillämpning av skogspolitiken. Styrelsen vidtar åtgärder som behövs för att bevara den ärftliga variationen hos våra skogsträd samt tillgodoser skogsbrukets behov av skogsodlingsmaterial i den mån det inte sker på annat sätt. Skogsvårdsstyrelserna skall inom sina verksamhetsområden följa skogsbrukets tillstånd och utveckling och vidta eller föreslå åtgär der för att åstadkomma en ändamålsenlig utveckling av skogsnäringen. Underanslaget D 1 tas upp ett formellt belopp av . till 1989/90:JoU14 skogsvårdsorganisationens(SVO) uppdragsverksamhet exkl. frö- och plantverksamheten. På anslaget redovisasall verksamhet vid skogs- vårdsorganisationen utom frö- ochplantverksamheten. Anslaget D 2 SVO: Myndighetsuppgifter är enligtregeringens direktiv ett ramanslag som för /91 skall minskasrealt . Prisomräkning skall dock ske i vanlig ordning.Jordbruksministern erinrar om att skogsvårdsorganisationen ingår iförsöksverksamheten med treåriga budgetramar för perioden /901991/92.Verksamhetsinriktningen för redovisades ibudgetpropositionen 1989. Han anför vidare: För åtgärder i skärgårdsskogar beräknar jag 1 milj. kr.För åtgärder mot älgskador i skog bör 1,5 milj. kr. anvisas och för inventeringav sumpskogar 3 milj. kr. För tredje och i skogsvårdsorganisationensgallringsprogram bör anvisas ytterligare . För att täcka vissasamkostnader i en basorganisation bör 3 milj. kr. Slutligen böranslaget räknas upp med ytterligare . Sammanlagt innebär minaförslag att anslaget räknas upp med . Jag har därvid reserveratmedel för åtgärder till skydd för de fjällnära skogarna. Som jag tidigare nämntavser jag att återkomma till regeringen i denna fråga. I propositionen framhåller jordbruksministern även attförsurningen av skogsmark är ett stort miljöproblem. Olika åtgärderbehöver vidtas för att komma till rätta med detta. har underinnevarande budgetår erhållit medel för att starta ett storskaligt försök isyfte att utveckla metoder för kalkning och vitaliseringsgödsling av skogsmark.Verksamheten finansieras dels genom att 4 milj. kr. har ställts tillskogsstyrelsens förfogande över fjortonde huvudtitelns anslag Åtgärder motluftföroreningar och försurning, dels med 1 milj. kr. som skogsstyrelsendisponerar på ordinarie anslag. Verksamheten bedrivs i samråd mednaturvårdsverket och samordnas med insatser från bl.a. skogsnäringen. Det ärenligt jordbruksministern angeläget att projektet, i den storleksordning somårets insats markerar, kan slutföras . För vartdera avbudgetåren 1990/91 och 1991/92 bör därför 8,5 milj. kr. ställas tillskogsstyrelsens förfogande över fjortonde huvudtitelns anslag Bidrag tillmiljöarbete. Det innebär att sammanlagt för treårsperioden inkl.de medel styrelsen själv frigör kommer att disponera 24 milj. kr. Sammanlagt föreslår regeringen ett ramanslag av . under D 2. I motion Jo315 (c) föreslås ett tillkännagivande ominsatser mot försurningen i skogen genom bl.a. vitaliseringskalkning (yrkande 2). Motionärerna framhåller att kalkningsbehovet är stort. De hänvi sar till att i motionen om miljöfrågor föreslår en ökning av kalkningsanslaget. Åtminstone 15 milj. kr. bör användas för kalknings- åtgärder i skogsmark. framhålls att kalkning av skadade 21 områdenbara är ett uppehållande försvar. är den enda lösning- en att drastiskt minskautsläppen av försurande ämnen såväl inom som 1989/90:JoU14 utom landet.I motionerna Jo316 (c) yrkande 2 och Jo719 (c) yrkandena 1 och 2 begärstillkännagivanden om behovet av skogsmarkskalk-ning i resp. Blekingelän. Enligtmotion Jo319 (c) bör anslå 1,5 milj. kr. till utöver regeringensförslag. Dessa medel bör användas för "säkerhetsdagar i skogsbruket".Motionärerna erinrar om att arbetsskadorna inom skogsbruket utgör ett stortproblem. Lantbrukshälsan har tidigare drivit ett projekt för att komma tillrätta med arbetsskadesituationen i skogen och har därvid fått stöd av bl.a.arbetsmiljöfonden. har dock inga medel anslagits, anför motionärerna. Utskottethar självfallet ingen annan mening än den som framförs i motion Jo319, att det är viktigt att minska olycksfrekvensen i skogs bruket. Inte minst ligger antalet arbetsolyckor med dödlig utgång fortfarande på en hög nivå. Som motionärerna nämner har Lantbruks hälsan, i samarbete med och , tidigare genomfört projekt kallat i skogsbruket. Inom ramen för rådgivningsverksamhet för ökad avverkning görs enligt uppgift insatser för att öka inte minst de själwerksamma skogsbrukarnas insikter om olycksfallsriskerna och erforderliga säker hetsåtgärder. följer kontinuerligt upp arbetsolyckorna i ., skogsbruket. Enligt utskottets mening bör även näringen själv ta ansvar ' för säkerheten i arbetet. Utskottet är med hänvisning till det anförda icke berett att förorda någon anslagsökning med anledning av motio nen. Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag till anslag under D 1 D 2. Riksdagenbör således anvisa medel enligt förslaget. Utskottetunderstryker vikten av att åtgärder vidtas mot den fortgående försurningen avskogsmarken och de negativa effekter denna kan få på skogstillväxten. Vidbehandlingen av detta problem följer utskottet samma disposition somregeringen. Diskussionen av det åtgärdsprogram som framlagts av skogsstyrelsenoch behandlas i bilaga till budgetpropositionen förs idetta betänkande, medan anslagsfrågan behandlas i utskottets betänkande JoU 15om miljö- och budget. Skogsstyrelsenhar, enligt vad utskottet erfarit, lagt fram en projektplan förskogsmarkskalkning. Enligtstyrelsen tyder flera forskningsresultat på att basmättnadsgra-den i marken isödra har sänkts och att surhetsgraden ökat med upp till en pH-enhetunder . Den regionala ökningen av försurningen i markenhar ett' tydligt samband med depositionen av surgörande luftföroreningar.Basmättnadsgraden i mineraljorden i de mest föroreningsbelastade delarna avvästra är väsentligt lägre än i norra . Andelen skogsmark medoroväckande lågt pH-värde (under 4,4) ökar kraftigt från norr till söder. pH-värden under 4,4indikerar en kritiskt låg basmättnadsgrad. Höga 1989/90:JoU14 halterlöst oorganiskt aluminium och vissa tungmetaller förekommer då i markvätskan.Därför betraktas detta som en nedre pH-gräns som " ej bör underskridasom man skall undvika negativa effekter på ekosystemet, skogsproduktionen ochgrundvattnet. Skogsstyrelsenerinrar vidare om den låga framstegstakten när det gäller att minskaluftföroreningarna. Depositionen av försurande ämnen bedöms därför framöver förbli betydligt högre än vad marken långsiktigt kan tåla.För att hindra en fortsatt försämring av marktillståndet krävs kraftiga åtgärderför att skydda skogsmarken mot försurning, motverka skogsskador och förbättrayt- och grundvattenkvaliteten. I projektplanen rekommenderas kalkning som enförebyggande och långsiktig skyddsåtgärd mot det sura nedfallets effekter påskogsmarken och skogsekosystemet. För att S beredskap för ett framtidastorskaligt kalkningsprogram startar en praktiskförsöksverksamhet med skogsmarkskalkning.