bet · GD01SfU23 · 1989-12-31 00:00:00 — Utbildningsarvode till studerande vid vissalärarutbildningar 1989/90 SfU23 Regeringenhar i proposition 1989/90:133 föreslagit att anta de i propositionenframlagda förslagen till 1. lag om ändring i studiestödsfagen (1973:349), 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 4. lag om ändring i semesterlagen (1977:480). Lagförslagenåterfinns i bilaga till betänkandet. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /90 1989/90;SB10av () vari yrkas att hos regeringen begär att CSNfår i uppdrag att utreda hur de i motionen berörda lärarkategorierna skallkunna kompenseras för uteblivet utbildningsbidrag. 1989/90:Sfö43av m.fl. (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om avskrivning av studieskuld. Vidvissa utbildningar utgår utbildningsarvoden till de studerande. Detta gällerför närvarande studerande vid folkhögskollärarlinjen, handels- ochkontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen och vårdlärarlinjen. Ipropositionen föreslås att utbildningsarvodena skall infogas i studiestödslagenssystem av studiestöd och att hanteringen av ärenden om utbildningsarvoden skallflyttas från universitets- och högskoleämbetet till studiestödsmyndigheterna.Prövningen av ansökningarna avses bli lagd på vuxenutbildningsnämnderna.Regeringen bestämmer för vilka 1 1989/90. utbildningarutbiWningsarvode skall kunna beyiljas. Regeringen skall 1989/90:SfU23 också få bestämma medvilket belopp arvodet skall utgå. Utbildningsarvodet föreslås få behållasunder sjukdom och vid vissa andra typer av kortare ledigheter och den sjukpenninggrundandeinkomsten hållas vilande på samma sätt som gäller vid övriga former avstudiestöd. Arvodet föreslås vidare bli pensions- och semesterlönegrundande. Ändringarna föreslås träda i kraft . Propositionenhar inte föranlett några motioner. Utskottet har inte någon erinran mot deframlagda förslagen utan tillstyrker bifall till propositionen. Underår 1983 avskaffades den tidigare rätten till utbildningsarvode för studerandesom påbörjade utbildning på handels- och kontorslärarlinjen, industri- ochhantverkslärarlinjen eller vårdlärarlinjen (prop. 1982/83:100 bil. 10, UbU 27,rskr. Rätt till utbildningsarvode återinfördes fr.o.m. den 1 juli 1987för studerande på industri- och hantverkslärarlinjen. Avsikten rned attåterinföra utbildningsarvodet var att förbättra lärarsituationen inom deyrkesområden som hade svårt att rekrytera behöriga lärare (prop. 1986/87:100bil. 10, UbU 19, rskr. Fr.o.m. återinfördesutbildningsarvodet även för studerande på handels- och kontorslärarlinjen ochvårdlärarlinjen. Som skäl anfördes såväl jämstiilldhets- som rekryteringsskäl(prop. 1987/88:100 bil. 10, UbU 25, rski. Itvå motioner berörs situationen för lärare som genomgick de aktuellautbildningarna som utbildningsarvodena var avskaffade och somdärför ådrog sig studieskulder under utbildningen. begär imotion 51510 att centrala studiestödsnähmden ges i uppdrag att utreda hurdessji lärarkategorier skall kunna kompenseras för uteblivet utbildningsbidrag,och m.fl. begär i motion 51543 ett tillkännagivande om attstudieskulderna för dessa lärarkategorier bör avskrivas. Somovan framgått utgår studiestöd i form av utbildningsarvode för vissautbildningar av rekryteringjskäl. Som påpekas i motionerna togs arvodena bortav besparing;sskäl och återinfördes när det bedömdes nödvändigt förrekryteringen av studerande. Utskottet konstaterar att de studerande vid deaktuella lärarutbildningarna finansierade sina studierenligt då gällande regler, och utskottet anser inte att det finns anledning attnu gå in med åtgärder för att ändra finansieringsvillkoren för dessastuderandekategorier. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna SfSlOoch 51543. 1.beträffande lagförslagen att antar de i proposition 1989/90:133framlagda förslagen till 1. lag om ändring i studiestödsfagen (1973:349), 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2 3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring. 4. lag om ändring isemesterlagen (1977:480), 1989/90:SfU23 2. beträffande skuldsättning för vbsa utbildningaratt avslår motionerna 1989/90:Sf510 och1989/90:51543, I (fp, mp) 2 (vpk) Närvarande:Gullan (), (), (), (), (), Nils-Ölof Gustafeson (s), (), MaudBjörnemalm (s), (), (), (), RagnhildPohanka (mp), (), (), (vpk) och (). Skuldsättning för vissa utbildningar (mom. 2) BarbroSandberg (fp) och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Som ovan"och slutar med "och Sf543." bort ha följande lydelse: Avbesparingsskäl togs rätten till utbildningsarvode bort för studerandevid vissa lärarlinjer trots att varningar höjdes för att detta skulle återverkanegativt på rekryteringen. Så blev också fallet och rätten tillutbildningsarvode har därför återinförts. då utbildningsarvodeej utgick för de aktuella utbildningarna blev många studerande, som efter långtids yrkesarbete inom respektive arbetsområde vidareutbildade sig för att bl.a.fylla gymnasieskolans behov av kompetenta yrkeslärare, tvungna att finansierasina studier med studielån. Dessa lärare har således dragit på sigstudieskulder som lärare som genomgått de aktuella utbildningarna tidigareeller senare inte behövt göra. Enligt utskottets uppfattning bör de berördalärarkategorierna kompenseras för att de inte fått utbildningsarvode, ochregeringen bör låta utreda hur én sådan kompensation skall utformas. rRiksdagen 1989/90. deb att moment 2 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:SfU23 2.beträSande skuldsättning för vbsa utbildningar att med bifall till motion 1989/90:51510 och med anledning av motion 1989/90:51543 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Skuldsättning för vissa utbildningar (mom. 2) (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Som ovan"och slutar med "och 5f543." bort ha följande lydelse: Avbesparingsskäl togs 1983 rätten till utbildningsarvode bort för studerande vidvissa lärarlinjer. Såsom väl kunde förutses hade detta en negativ inverkan påmöjligheterna att rekrytera studerande till dessa linjer, och rätten tillutbildningäarvode har därför återinförts. då utbildningsarvodeej utgick för de aktuella utbildningarna blev många studerande tvungna attfinansiera sina studier med studielån. Dessa lärare har således dragit på sigstudieskulder som lärare som genomgått de aktuella utbildningarna tidigareeller senare inte behövt göra, och de bör därför av rättviseskäl enligt utskottetsuppfattning slippa att betala tillbaka sina studieskulder. Studieskulderna böri stället avskrivas. Det anförda bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 2. beträffande skuldsättning för vbsa utbildningar att med bifall till motion 1989/90:51543 och med anledning avmotion 1989/90;5f510 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 1 Förslag till 1989/90:SfU23 Lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973: 349)' dels att 1 kap. 1 §, 4kap. 3 §, 5 kap. 6 § samt 9 kap. 2 och 2 b §§ skall ha följandelydelse, delsatt det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 7 a kap., av följande lydelse. Statenlämnar studiestöd en- Staten lämnar studiestöd en- ligt denna lag i formav studie- ligt denna lag i form av studie hjälp, studiemedel, korttidsstu- hjälp, studiemedel, korttidsstu diestöd, internatbidrag och sär- diestöd, internatbidrag, särskilt skilt vuxenstudiestöd. Studiemedelfår ej beviljas för tid för vilken särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap.redan har beviljats. Beviljasstuderande särskilt vuxenstudiestöd för sådan tid för vilken den studeranderedan har beviljats studiemedel, får den studerande ej uppbära studiemedlenför . Har den studerande redan uppburit studiemedel för sådan tidgäller 7 kap. 20 §. Studiemedel får ej heller be- Studiemedelfår ej heller be viljas eller uppbäras för tid för viljas eller uppbäras för tid för vilken utbildningsarvode under vilken utbildningsbidrag under lärarutbildning, utbildningsbi- arbetsmarknadsutbildning eller drag under arbetsmarknadsut- utbildningsbidrag för doktoran- bildning eller utbildningsbidrag der utgår, om ej annat följer av för doictorander utgår, om ej bestämmelse som regeringen annat följer av bestämmelse meddelar, som regeringen meddelar. Studiemedel utgår inte för tid för vilken denstuderande fullgör tjänstgöring enligt värnpliktslagen (1941:967), lagen(1966:413) om vapenfri tjänst, civilförsvarslagen (1960:74) eller lagen (1980: 1021)om militär grundutbildning för kvinnor eller fullgör utbildning tillreservofficer. Lagen omtryckt 1987: 303 1989/90:SfU23 Bilaga Korttidsstudiestödför deltagande i utbildning som avses i 1 § utgår ej till studerande somuppbär studiehjälp, studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd ellerutbildningsbidrag för den tidsperiod som utbildningen pågår. Korttidsstudiestödför deltagande i utbildning som avses i 1 § utgår ej tillstuderande som uppbär studiehjälp, studieme del, särskilt vuxenstudiestöd, ut bildningsarvode eller utbild ningsbidrag för den tidsperiod som utbildningen pågår. Utbildnirigsarvodeutgår till studerande på de utbildningslinjer och tned de belopp som regeringenbestämmer. Utbildningsarvodeutgår för varje kalenderdag under sådan del av läsår under vilket en studerandebedriver studier. Utbildningsarvodeutgår enligt bestämmelserna i 5 § även för tid under vilken en studerande ärsjuk. Studerandehar rätt till utbildningsarvode vid såväl heltidsstudier som. deltidsstudier.Till deltidsstuderande utgår dock utbildningsarvodet endast om studiernabedrivs på minst halvtid. om omfattningen av de studier som kan ge rätt tilluibildningsarvode meddelas av regeringen eller den niyitdighet som regeringenbestämmer. Utbildningsarvodebeviljas efter ansökan. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1989/90:SfU23 Bilaga Ansökan ges in inom den tid och på det sätt sombestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Om detfinns särskilda skäl, får ansökan prövas även om den kommit in . Ärden studerande på grund av sjukdom helt oförmögen att bedriva studier under tidför vilken utbildningsarvode har beviljats, utgår arvode också undersjukdomstiden. Bestämmelserna i 4 kap. 28 och 31-35 §§ skall då tillämpas. Detförsta kalenderhalvåret under vilket en studerande bedriver studier somberättigar lill uibildningsarvode enligt detta kapitel utgår utbildningsarvodeendast för sådan sjukperiod som infaller efter det den studerande har påbörjatstudierna. Enstuderande har rätt att behålla utbildningsarvode vid t.ledighet för tillfällig vård av barn i samma omfattning som enligt 4 kap. 10-12§§ lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för räu till tillfälligföräldrapenning, 2. ledighet för fullgörande av uppdrag istuderandeorgantsa-tion under sammanlagt under ett kalenderår, 3. kortvarig ledighet för enskild angelägenhet avvikt och 4. ledighet för närståendevård i samma omfattning somenligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närsiåen-devård gällerför rätt till förmånerna. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1989/90:SfU23 Bilaga Minskning av utbildningsarvode Förstuderande som har lön eller annan ersättning kanutbildningsarvodet minskas enligt de närmare bestämmelser som meddelas avregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Omen studerande avbryter sina studier eller övergår till annan utbildningslinjeän sådan som avses i 1 §, får den studerande inte uppbära utbildningsarvode sombeviljats för tiden efter avbrottet eller övergången. Bestämmelsernai 4 kap. 37, 41 och 43 §§ skall tUlämpas på utbildningsarvode. Har någon uppburit studiestöd obehörigen eller medför högt belopp och har han insett eller bort inse detta, kan vad för mycketutgått genast återkrävas. Avbryter någon sina studier Avbryternågon sina studier skall första stycket tillämpas bt- skall första stycket tillämpas be träffande uppburet studiestöd träffande uppburet studiestöd som avser tiden efter avbrottet, som avser tiden efter avbrottet. Beror avbrottet på sjukdom Beror avbrottet på sjukdom skall studiestöd som den stude- skall studiestöd som den stude rande uppburit enligt 3 kap. 15- rande uppburit enligt 3 kap. 15- 19 §§, 4 kap. 28-35 §§ eller 19 §§, 4 kap. 2-3,5 §§ eller en- 7 kap. 17 § och de bestämmel- ligt 1 kap. 17'§ eller 7 a kap. ser som anges där ej återkrävas. 5 § och de bestämmelser som Detsamma gäller vid sådan le- anges där ej återkrävas. Det- dighet som avses i 3 kap. 31 §, samma gäller vid sådan ledighet 4 kap. 44 § och 1 kap. 17 a §. som avses i 3 kap. 31 §, 4 kap. 44 §, 7 kap. 17 a § och 7 a kap. 6 §. 2 Senaste lydelse 1989:201. Avser återkrav enligt första eller andra stycketstudiehjälp enligt 3 kap. till sådan studerande, som vid utbetalningstillfälletvar omyndig, åvilar betalningsskyldigheten den som då var den omyndigesförmyndare. 1989/90:SfU23 Bilaga På studielån enligt 3 kap., på studiemedel enligt 4 kap. och på särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. som återkrävs enligt första eller andra stycket utgår ränta frän den dag när medlen uppburits efter en räntesats som överstiger statens utlåningsränta. På andra former av studiestöd som återkrävs enligt denna paragraf utgår ränta enligt samma räntesats från den dag som infaller efter det beslut om återkrav fattats. Om det finns särskilda skäl kan den återbetalningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighet att betala räntan. På studielån enligt 3 kap., på studiemedel enligt 4kap., på särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. och på utbildningsarvode enligt7 a kap. som återkrävs enligt första eller andra stycket utgår ränta från dendag när medlen uppburits efter en räntesats som med tvåprocentenheter överstiger statens utlåningsränta. På andra former avstudiestöd som återkrävs enligt denna paragraf utgår ränta enligt samma räntesatsfrån den dag som infaller efter det beslut om återkrav fattats. Om detfinns särskilda skäl kan den återbetalningsskyldige befrias helt eller delvisfrån sin skyldighet att betala räntan. I samband med återkrav får också tas ut avgift föravisering enligt föreskrifter som regeringen meddelar. studerande som har uppburit studiestöd utgår nytt sAdant stödendast om 1. fastställtårsbelopp, som förfallit till betalning före det kalenderår som de nya studie medlen avser, har betalats, och 2. återkravmed stöd av 2 § av studielån enligt 3 kap., stu diemedel enligt 4 kap. eller sär skilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. har reglerats av den stude rande så att återkrav, som avser högst ett kalenderhalvår, kvar står oreglerat. Om det finns synnerliga skäl hinder av vad somanges i första studerande som har uppburit studiestöd utgår nytt .sådant stödendast om 1. fastställtårsbelopp, som förfallit till betalning före det kalenderår som de nya studie medlen avser, har betalats, och 2. återkravmed stöd av 2 § av studielån enligt 3 kap., stu diemedel enligt 4 kap., särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. el ler utbildningsarvode enligt 7 a kap. har reglerats av den stude rande så att återkrav, som avser högst ett kalenderhalvår, kvar står oreglerat. fårstudiestöd dock beviljas utan stycket. Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse 1988: 877. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 1989/90:SfU23 Bilaga Härigenom föreskrivs att punkt 12 av anvisningarnatill 32 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. 12.1Sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäicring, lagen(1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst omsjukpenningen grundas på inkomst, som hänför sig till tjänst och för sig ellertillsammans med annan sjukpenninggrundande inkomst uppgår till 6 000 kronoreller högre belopp för år. Till Intäkt av tjänst hänföres under nämndaförutsättningar också ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning tilllsmittbärare saml annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grundav försäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbeteeller på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenningförmåner oi:h vårdbidrag enligtlagen om allmän försäkring samt ersättning enligt lagen (1988: 1465) omersättning och ledighet för närståendevård utgör skattepliktig intäkt avtjänst, dock ej sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader. Korttidsstudiestödoch vuxenstudiebidrag enligt sludlestödii-lagen (1973: .349), utbildningsbidragför doktorander, timersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux), vidvuxenuv.-bildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och vidgrundläggande svenskundervisning för invandrare räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Korttidsstudiestöd,vuxenstudiebidrag och utbildningsarvode enligt studiestödslagen (1973:349),utbildningsbidrag för doktorander, timersättning vid grundutbildning för vuxna(grundvux), vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och vidgrundläggande svenskundervisning för invandrare räknas som skattepliktigIntäkt av tjänst. 'Senastelydelse 1989:430. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1989/90:SfU23 Dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, kontantarbetsmark- tillaga nadsstöd, statsbidrag motsvarande dagpenning från erkändarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd som lämnas till arbetslössom startar egen rörelse samt ersättning enligt 16 § lagen (1989:425) omsärskilda inskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare räknas somskattepliktig intäkt av tjänst. Dagpenningvid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Detsammagäller dagpenning och stimulansbidrag, vilka enligt av regeringen eller avstatlig myndighet meddelade bestämmelser utgå till deltagare iarbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. 3 Förslag till 1989/90:SfU23 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän "8 försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § och 11 kap. 2 §lagen (1962:381) om allmän försäkringi skall ha följande lydelse. 5§2 Den allmänna skall i samband med inskrivning av enförsäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen.1 fråga om en försäkrad som avses i 1 § första stycket skall kassan samtidigtfastställa den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst och, om inkomsten helteller delvis är att hänföra till anställning, dennes årsarbetstid. Sådanfastställelse skall också ske för försäkrad som avses i I § andra stycket såsnart anmälan om hans inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skallframgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställningeller till annat förvärvsarbete. a) närkassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstför hållanden, arbetstid eller andra omständigheter har undergått änd ring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenning ens storlek, b) närförtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pen sion ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades förmåga el ler möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, c) närdelpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, samt d) när tjänstepensionbeviljas den försäkrade. Ändringskall i fall som avses i första stycket a) inte ske förrän efter detförsäkringskassan fått kännedom om de ändrade omständigheterna. Ändring skall iannat fall ske så snart anledning lill ändringen uppkommit. Denfastställda sjukpenninggrundande inkomsten får ej i annat fall än som avses iförsta stycket b), c) eller d) sänkas under tid då den försäkrade 1 Lagen omtryckt l'>K2: 120. 2 Senaste lydelse UM9:2IK. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1989/90:SfU23 1. bedriver studier,för vilka 1. bedriver studier, för vilka han uppbär studiehjälp, studie- han uppbär studiehjälp, studie medel eller särskilt vuxenstudie- medel, särskilt vuxenstudiestöd stöd enligt studiestödslagen eller utbildningsarvode enligt (1973:349), studiestöd enligt la- studiestödslagen (1973:349), gen (1983:1030) om särskilt studiestöd enligt lagen vuxenstudiestöd för arbetslösa (1983:1030) om särskilt vuxen- eller bidrag enligt förordningen studiestöd för arbetslösa eller (1976:536) om utbildningsbi- bidrag enligt förordningen drag för doktorander, (1976:536) om utbildningsbi drag för doktorander, 2. genomgår grundutbildning för vuxna (grundvux),vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) eller grundläggandesvenskundervisning för invandraie och uppbär timersättning för studierna, 3. är inskriven vid eller efterförmedling av en arbetsmarknadsmyndighet genomgår yrkesutbildning, 4. är gravid och avbryter eller inskränker sittförvärvsarbete tidigast före barnets födelse eller den beräknadetidpunkten härför, 5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete förvård av barn, om den försäkrade är föräldei till barnet eller likställs medförälder enligt I § lagen (1978:410) om rätt lill ledighet för vård av barn,m.m. och barnet inte har fyllt . Motsvarande gäller vid adoption av barnsom ej fyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt alt adopteradet, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sinvård. Fören försäkrad som avses i tredje stycket 1 skall , vid sjukdomunder utbildningstiden, beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundandeinkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbetesom den försäkrade kan antas fä under denna lid. Om därvid den sjukpenninggrundandeinkomsten helt eller delvis är alt hänföra till anställning, skallårsarbetstiden beräknas på grundval av enbart del antal arbetstimmar som denförsäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbete . Fören försäkrad som avses i 10 c § första stycket I eller 2 skall dock understudieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbärstudiesocial förmån som anges i tredje stycket I, sjukpenningen beräknas på densjukpenninggrundande inkomst som följer av första - tredje styckena, omsjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggrundandeinkomsten enligt fjärde stycket. 2§3 Med inkomst av anställning avses den lön i pengar ellerskattepliktiga naturaförmåner, som en försäkrad har fått såsom 3 Senaste lydelse I'««;I4(>6. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1989/90:SfU23 arbetstagarei allmän eller enskild tjänst. Till sådan inkomst räknas ° dock inte från en ochsamme arbetsgivare utgiven lön som ej uppgått till . Ifråga om arbete som har utförts utomlands bortses vid beräkningen avpensionsgrundande inkomst från sådana lönetillägg som betingas av ökade levnadskostnaderoch andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet. Såsom inkomst avanställning anses även a) sjukpenning enligt denna lag eller lagen (1976:380)om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgår enligt annanförfattning eller på grund av regeringens förordnande, i den mån ersättningenträder i stället för försäkrads inkomst såsom arbetstagare i allmän ellerenskild tjänst, b) föräldrapenningförmåner, c) vårdbidrag enligt 9 kap. 4 §, i den mån bidragetinte är ersättning för merkostnader, d) dagpenning frånerkänd arbetslöshetskassa, e) kontantarbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, f) utbildningsbidragunder arbetsmarknadsutbildning och yrkes inriktad rehabilitering i form av dagpenning, g) korttidsstudiestöd och g) korttidsstudiestöd,vuxen- vuxenstudiebidrag enligt studie- studiebidrag och utbildnings- stödslagen (1973:349), arvode enligt studiestödslagen (1973:349), h) delpension enligt lagarna (1975:380) och(1979:84) om delpensionsförsäkring,