bet · GD01SfU21 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt propositionen behövs hög handlingsberedskap och ett nära samarbetemellan dels AMS och SFV, dels arbetsförmedlingen, fackliga organisationer ocharbetsgivare på orten och de kommunala organ som är engagerade iflyktingmottagandet. Utskottet förutsätter att den helhetssyn påflyktingmottagandet och den ökade samverkan som propositionen syftar till kommer att S 10 genomslag i det praktiska arbetet med att inlemma flyktingarna i samhället och arbetslivet.Föredragande statsrådet har hänvisat till att 1989/90:SfU21 hon och arbetsmarknadsministernnoga kommer att följa utvecklingen och beakta behovet av särskilda åtgärder. Omdet skulle visa sig att den samverkan mellan främst den lokalaarbetsförmedlingen och kommunerna, som är en förutsättning för att snabbtkunna bereda flyktingarna arbete, inte fungerar tillfredsställande utgårutskottet från att även åtgärder av den art som föreslås i motion 5f55 övervägsvid den uppföljning som skall ske. Syftet med motionen i denna del får med detanförda anses tillgodosett. Ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet Nuvarandesystem för ersättning till kommunerna för flyktingmottagande innebär attkommunerna får ersättning för de faktiska kostnaderna för sådan ekonomiskhjälp som enligt socialtjänstlagen lämnats till flyktingar och andrautlänningar som beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl samt tillflyktingens make eller maka och hemmavarande ogifta barn under 18 år.Ersättning utgår under det år uppehållstillstånd beviljats samt . Vidare utgår ett schablonbidrag för varje mottagen flykting tillkommuner som träffat överenskommelse med SFV om flyktingmottagande. för den som fyllt och . för den somär yngre. Om en asylsökande befinner sig i en kommun i väntan på arbets- ochuppehållstillstånd utgår bidrag för asylsökande med . ochför den som är yngre med . När den asylsökande beviljasuppehållstillstånd utgår ytterligare . Vid sidan omdessa ersättningar utgår ett statsbidrag för grund-sfi från (). Kommunerna kan också tilldelas särskilda bidrag från SFV för insatser avprojektkaraktär som i första hand syftar till att flyktingar snabbare skall kunnafå en egen försörjning. Särskilda bidrag får dessutom lämnas av SFV för vissaandra speciella ändamål såsom insatser för flyktingar med särskilda behov ellersamarbetsprojekt mellan olika kommuner. SFV ersätter också kommunerna lörkostnader för genomgångsbostäder. Kommunersom träffat överenskommelse med SFV om flyktingmottagande får dessutom ettschablonberäknat bidrag som skall täcka vissa andra kostnader för mottagandet. Ipropositionen föreslås att nuvarande ersättning för ekonomiskt bistånd till flyktingar och huvuddelen av övriga bidrag till kommuner na läggs samman i en schabloniserad engångsersättning som lämnas med . för flyktingar som fyllt och . Beloppen som utgår från prisnivån vid ingången av avses räknas upp med hänsyn till bl.a. kostnadsutveck lingen. Halvt schablonbelopp lämnas till den kommun som först tar emot flyktingen och gör en plan för hans eller hennes introduktion. Om flyktingen bor kvar i kommunen får kom munen ytterligare ett halvt schablonbelopp. Ersättningen skall bl.a. täcka genomsnittlig bostadskostnad och genomsnittlig kost- ., nad för grund- ochpåbyggnads-sfi. Ersättningen skall kunnautgå för mottagning av s.k. kvotflyktingar, 1989/90:SfU21 konventionsflyktingar,krigsvägrare, de factoflyktingar och utlänningar som fått uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Ersättning skall också kunna utgå för andra utlänningar somplacerats ut från invandrarverkets förläggningar till en kommun.Schablonersättning bör vidare i princip kunna lämnas för alla som fåruppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en person som mottagits somflykting, under förutsättning att den anhörige anlänt från det attden först anlände togs emot i en kommun. Omen flykting som tagits emot i en kommun flyttar till en annan kommun inom sexmånader föreslås i propositionen att den nya kommunen skall erhålla dels denhälft av schablonbeloppet som inte utbetalats till den första kommunen, delsytterligare ett halvt schablonbelopp. Om flyttningen skett efter sex månaderskall den nya kommunen kunna få ett halvt schablonbelopp om flyttningen skerinom 1 1/från mottagandet i den första, kommunen. I båda fallen utgesbeloppen under förutsättning att flyktingen bor kvar i dennya kommunen. Kommunersom träffat överenskommelse med invandrarverket om mottagande skall också få engrundersättning motsvarande schablonersättningen för tre vuxna flyktingar försin basorganisation. Vidareföreslås i propositionen att ersättning skall lämnas för faktiska kostnaderför vård av ensamma flyktingbarn som sker med stöd avsocialtjänstlagen eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. under den allmänna motionstiden väckta motionen 51605 av m.fl.yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att moderata samlingspartiet underflera år föreslagit en liknande ersättningsmodell som den som föreslås ipropositionen. Med hänsyn till att motionen är tillgodosedd med propositionensförslag bör den enligt utskottets uppfattning inte föranleda någon särskildåtgärd. BengtWesterberg m.fl. begär i motion 5f610 yrkande 23 ett tillkännagivande om enuppluckring av det nuvarande mottagningsmonopolet så att flyktingar som fåttuppehållstillstånd kan tillåtas att röra sig till de arbeten och bostäder somde själva ordnat. Liknande tankegångar framförs i motion 5160 av MariaFxissner m.fl. I yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande om attflyktingar som har arbets-och uppehållstillstånd bör uppmuntras att själva sökaarbete och bostad. 1 yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att det vid sidanom det kommunala mottagningssystemet bör finnas alternativa vägar att komma ini det svenska samhället och att regeringen bör lägga fram förslag om enuppluckring av det nuvarande mottagningsmonopolet. Utskottetvill erinra om att det inte finns något hinder för flyktingar med uppehålls-och arbetstillstånd att på egen hand eller med hjälp av arbetsgivare ordnabostad och arbete. Sådana initiativ bör givetvis tas till vara och uppmuntras.Problemen är att alltför få erbjudan- den omarbete och bostad ges flyktingarna utanför den kommunala 1989/90:SfU21mottagningsverksamheten. Motionerna Sf610 yrkande 23 och 5160 yrkandena2 och 3 får med det anförda anses besvarade. Frågan om ersättning i anknytningsfallen tas upp i tvåmotioner. I motion 5157 av m.fl. yrkande 5 begärs att möjlighetenatt få schablonersättning för en anhörig som sökt uppehållstillstånd skallutsträckas till från det att flyktingen tagits emot i en kommun. Imotion 5159 av m.fl yrkande 7 begärs ett tillkännagivande omatt tidsfristerna för schablonersättning för anhöriga måste vara flexibla. Enligt propositionen bör tidsgränsen vara densamma föralla anhöriga. Tvåårsgränsen har föreslagits med utgångspunkt i den tid detnormalt tar för en flykting att etablera sig och bli självförsörjande iSverige, och anhöriga som kommer efter den tidens utgång bör i principbehandlas på samma sätt som invandrare som får uppehållstillstånd på grund avsin anknytning till andra invandrare eller svenskar. Utskottet anser att dennaavgränsning är rimlig och avstyrker bifall till motionerna 5f57 yrkande 5 ochSf59 yrkande 7. kan en flykting erhålla socialbidrag förhemutrustning om han saknar egna medel för detta. I propositionen föreslås attalla flyktingar som tas emot i kommunerna skall i stället för bidrag erbjudasett lån till hemutrustning från den tidpunkt då det nya ersättningssystemetgenomförs. En närmare utredning om utformning och administration av en sådanlåneform pågår inom , ln skall kunna utgå till flyktingar somfyllt och som tillhör den personkrets lör vilken kommunerna fårersättning. Lånet bör vara ränte- och amorteringsfritt under i vart fallintroduktionstiden. För flyktingar som av olika skäl kan komma ibetalningssvårigheter bör det finnas möjligheter till anstånd. För lånet börockså gälla tämligen generösa regler för avskrivning för bl.a. äldreflyktingar, personer med bestående nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdomeller handikapp och personer som utvandrar. I motion 51605 av m.fl. yrkande 8 begärs ettförslag från regeringen om att flyktingarna skall kunna erhålla bosättningslåni stället för att helt hänvisas till bidrag vid bosättningen. i motion 51610 yrkande 26 och m.fl. i motion 5160 yrkande6 begär att utrustningsbidraget skall omvandlas till lån. m.fl.begär i motion 5157 yrkande 4 att möjligheter till bostadslån skall ges äventill svenska ungdomar för att undvika att man uppfattar lånen till flyktingarnasom en särbehandling. I propositionen har framhållits att det finns betydandeskillnader mellan kommunerna i bedömningen av hur stort belopp som behövs för hemutrustning. Den som börjar arbeta direkt efter utflyttningen från förläggning till en kommun har som regel små möjligheter att få socialbidrag till hemutrustning, medan den som inte arbetar i regel får ., I vissa kommuner tillämpas dessutom olika riktlinjer för flyktingaroch andra personer som behöver bistånd till hemutrustning, 1989/90:SfU21 vilketkan bidra till att skapa negativa attityder mot flyktingar. Ett lån tillhemutrustning innebär att flyktingen ges ett ökat personligt ansvar ochförtroende och får frihet att välja på vilken nivå han eller hon vill utrustasin bostad. Utskottet delar denna uppfattning och anser att vad som anförts ipropositionen tillgodoser syftena med motionerna 51605 yrkande 8, Sf610 yrkande26 och 5f60 yrkande 6. Såvitt gäller yrkandet i motion 5157 yrkande 4 anserutskottet att motionärerna kan återkomma i frågan i annat sammanhang, ochutskottet avstyrker bifall till motionen. Ersättning för kostnader för handikappade flyktingar m.m. Enligt nuvarande system ersätter staten kommunerna förkostnader för socialbidrag som utges till flyktingar som vid tiden föruppehållstillstånd var eller som inte kan försörja sig på grund avsjukdom eller handikapp, som förelåg vid ankomsten till eller som harsamband med situationen som flykting. Först när flyktingen blir svenskmedborgare upphör ersättningsrätten. I propositionen föreslås att denna princip för ersättningbör gälla även i fortsättningen. Vidare föreslås att ersättning även skallkunna lämnas för kommunernas kostnader för social hemhjälp och fårdtjänst. Fördessa kategorier av flyktingar skall ett halvt schablonbelopp utges vidinflyttningen till kommunen. Efter prövning i varje enskilt fall bör det enligtpropositionen också finnas möjlighet för kommunerna att erhålla ersättning förvissa typer av extraordinära kostnader. Sådana kostnader kan vara att kommunernavidtar särskilda kostnadskrävande åtgärder för att få fram fler bostäder tillflyktingar, kostnader för tolkar vid mottagning av ny flyktinggrupp ellerkostnader för åtgärder för ett mycket stort antal flyktingar under kort tid.Bidrag bör också kunna lämnas till kommuner som har betydande merkostnadertill följd av att man tagit emot flyktingfamiljer med många minderåriga barn,eller särskilt resurskrä-vande flyktinggrupper, t.ex med stor andelanalfabeter. I motion S1633 av och ,vilken väckts under den allmänna motionstiden, framhålls att handikappade invand rare och flyktingar kan bli kvar på flyktingförläggningar därför att kommunerna är ovilliga att ta emot dem. Motionärerna understryker att oviljan hos kommunerna att ta emot dessa flyktingar beror på att kommunerna får svara för de extra kostnaderna i form av bistånd med fårdtjänst, hemtjänst m.m. Motionärerna begär ett tillkän nagivande om behovet av åtgärder för flyktingarna i fråga. son m.fl. begär i motion Sf53 yrkande 3 ett tillkännagivande om att det är oerhört viktigt att rehabiliteringen av handikappade flyktingar star tar så tidigt som det över huvud laget är möjligt, eftersom det finns handikapp som efter en kortare eller längre tids rehabilitering inte utgör hinder för arbete. För att denna grupp skall , . komma utpå arbetsmarknaden bör slå fast att först när en rehabiliteringvisat sig omöjlig skall kommunerna garanteras konti- 1989/90:SfU21 nuerligtstöd för utgifter i enlighet med socialtjänstlagen. Även m.fl.framhåller i motion 5160 yrkande 7 vikten av tidiga rehabiliteringsinsatser.Motionärerna menar att det särskilda bidraget för handikappade bör ges i formav ett påslag till schablonbidraget för att undvika extra administration. Dettaskulle ge kommunerna större incitament att öka rehabiliteringsinsatserna. Detär också rimligt att ersättningen omprövas regelbundet. Motionärerna avvisarsåledes propositionens modell för ersättning beträffande handikappadeflyktingar. 1 motion Sf57 av m.fl. yrkande 3 framhålls attvissa flyktingar erfarenhetsmässigt behöver på sig för attanpassa sig till en ny tillvaro i . Detta kan gälla tortyroffer ochandra flyktingar med psykiska eller psykosomatiska störningar samt analfabeter.Om kommunerna inte garanteras tillräcklig ersättning för dessa flyktingar finnsdet enligt motionärerna en risk för att de kan bli en restgrupp påförläggningarna. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att extraersättning skall utgå i dessa fall till kommunerna. Även om utskottet till fullo kan instämma i vikten av attrehabiliteringsinsatser kommer till stånd möjligt, ser utskottet enfara med att tvinga fram rehabiliteringsinsatser genom en fördröjd utbetalningav ersättning för handikappade flyktingar. Kommunmottagandet bygger påfrivillighet från kommunernas sida. Redan det förhållandet att kommunerna i daginte får täckning för alla kostnader för handikappade flyktingar har medförtsvårigheter att förmå kommunerna att ta emot dem. Utskottet kan sålunda intebiträda förslaget i motion Sf53 yrkande 3. Med hänsyn till att det kanföreligga avsevärda skillnader i kostnader för olika grupper handikappade, somkan vara svåra att förutse när kommunplaceringen sker, kan utskottet av sammaskäl inte heller biträda yrkandet i motion 5f60 yrkande 7 om ett tillägg tillschablonbidraget när en kommun tar emot en handikappad flykting. Utskottettillstyrker sålunda bifall till propositionens förslag om ersättning förhandikappade flyktingar, vilket tillgodoser syftet med motion Sf633. Vad avser ersättningen för extra kostnader visar motionSf57 på att det även beträ&nde andra flyktingar än sådana som bedöms somhandikappade kan föreligga problem med att förmå kommunerna att ta emot dem.Bidrag för extraordinära kostnader skall enligt propositionen ges tillbetydande strukturella merkostnader vid flyktingmottagande eller tillbetydande merkostnader till följd av att man tagit emot flyktingfamiljer medmånga minderåriga barn eller särskilt resurskrä-vande flyktingar, t.ex. sådanamed en stor andel analfabeter. Prövningen bör enligt propositionen vararestriktiv. Utskottet är nu inte berett att tillstyrka en sådan utvidgning aversättningsrätten som åsyftas i motion Sf57 yrkande 3 men anser att regeringeni detta hänseende noga måste följa utvecklingen. Utskottet kommer nedan attnärmare beröra detta i samband med förslaget i propositionen om en uppföljningav det nya systemet, Asylsökandei kommuner m.m. l989/90:SfU2l För asybökande och andra utlänningar som vistas i enkommun i väntan på beslut om uppehållstillstånd utgår ersättning för biståndsom lämnats enligt lagen om bistånd åt asylsökande m.fl. Ersättning lämnasvidare för kostnader för asylsökande barn som fått vård enligt socialtjänstlageneller lagen om vård av unga, kostnader för transporter av asylsökande tillutredningsslussar och förläggningar och kostnader för asylsökandes hemresor ivissa fall. SFV ersätter också kommunerna för kostnader för genomgångsbostädertill asylsökande och för vissa extraordinära kostnader. Kommunerna erhåller dessutom ersättning med ettschablonbelopp för varje asylsökande som tas emot i en kommun under väntetid. I propositionen föreslås att ersättning för bistånd tillasylsökande skall lämnas enligt samma principer som . Schablonersättningenbör dock tas bort. Lagen utvidgas till att gälla även för utlänning som fåttuppehållstillstånd men som alltjämt vistas på en statlig förläggning förasylsökande eller tillfålligt i en kommun i avvaktan på placering. m.fl. begär i motion Sf56 yrkande 3 attkommuner som tar emot asylsökande i väntan på plats på förläggning skall kunnafå ersättning för kostnader för t.ex. tolkar, olika personalinsatser frånsocialsekreterare och flyktingsamordnare. Motionärerna anser att det börövervägas hur kommuner, som har en omfattande verksamhet i avseende påasylsökande, kan få ersättning lör dessa extraordinära kostnader och de begärett tillliännagivande härom. m.fl. yrkar i motion 5157 yrkande 6avslag på förslaget om att asylbistånd skall ges till flyktingar med uppehålls-och arbetstillstånd när de vistas tillfålligt i kommun i avvaktan på placering.Enligt motionärerna bör i dessa fall utgå bistånd enligt socialtjänstlagen. När nuvarande schablonersättning till kommunerna förmottagande av asylsökande infördes skedde detta mot bakgrund av att deasylsökande normalt skulle tas om hand i en kommun iväntan på ett beslut i tillståndsärendet. Enligt propositionen är närhuvudprincipen är att de asylsökande skall tas emot på en förläggning och såockså sker beträffande flertalet kommunernas kostnader för personal ochsärskilda insatser för asylsökande ringa i flertalet kommuner. Merparten avasylsökande som vistas i en kommun får tillstånd på sådaita grunder som gerkommunen ersättning i form av schablonersättning när tillstånd har beviljatsoch därmed ersättning för de introduktionsåtgärder som kan ha vidtagits redanunder väntetiden. På grund härav och då möjligheterna för att i särskildordning ersätta kommuner för extraordinära kostnader kommer att finnas kvarbiträder utskottet propositionens förslag i denna del och avstyrker bifall tillmotion Sf56 yrkande 3. Utskottet utgår därvid från att behovet av ersättningför extraordinära kostnader fortlöpande följs upp. Förslagetom att asylbiståndslagen skall vara tillämplig även beträf- , fandesådana flyktingar som väntat på uppehålls- och arbetstillstånd i en kommun,och som tillfålligt finns kvar där när sådana tillstånd ges, 1989/90:SfU21 ärföranlett av att någon schablonersättning inte skall utgå för dem så länge deinte erhåUit fast anknytning till en kommun. Utskottet förutsätter att det idessa fall kommer att röra sig om en innan kommunmottagandesker eller flyktingen bereds möjlighet att vänta på en kommunplats på någon avinvandrarverkets förläggningar. Utskottet kan således biträda propositionen idenna del, men viU erinra om behovet av en fortlöpande uppföljning avutvecklingen. Skulle det visa sig att asylbiståndet i fråga behöver utges underlängre tider för flyktingar med uppehålls- och arbetstillstånd, som befinnersig i en kommun, finns det anledning till förnyade överväganden omasylbiståndet är en lämplig ersättningsform. Motion Sf57 yrkande 6 får därmedanses tillgodosedd. m.fl. begär i motion 5160 yrkande 1 etttillkännagivande om att flyktingar skall ha rätt att bo utanför förläggningari avvaktan på uppehålls- och arbetstillstånd. De begär också i yrkande 8 etttillkännagivande om att lagen om bistånd till asylsökande skall utvärderas isyfte att lagen konstrueras så att den tillgodoser de speciella behov avbistånd som sådana asylsökande kan få som vistats i landet . För asylsökande gäller i princip att de bör vänta påuppehållstillstånd på invandrarverkets förläggningar. Asylbistånd utanförförläggning utges därför endast till asylsökande som har nära anknytning kommun eller har andra skäl att vistas i en kommun. Det ligger i sakensnatur att få flyktingar har möjlighet att själva finansiera sitt uppehällemedan de väntar på uppehålls- och arbetstillstånd. Av praktiska skäl måste deockså finnas tillgängliga för utredning och förhör beträffande rätten att fåstanna i landet. En bidragande orsak till att asylbiståndet utformats fråndessa utgångspunkter är att tillgängliga bostäder i första hand bör ges tillpersoner med uppehållstillstånd. Utskottet är inte berett ändra på den ordningsom gäller och avstyrker med det anförda bifall till motion 5160 yrkande 1.Utskottet, som utgår från att regeringen och invandrarverket fortlöpande följerutvecklingen av tiderna för handläggningen av asylärenden och vidtar deåtgärder som behövs att korta ner dessa i enlighet med den målsättning somlagts fast, anser inte heller att någon åtgärd med anledning av yrkande 8 imotion 5f60 är påkallad. Utbetalningsregler och administration av det nyaersättningssystemet I propositionen föreslås att SFV som ansvarig statligmyndighet skall svara för ersättningssystemet i sin helhet. Kommunerna behöverdärmed endast vända sig till en myndighet för utbetalning av ersättningar.Utbetalningarna av de olika delarna av schablonbeloppen bör ske kvartalsvis iefterskott. Avsikten är att regeringen efter samråd med kommunförbundet föreskrifter om utbetalnings- 2 1989/90. regler ien statsbidragsförordning. Vad gäller vissa delar av ersättnings- 1989/90:SfU21 systemetbör det dock kunna delegeras till SFV att utfårda närmare föreskrifter omansökningsförfarande och utbetalningsregler. Utskottet behandlar i detta sammanhang motion SföO yrkande5 av m.fl., vari motionärerna begär ett tillkännagivande om attsocialförvaltningen inte bör vara utbetalare av ekonomiskt bistånd tillflyktingar och invandrare. Motionärerna motiverar detta med att biståndet lättkan uppfattas som ett socialbidrag och på så sätt försämra mottagarenssjälvuppfattning och omgivningens attityder till invandrarna. Utskottet har förståelse för motionärernas synpunkter ochser gärna att kommunerna prövar andra utbetalningformer när det gäller biståndtill flyktingar och asylsökande. Med hänsyn till att det är en kommunalangelägenhet hur administrationen av ersättningarna ordnas påkallar motionSf60 yrkande 5 inte något tillkännagivande till regeringen. Det nya ersättningssystemet föreslås i propositionen trädai kraft . För att snabbt kunna avveckla administrationen avdet gamla ersättningssystemet, som utan särskilda övergångsbestämmelser vidikraftträdandet skulle omfatta flyktingar som mottagits i en kommun under åren19881990, förordas i propositionen att ersättningsrätten enligt nuvarandesystem på lämpligt sätt schabloniseras bl.a. på basis av kommunernas kostnaderunder . Hänsyn bör härvid kunna tas till särskilda förhållanden ienskilda kommuner. Utbetalningarna av den framräknade ersättningen kan sedanfördelas på de två därpå följande budgetåren. Den närmare utformningen avövergångsreglerna bör fastställas av regeringen efter samråd med kommunförbundet,som ställt sig bakom den föreslagna principiella modellen för avveckling avnuvarande system. I motion 5153 av yrkande 1 begärs etttillkännagivande om att övergångsbestämmelserna för kommunersättningen bör utformasså att alltför stora skevheter mellan sådana kommuner som är generösa isina avtal och andra kommuner begränsas. Mot bakgrund av vad som anförts i propositionen omhänsynstagande till särskilda förhållanden i vissa kommuner och samråd medkommunförbundet förutsätter utskottet att frågor av det slag som motionärernafört fram kommer att tas upp i det fortsatta arbetet med att utformaövergångsbestämmelser. Någon åtgärd med anledning av motion Sf53 yrkande 1 ärenligt utskottets uppfattning inte påkallad. 1 propositionen framhålls att det nya ersättningssystemetinnebär en stor frihet för kommunerna att använda ersättningarna för olika ända mål. Verksamheten kommer att styras av att man anger så preciserade mål för den som möjligt. Särskilda resurser föreslås avsättas för upp följning och utvärdering av det nya systemet. Uppföljningen skall avse såväl måluppfyllelse som effekter på kostnadsfördelningen mellan stat På den statliga sidan skall SFV ha huvudansvaret /90:SfU21uppföljningen. har också redovisat ett intresse av att aktivtmedverka i uppföljningsarbetet och föredragande statsrådet utgår från attuppföljning sker i varje kommun. Vidare bör AMS följa upp resultaten avarbetsmarknadspolitiska åtgärder och SÖ av svenskundervisningen.