bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening ärodlingen av vallväxtfrö viktig för den inhemska växtförädlingen. Den odling somhär diskuteras är också viktig bl.a. från beredskapssynpunkt, miljösynpunkt ochsom alternativ till spannmålsodling. Enligt vad utskottet erfarit harjordbruksnämnden påbörjat en översyn av beredskapslagringen av bruna bönor.Utskottet utgår från att odlingen av bruna bönor och vallfröodlingen kommer attomfattas av de överläggningar som aviseras i propositionen angåendefördelningen av medel som motsvarar inomramsmedlen. Det kan tilläggas att brunabönor i likhet med andra prisreglerade grödor också omfattas av detarealbaserade inkomststöd som föreslås utgå . Med det anförda anser utskottet att motionerna Jo57 ochJo97 yrkande 8 är i huvudsak tillgodosedda. Samma bedömning gäller motionernaJo63 och Jo77 yrkande 15. Den interna marknadsregleringen för fodermedel som inteomfattas av spannmålsregleringen bör enligt propositionen avskaffas den 1 juli1991. Utskottet tillstyrker detta förslag. Möjligheten att ta ut en tillverkningsavgift på stärkelsetillverkad av annan råvara än fabrikspotatis avskaffas . Detriksdagsbeslut som innebär att potatis skall vara prioriteradråvara vid tillverkning av konsumtionssprit upphävs . Dagenssystem med en rabattering av svensk stärkelse som används för tekniska ändamålbibehålls i avvaktan på EG/EFTA- och GATT-förhandlingarna. Kostnaden skallbetalas med budgetmedel. Den arealavgift som tas ut på all mat- ochfabrikspotatisodling överstigande 0,5 ha avskaffas, liksom den leveransavgiftsom tas ut från producenten för den potatis som levereras till stärkelsefabrikeller bränneri. I de områden där fabrikspotatis odlas finns enligtjordbruksministern goda förutsättningar för en anpassning och omställning avproduktionen. En anpassning bör inte heller öka miljöbelastningen. Motionerna 1989/90:JoU25 I partimotionerna Jo6S (vpk) och Jo77 (c) framhålls värdetav en fortsatt fabrikspotatisodling från olika synpunkter (yrkandena 23 resp16). Odlarna bör ha rätt att leverera potatis till sprittillverkning till ettpris som motsvarar stärkelsepriset för vete. En viss övergångstid kan behövas.Liknande synpunkter framförs i motionerna Jo59 (s) yrkandena 1 delvis och2, Jo64 (m, fp), Jo70 (m), Jo71 (m), JoS9 (c) yrkande 3 delvis, Jo98 (m)yrkande 7 delvis och Jo264 (m) delvis. I motionerna Jo203 (m) och Jo216 (c) framställs yrkandenangående bibehållet gränsskydd för stärkelse. En grundtanke bakom förslagen om avreglering av jordbruketär att råvarorna skall konkurrera på lika villkor utan statliga regleringar.Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att frångå regeringens förslag omavveckling av marknadsregleringen. Utskottet delar emellertid motionärernasuppfattning att fabrikspotatisodlingen är viktig från flera olika synpunkter.Potatisen odlas till stor del på lätta, sandhaltiga jordar där denna produktionhar fördelar bl.a. från miljösynpunkt. Fabrikspotatisen är också värdefull medhänsyn till att den ger ett användningsområde för potatis av lägre kvalitet ochdärmed indirekt främjar odlingen av högkvalitativ matpotatis. Dessutom utgörden en bas för potatisutsädesodlingen i . Vidare pågår en lovandeproduktutveckling inom näringen. Enligt utskottets mening finns det starka skälsom talar för att potatis även i fortsättningen utgör en konkurrenskraftigråvara vid tillverkningen av konsumtionssprit. Med dessa uttalanden bör syftetmed motionerna Jo59 yrkande 1 delvis och yrkande 2, Jo64, Jo68 yrkande 23,Jo70, Jo71, Jo77 yrkande 16, Jo89 yrkande 3 delvis, Jo98 yrkande 7 delvis ochJo264 (delvis) anses tillgodosett. Motionerna Jo203 och Jo216 får anses tillgodosedda genomregeringens förslag om bibehållet system för rabattering av svensk stärkelsesom används för tekniska ändamål. Den administrativa prissättningen på sockerbetoravskaffas. Även regle ringen av betarealen slopas. Enligt jordbruksministern är det viktigt att den svenska sockerproduk tionen är konkurrenskraftig. En strukturrationalisering av sockerbru ken är därför nödvändig. En avreglering bör inte innebära någon nämnvärd minskning av betodlingen. Med hänsyn till de relativt stora överskott av socker som producerats är det dock nödvändigt med en viss minskning av produktionen. Den bör liksom kunna upprätthållas på en relativt hög självförsörjningsgrad. En viss import förutsätts dock även i fortsättningen komma till stånd. Motionerna 1989/90:JoU25 Enligt motion Jo59 (s) yrkande 1 delvis och yrkande 3 ärdet viktigt att skapa alternativa sysselsättningsmöjligheter och en socialtacceptabel strukturomvandling inom sockerproduktionen i östra . Medelför omställningsåtgärder bör ställas till förfogande vid ert eventuellnedläggning av Karpalund. 1 partimotionen Jo77 (c) yrkande 17 anförs att odlarna ochindustrin .själva bör ansvara för planering och kontraktering av odlingen dåregleringen avskaffas. Gränsskyddet bör ligga på ungefår samma nivå som i EGför att ge likvärdiga konkurrensförhållanden. Gränsskyddet bör leda till attden svenska odlingen vid normalskörd motsvarar av den svenskakonsumtionen. En oförändrad sockerbetsareal i nordöstra , ,län, och är regionalpolitiskt motiverad. Om industringenomför en centralisering bör transportbidrag utgå i ökad omfattning. 1 motion Jo89 yrkande 3 delvis framhålls att odlingen avsockerbetor i bör hållas oförändrad. 1 motion Jo96 (c) understryks behovet av ett effektivtgränsskydd för sockerbetsodlingen. Den nuvarande produktionskvoten böruttryckas i ton i stället för hektar, vilket innebär en anpassning till EG:sterminologi. Sockerproduktion utöver kvoten får avsättas utan prisgaranti.Möjligheter att exportera svenskt socker måste finnas. Medelstilldelningentill sockerbruken på och bör godkännas (yrkandena 1 4). 1 motion Jo97 (c) yrkande 7 hemställs att sockerbruket iMörbylånga skall garanteras fortsatt drift. 1 motion Jo98 (m) yrkandena 7 delvis och 8 anförs attodlingen av bl.a. sockerbetor är en viktig bas för jordbruk och sysselsättningi . De grödor som nämns (sockerbetor, oljeväxter och potatis) ärockså viktiga från miljösynpunkt. Produktionsmålet bör vara fullsjälvförsörjning. Yrkanden om sockerbetsodlingen har även framställts i defristående motionerna Jo222 (c) yrkande 2, Jo213 (m), Jo218 (s, m, fp, c),Jo228 (m), Jo229 och Jo264. 1 stor utsträckning överensstämmer dessa motionermed följdmotionerna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om avskaffandeav sockerregle ringen. Härigenom blir prisbildningen och produktionens storlek en fråga för marknaden att lösa. Sockernäringen bör ges möjlighet att utvecklas och göra nödvändiga strukturrationaliseringar. Enligt utskot tets mening är det också viktigt att forskning och utveckling av produkter med sockerbetor som bas kan fortsätta. Som framgår av propositionen behöver en avreglering med bibehållet gränsskydd inte innebära någon minskning av produktionen. Omställningen bör därför inte vålla några egentliga problem. Utskottet förutsätter dock att den internationella situationen och utvecklingen på export- och importom- (q rådetföljs med uppmärksamhet med hänsyn bl.a. till de skillnader i fråga omgränsskydd m.m. som föreligger mellan och EG. När 1989/90:JoU25 det gällerbehovet av regional- och arbetsmarknadspolitiska insatser hänvisar utskottettill vad som anförs i propositionen om åtgärder för att underlätta anpassningenoch finna alternativ sysselsättning för de människor som friställs frånsockerbruken. Det är också viktigt att Sockerbolaget, som har enmonopolställning på marknaden, tar sin del av ansvaret för att skapaalternativa sysselsättningsmöjligheter och därmed bidra till en socialtacceptabel strukturomvandling. Vad särskilt beträffar sockerproduktionen påÖland och hänvisar utskottet till förslagen om fortsatt stöd tillöbruken och om arealbidrag till odlarna under dessa bruk (prop. s- 150 f och s.202). Enligt utskottets mening kan de motioner som understrykersockerproduktionens regionalpolitiska betydelse bl.a. på och Gotlandanses tillgodosedda med det anförda. 1 avbidan på den utvärdering av effekternaav det särskilda stödet till odlarna och sockerbruken i dessa områden som aviserasi propositionen bör motionerna Jo97 yrkande 7, Jo 96 yrkande 4, Jo222 yrkande2, Jo213 och Jo218 inte föranleda någon vidare åtgärd. Utskottet avstyrker med det anförda även motionerna Jo59yrkande 1 delvis och yrkande 3, Jo77 yrkande 17, Jo89 yrkande 3 delvis, Jo96yrkandena 1 3, Jo9S yrkande 7 delvis och yrkande 8, Jo228, Jo229 och Jo264delvis. Utskottet tillstyrker även förslaget om avskaffande av deninterna marknadsregleringen för matpotatis (prop. s. 68 f). Som jordbruksministernanför är det viktigt att även matpotatismarknaden underkastas marknadensvillkor för att producenterna på bästa sätt skall kunna svara på konsymenternasefterfrågan. Den interna mjölkprisregleringen upphör den 1 juli 1991.Samtidigt införs en förenklad form av lönsamhetsutjämning, utan exportfinansiering.Denna skall avtrappas stegvis för att vara helt avvecklad den I juli 1994.Gränsskyddet justeras i motsvarande takt. Antalet mjölkkor kommer att minska ti|l följd avavregleringen. Anpassningen kommer att underlättas genom attlönsamhetsutjämningen fasas ut och genom den förlängning avavvecklingsersättningen till mjölkproducenter som föreslås i det följande,Priset på mjölkråvaran kommer troligtvis att sjunka något till följd av lägrefoderpriser. Detta bör tillsammans med lägre exportkostnader kommakonsumenterna till godo genom genomsnittligt lägre priser på mjölkprodukter.Det landskapsvårdsstöd som föreslås kommer att förbättra skogs- och mellanbygdernaskonkurrenskraft, vilket uppväger eventuella komparativa .Motionerna 1989/90:JoU25 1 partimotion Jo77 yrkande 18 framhålls vikten avatt ett förenklat utjämningsförfarande tillämpas på mejeriområdet i enlighetmed det av LRF/SMR utarbetade förslaget. I c-motionerna Jo73 yrkande 1, JoS4yrkande 1 och Jo89 yrkande 2 yrkas att en förenklad internreglering för mjölkbibehålls. Enligt motion Jo230 (s) bör regleringsavgifterna imjölkproduktionen avskaffas. Som framgår av propositionen avses ett förenklat systemför lönsamhetsutjämning bli infört i enlighet med förslag från LRF. Avgifternafår dock inte användas för exportfinansiering. Regleringen skall enligtförslaget avtrappas och vara helt avvecklad den 1 juli1994. Gränsskyddet justeras i motsvarande takt. Utskottet tillstyrker i huvudsak förslaget om en förenkladlönsamhetsutjämning utan exportfinansiering. Systemet bör dock tillämpas någotlängre än vad regeringen föreslagit. Utskottet föreslår att systemet avvecklasförst och att den 50-procentiga nedtrappningen görs den 1 juli1994. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Genom utskottets ställningstagande tillgodoses helt eller delvissamtliga motioner under detta avsnitt. Det kan tilläggas att utskottet i detföljande föreslår ytterligare åtgärder som kommer att innebära fördelar förmjölkproduktionen. Den interna marknadsregleringen för kött och köttprodukteravskaffas den . införs ett temporärt system förfinansiering av export. Budgetåren 1991/92 resp. 1992/93 skall högst 200 resp.100 milj.kr. anvisas för ändamålet. Efter /93 skall inga medelutgå för exportfinansiering. För anpassningsåtgärder när det gäller mjölkkoravsätts ett belopp på 360 milj.kr. Det skall ankomma påregeringen att besluta om den närmare utformningen av övergångsåtgärderna.Pristillägget på får- och lammkött avvecklas stegvis. Gränsskyddet höjs imotsvarande grad. Köttpriserna kommer förmodligen att stabiliseras på ennågot lägre nivå än till följd av lägre foderpriser och borttagna slaktdjursav gifter. I och med att priset sjunker kan konsumtionen av kött förväntas öka, vilket kan innebära ett utökat produktionsutrymme. Varken produktionsstrukturen eller lokaliseringen av grisköttsproduktionen kommer att ändras särskilt mycket. Den del av nötköttsproduktionen som sker från självrekryterande djur kommer att öka och förväntas i första hand lokaliseras till skogs- och mellanbygder. Konsumentpriset på får- och lammkött kommer att stiga då pristillägget avskaffas. Slaktkycklingsproduktionen kommer troligen inte att genomgå några 62 större förändringartill följd av avregleringen. Motionerna 1989/90:JoU25 1 partimotion Jo77 yrkande 20 hemställs atthuvuddelen av de 360 milj.kr. används för överskottsexport. Motionärernaförutsätter att avvecklingen av exportstödet görs avhängig av utvecklingen påmotsvarande område i vår omvärld. Det ifrågasätts om särskilda medel behöveravdelas för /91 för export av kokött. I partimotion JoSS (m) yrkande 14 framhålls att slaktdjursavgifterbör behållas övergångsvis och användas för exportfinansieringen. 1 motionerna Jo83 (c), JoSS (c) och Jo97 (c) yrkande 5föreslås fortsatt stöd till fårnäringen i form av bibehållet pristillägg påfår- och lammkött resp. ett bidrag baserat på djur eller betesareal. I partimotion Jo77 (c) yrkande 21 anförs att ersättningenför att hålla marker öppna bör vara så anpassad att den kan ersätta subventionentill får- och lammkött. 1 motion Jo219 (c) yrkandena 1 och 2 anförs att get- ochfårnäringen bör ges större plats i den regionala planeringen. 1 samband med utskottets överväganden omomställningsåtgärderna har utskottet funnit skäl för en förlängning av dettemporära systemet för exportfinansiering av kött. Utskottet förordar därföratt det av regeringen föreslagna systemet för finansiering av export förlängsmed , t.o.m. /94. För ettvart av budgetåren 1991/92,1992/93 och 1993/94 bör anvisas högst 200, ISO resp. 100 milj.kr. För anpassningsåtgärder när det gäller mjölkkor bör i enlighet medpropositionens förslag avsättas ett belopp på 360 milj.kr.Anpassningsåtgärderna bör emellertid utformas på ett något annorlunda sätt meden mer flexibel användning av medlen. Beloppet bör enligt utskottets meninganvändas under budgetåren 1990/91 1992/93 dels för att stimulera utslaktningav mjölkkobesättningar eller övergång till självrekryterande köttproduktion,dels för att förhindra pristryckande köttöverskott. Det bör närmast ankomma påregeringen och jordbruksnämnden att utforma beslut om dessa övergångsåtgärder.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Härigenom tillgodoses till stor del motion Jo77 yrkande 20. Motion JoSS yrkande 14 om bibehållande av slaktdjursavgifterför att finansiera export under en övergångstid avstyrks med hänvisning tilldet anförda. Som anförs i propositionen ligger den svenska konsumtionenav får- och lammkött på en låg nivå. Enligt utskottets mening finns det flera skäl som talar för att konsumtionen bör öka. I samband med den omställning av jordbruket som propositionen innefattar kan fårnäring en förväntas få större betydelse. Av särskilt intresse är fårnäringen som ett medel att bibehålla ett varierat och rikt odlingslandskap. Som jordbruksministern anfört är det självklart att får- och lammproducen ter får del av det nya landskapsvårdsstödet. Genom detta stöd och genom en höjning av gränsskyddet i enlighet med propositionen bör 63 effekternaav den föreslagna avregleringen kunna motverkas. Med det 1989/90:JoU25 anförda ärsyftet med motionerna Jo83, JoSS, Jo97 yrkande 5 och Jo219yrkandena 1 och 2 i viss mån tillgodosett. berett attfrångå regeringens förslag om en successiv nedtrappning av pristillägget.Det får förutsättas att producenterna kan finna vägar för Motion Jo77 yrkande 21 avstyrks med hänvisning till vadutskottet anför i det följande om stödet till landskapsvård. I likhet med jordbruksministern anser utskottet attäggbranschen får anses väl förberedd för en mer marknadsanpassad situation.Dessutom förväntas enligt propositionen en bättre marknadssituation under regleringsåret1990/91. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionernaJo72 (m) yrkande 1 och Jo77 (c) yrkande 22. När det gäller kvalitetskontrollenav ägg kan tilläggas att utskottet i det följande föreslår att regeringenåterkommer med förslag om kvalitetskontroll genom äggbranschens försorg. Livsmedelspolitikens mål vad gäller beredskapen skall varaatt trygga landets livsmedelsförsörjning under kriser och i krig. Beredskapenskall grundas på de fredstida resurserna inom livsmedelssektorn och dessförmåga till omställning, kompletterad med särskilda beredskapsåtgärder. 1 propositionen redovisas utförligt årsförsvarsbeslut angående totalförsvaret och den regionala försörjningsförmågan.Vidare behandlas frågor om ökad beredskapslagring, åkerarealens storlek,oljeväxter, antalet mjölkkor, produktionens geografiska fördelning, kriskosten,kostnaderna för ökad lagring m.m. och uppföljningen av beredskapsmålet.Utskottet har ingen erinran mot dessa överväganden. Ngr det gäller oljeväxterhänvisar utskottet till sin bedömning i det föregående om behovet av attövergångsvis bibehålla oljeväxtodlingen av delvis andra skäl änberedskapsskälen. 1 propositionen anges sammanfattningsvis följandeutgångspunkter för förslagen om regionalpolitiska åtgärder. Den regionalpolitiska målsättningen för den nyalivsmedelspolitiken är att denna skall bidra till regional utjämning avsysselsättning och välfård. En regional fördelning av produktionen skall ihuvudsak nås Jordbrukets regional- och säkerhetspolitiska be- lydelse inorra motiverar även fortsättningsvis ett särskilt stöd 1989/90:JoU25 tillnäringen för att ge förutsättningar för ett livskraftigt jordbruk. Detta ges ihuvudsak i form av prisstöd och glesbygdsstöd. Strukturen i det norrländska jordbruket förändrassuccessivt och i ett flertal avseenden. Åkerarealen i norra har minskat sedan 1980-taletsbörjan med vilket överensstämmer med utvecklingen i landet som helhet.Vid en bedömning av takten i nedläggningen av bör emellertid hänsyntas till att i norra redovisas en avsevärt högre andel av åkermarkensom obrukad än i övriga delar av landet. Man kan därför inte utesluta att denfaktiska nedläggningen sker snabbare i norra än vad som framgår avstatistiken över åkerarealens utveckling. En stor del av den bättre åkermarken finns i kustbygden, iälvdalarna och i Storsjöområdet. Här finns också en övervägande del av destörre jordbruksföretagen. I norra finns totalt ca 27 000 jordbruksföretag.Utmärkande för norra är att det fortfarande finns ett stort antal småföretag, vilket bl.a. kan illustreras av att mer än hälften avbrukningsenheterna har mindre än 10 ha åker. De naturliga förutsättningarna för jordbruk skiljer sigfrämst mellan norra och övriga delar av landet, men de varierar ävenmellan olika delar inom norra . De naturgivna förhållandena i landetsnordliga delar, med en kort växtodlingssäsong och låg medeltemperatur,påverkar framför allt avkastningen i växtodlingen. Odlingsjordarna är ocksåsämre i norra än i landets södra delar. Klimatsituationen haremellertid vissa fördelar eftersom bl.a. skadeinsekter missgynnas. I inlandet, och då främst i glesbygderna, dominerasnäringslivet fortfarande av lantbruket. Förändringar på jord- ochskogsbruksområdet påverkar därför ofta i hög grad glesbygden. 1 dessa områdenhar också kombinationen av olika verksamheter, där jord- och skogsbruk ingårsom en del, av tradition varit den mest naturliga och ekonomiskt stabilaföretagsformen. Jordbruksministerns bedömning är att det även i mångabygder, såväl i inlandet som i andra delar av norra - , kommer att blinödvändigt att kombinera jordbruket med annan verksamhet för att få tillräckligsysselsättning och inkomst. Det är därför nödvändigt att utforma stödformer somtar hänsyn till de speciella förhållanden som råder i norra . Prisstödet till jordbrukare i itorra Prisstöd utgår i form av pristillägg påmjölk som levereras till mejeri samt veterinärbesiktigat kött av nötkreatur,får och svin. Prisstöd utgår dessutom till getskötseln i form av ett årligtbelopp per mjölkproducerande get och till smågrisproduktionen med ett årligtbelopp per sugga. Stöd till potafisproduktion ges med ett belopp per 5 1989/90. hektar.Enligt livsmedelspolitiska beslut skall stödet justeras 1989/90:JoU25 Regelbundna översyner av stödet har dessutom genomförts vart tredje år.Stödet uppgår till 625 milj.kr. Dessutom utgår inom ramen för prisregleringen regionaltstöd till främst förädlingsindustrin som är finansierat med regleringsmedel.Omfattningen av detta var /89 ca 125 milj.kr. Prisstödet till jordbruket i norra beräknas enligten särskild modell som har utarbetats speciellt för detta ändamål. Jordbruksministern föreslår sammanfattningsvis attprisstödets konstruktion i huvudsak bibehålls som . Eventuellakraftigare sänkningar av produktpriserna i jordbruket i övriga delar av landetskall inte tillåtas få motsvarande återverkningar i norra . Stödets nivåskall därför kunna anpassas till eventuella framtida förändringar så attlönsamhetsnivån i jordbruket i norra inte tillåts sjunka nämnvärt underdagens nivå. Stödet skall även fortsättningsvis anpassas tillkostnadsutvecklingen och översyner skall ske en gång . Det regionala stöd som utgår inom ramen förprisregleringen på kött- och mjölkområdet och som främst går tillförädlingsindustrin skall samordnas med prisstödet till jordbruket i norraSverige i fråga om administration och områdesindelning. Merkostnaderna förfrämst transportkostnader i denna förädlingsindustri skall närmare analyseras. För /91 skall prisstödet till norra upp . Regeringen föreslår mot den bakgrunden att anslaget höjsfrån 625 milj.kr. till 660 milj.kr. Detta innebär således att prisstödet i norra mednuvarande konstruktion även efter en intern avreglering kommer att kompenserajordbruket i norra för merkostnader, men att den kalkyleradelönsamhetsnivån också kommer att förändras på samma sätt som den i mellerstaSveriges jordbruk. Jordbruksministern framhåller att priserna påjordbruksprodukter i vissa fall kan komma att sjunka som en följd av en intern avreglering. Han är dock inte beredd att låta förändringar av priserna på jordbruks produkter påverka lönsamheten i det norrländska jordbruket i någon nämnvärd grad. Jordbruket i dessa delar av landet är särskilt känsligt för ändrade ekonomiska förutsättningar och större prisförändringar skulle därför kunna ge negativa effekter på näringens framtida utveck ling. Antalet företag och dessas geografiska spridning är sådan i norra att en fortsatt nedläggning av företag får långtgående effekter genom bl.a. högre transportkostnader. Jordbruksministern an ser därför att det bör vara möjligt att justera prisstödets nivå om det skulle visa sig att lönsamhetsnivån i det norrländska jordbruket skulle sjunka nämnvärt under dagens nivå. Därigenom undantas i princip norra från den produktionsanpassning som följer av den livsmedelspolitiska reformen. Detta är angeläget mot bakgrund av att produktionen i norra uppvisar underskott eller befinner sig i balans med efterfrågan regionalt. har fått regeringens uppdrag 1989/90:JoU25 att lämnaförslag till hur det särskilda prisstödet till jordbruket i norra börutformas för att det skall vara möjligt att bevara ett livskraftigt jordbruk idessa delar av landet. bör enligt uppdraget bl.a. redovisaeventuella behov av förändringar i beräkningsmodellen för det särskildaprisstödet liksom av justeringar i den geografiska områdesindelningen.Jordbruksnämnden har lämnat ett förslag beträffande prisstödetsprincipiella konstruktion och hur de olika former av regionalt stöd som förnärvarande utgår inom prisregleringen skall kunna samordnas med det statligaprisstödet. En slutlig redovisning av uppdraget, bl.a. frågan om dengeografiska områdesindelningen, bör enligt regeringens beslut ske senast den15 . Jordbruksministern anmäler i propositionen att han har för avsiktatt återkomma till regeringen i denna fråga så snart denna redovisningföreligger. Regionalt stöd inom prisregleringen En regional omfördelning sker inomprisregleringen till främst viss förädlingsindustri i norra ochomfattar ca 125 milj.kr. Stödet avser bl.a. att kompensera förädlingsindustrinsmerkostnader och finansieras med regleringsmedel. En avveckling av den internamarknadsregleringen enligt regeringens förslag innebär att den särskildaregleringsekonomin avskaffas.