bet · GD01SoU27 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt vad jag erfarit betalarSIDA ett s.k. volontärbidrag för biståndsarbetare anställda av ideella organisationer.För att ingen enskild skall behöva drabbas ekonomiskt till följd av det nyabosättningsbegreppet bör det schablonbidrag som utgår beräknas med hänsyn tillminskade barnbidragsförmåner. Jag har erfarit att så kommer att ske. För dennagrupp är jag inte beredd att föreslå något undantag från det nya bosättningsbegreppet. Barn till volontärer får barnbidrag från SIDA upp till 3år från utresedagen. De riktlinjer som gäller för utbetalningarna är tillämp ningar av de bestämmelser som gäller för svenskt barnbidrag enligt lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Medel till detta anslås av SIDA via budget för svenskt bistånd till u- länder. Vidutskottsbehandlingen av propositionen väcktes flera motioner som 1989/90:SoU27 i likhetmed de nu aktuella syftade till att ge även andra yrkeskategorier än prästeroch missionärer rätt till barnbidrag vid utlandsvistelse som överstiger . Utskottet delade åsikten i motionerna att det var önskvärtatt likställa olika typer av ideellt biståndsarbete, så att samma förmånerskulle komma att utgå till alla som är anställda av ett svenskt trossamfundeller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet iutvecklingsländer. Utskottet underströk emellertid att det viktiga var attmöjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete inte försämrades. Om dettakrav tillgodosågs genom särskilda undantagsregler i lagen om allmännabarnbidrag eller i form av ekonomisk kompensation i annan ordning var enligtutskottet mera en praktisk fråga. Utskottet hänvisade till att bidragmotsvarande barnbidraget utgick från SIDA till organisationer som sänder utbiståndsarbetare med volontärbidrag i den utsträckning biståndsarbetarnamedförde barnbidragsberättigade barn. Utskottet avstyrkte även ettmotionsförslag om att barnbidrag för här aktuella kategorier skulle utgå utanhänsyn till utlandsvistelsens längd (SoU 1984/85:6). Utskottet har vid senare behandlingar av frågan ombarnbidrag vid längre tids utlandsvistelse avstyrkt aktuella motioner ochförutsatt att regeringen följer tillämpningen av reglerna och, om så skullevisa sig motiverat, tar initiativ till lämpliga åtgärder. Biträdande socialminister besvarade den 17oktober 1989 en fråga (fp) om vidgad rätt till barnbidrag vid utlandstjänstgöring.Han uppgav då följande. I den proposition (prop. 1984/85:39) där denuvarande reglerna för barnbidrag vid utlandsvistelse lades fast anfördeföredragande statsrådet att det fanns skäl för att låta också präster ochmissionärer omfattas av den ettårsregel för barnbidrag vid utlandsvistelse somgäller för andra grupper och som anknöt till den skatterättsliga regleringen.Mot bakgrund av uttalade åsikt föreslog dock regeringen de undantagsom finns i nu gällande lagstiftning. Den innebär rätt till barnbidrag åtmedföljande barn till svenska präster och missionärer som är anställda iutlandet, om utlandsvistelsen är avsedd att vara högst . Någon diskriminering av missionärer från frikyrkliga samfundfinns inte i lagstiftningen. Jag är inte beredd att föreslå ytterligare undantag frånde generella reglerna för nya kategorier barnbidragsmottagare. Sådana undantagskulle ytterligare komplicera lagstiftningen och ge upphov till gränsdragningsproblem. Utskottet gör följande bedömning. Utskottet kan ansluta sig till de synpunkter som anförs imotionerna. Vid sinbehandling av samma fråga uttalade utskottet att regeringenborde pröva och ta hänsyn till vad som anförts i de då aktuellamotionerna i fråga om rätten till barnbidrag för missionärer, Ett viktigt skäl för detta ställningstagande var 11 önskemåletom att inte försvåra möjligheterna att bedriva ideellt bi- Utskottet har alltjämt samma uppfatt- 1989/90:SoU27 Nuvarande undantag för missionärer och präster är ett steg i dennariktning, men otillräckligt med hänsyn till att detta begrepp inte täckeralla anställda hos trossamfund och därtill knutna organ och till att även andra ideella organisationer än religiösa sådana bedriver Utskottet förordar mot bakgrund av det anförda en ändradlydelse av 1 § tredje stycket lagen om allmänna barnbidrag. Utskottets förslaginnebär att en ettårsgräns gäller som huvudregel men att undantag såvitt nu äri fråga görs för viss ideellt inriktad verksamhet. Utskottet föreslår attundantaget avgränsas så att det omfattar barn till personer som är anställda avsvenska kyrkan, ett svenskt trossamfund eller till ett sådant samfund knutetorgan eller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet.Utskottet förutsätter att i samråd med SIDA till ledningför försäkringskassorna upprättar en förteckning över ideella organisationersom har en uppbyggnad och fungerande biståndsverksamhet. Utskottet anseralltså att för här nämnda fall bör barnbidrag kunna utgå under utlandsvistelsersom inte avses vara längre än . Regeringen bör framlägga förslag i enlighet med vadutskottet nu anfört. Detta bör med anledning av motionerna S06OI (c),So612 (m) och S0622 (fp) ge regeringen till känna. 1. beträffande barnbidrag vid längre tidsutlandsvbtebe attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:So601, 1989/90:So612 och1989/90;So622 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört, res.I (s) 2. beträffande höjning av det allmännabarnbidraget attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1989/90:So58 yrkande 1, delvis, och yrkande 2, delvis, motion 1989/90:So59yrkande 1, delvis, och motion 1989/90;So60 yrkande 1 antar 1 § i förslaget tilllag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2(m) 3(c) 4(vpk) 3. beträffandehöjning av det förlängda barnbidraget attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1989/90:So59 yrkande 1, delvis, antar 1 § i förslaget till lag om ändring ilagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, 5(vpk) - villk. attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med 1 9 avslag påmotion 1989/90:So58 yrkande 2, delvis, antar 2 a § i 1989/90:SoU27 förslagettill lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna res.6 (m, c) 5. beträffandelagförslagen i övrigt attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag och lag om ändring i lagen (1986:378) omförlängt barnbidrag i den mån förslagen inte behandlats under mom. 24, attriksdagen med bifall till propositionen i denna del till förslagsanslagetAllmänna barnbidrag under femte huvudtiteln för /91 anvisar . utöver vad tidigare anvisat (1989/90;SoU17, rskr.172), 7. beträffandegrundavdrag för barn attriksdagen avslår motion 1989/90:So58 yrkande 1, delvis, res.7 (m) 8. beträffandeframtida barnbidragshöjningar attriksdagen avslår motion 1989/90:So60 yrkande 2, res.8 (c) 9. beträffandeindexreglering av barnbidrag attriksdagen avslår motion 1989/90:So59 yrkande 2, res.9 (vpk) 10. beträffandeinförande av vårdnadsbidrag attriksdagen avslår motionerna 1989/90:So60 yrkande 3, 1989/90:So323 yrkande 3,1989/90;So619 yrkande 2, 1989/90:So642 yrkande 1, delvis, och 1989/90:So646yrkande 1. res.10 (m, c) res.Il (fp) Närvarande: (), (), StenSvensson (m), (), (), (), PerStenmarck (m), (), Rinaido (), (), (), (), (),(vpk), (), () och GöranEngström (c). Barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse (mom. 1) , , , ,, Rinaido , och (allas) anser deb att det avsnitt i betänkandet som på s. 11 börjar med"Utskottet kan" och på s. 12 slutar med "till känna" bortha följande lydelse: Utskottet anser inte att någonting nytt har framkommit somskulle motivera en omprövning av tidigare ställningstaganden i dennafråga. Som utskottet tidigare anfört får erfarenheterna utvisa om det finnsskäl att överväga andra lösningar för att inte försvåra det ideellabiståndsarbetet. Utskottet avstyrker alltså motionerna So601 (c), So612 (m) ochSo622 (fp). deb att utskottet under mom. 1 bort hemställa: 1. beträffandebarnbidrag vid längre tids utlandsvbtebe attriksdagen avslår motionerna 1989/90:So601, 1989/90:So612 och 1989/90;So622, 2, Höjning av det allmänna barnbidraget (mom. 2) , Per Stenmarck och (allam) anser deb att det avsnitt i betänkandet som på s. 5 börjar med"Utskottet har vid" och på s. 6 slutar med "" bortha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion So58 (m) attpropositionens förslag skulle göra barnfamiljerna än mer bidragsberoende. Istället bör hansyn tas till barnfamiljernas lägre skatteförmåga genom ettgrundavdrag på . per barn och år vid den kommunala beskattningen (seres. Propositionens förslag till höjning av barnbidraget bör alltså avslåsoch barnbidraget utgå med oförändrat belopp. Utskottet avstyrker alltsåmotionerna So59 (vpk) yrkande 1, delvis, och So60 (c) yrkande 1, vari föreslåshöjningar av det allmänna barnbidraget. deb att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffandehöjning av det allmänna barnbidraget attriksdagen med bifall till motion So58 yrkande 1, delvis, och yrkande 2, delvis,och med avslag på motionerna 1989/90:So59 yrkande 1, delvis, och 1989/90;So60yrkande 1 avslår det i propositionen framlagda förslaget till ändring av 1 §lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Höjningav det allmänna barnbidraget (mom. 2) i989/90:SoU27 och (båda c) anser deb att det avsnitt i betänkandet som på s. 5 börjar med"Utskottet har vid" och på s. 6 slutar med "" bortha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion So60 (c) att mannår en bättre fördelningspolitik genom att i stället för att öka bidragen sänkamatmomsen och begränsa ökningen av boendekostnaderna. Barnbidraget bör dockhöjas med . så att realvärdet från den senaste höjningenåterställs. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker att förslaget ipropositionen ändras i enlighet med yrkande 1 i den nu aktuella motionen (c).Utskottet avstyrker därmed motionerna So58 (m) yrkande 1, delvis, och yrkande2, delvis, samt So59 (vpk) yrkande 1, delvis. deb att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffande höjning av det allmänna barnbidraget attriksdagen med bifall till motion 1989/90:60 yrkande 1 och med anledning avpropositionens förslag samt med avslag på motionerna 1989/90:So58 yrkande 1,delvis, yrkande 2, delvis, och 1989/90:So59 yrkande 1, delvis, antar det iBilaga 2 upptagna och såsom Reservanternas förslag betecknade förslaget tilllag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, Höjning av det allmänna barnbidraget (mom. 2) (vpk) anser deb att det avsnitt i betänkandet på s. 6 som börjar med"Utskottet tillstyrker" och slutar med "" bort haföljande lydelse: Den skatteomläggning som regeringen föreslagit kommer atthårt drabba familjer med lägre och medelstora inkomster. Utskottet delaruppfattningen i motion So59 (vpk) att barnfamiljerna behöver mer kompensationän vad regeringen föreslagit. Barnbidragen bör därför redan 1 januari 1991höjas till den storlek som regeringen planerat . Utskottetavstyrker därmed motionerna So58 (m) yrkande 1, delvis, och yrkande 2, delvis,samt So60 (c) yrkande 1. deb att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffande höjning av det allmänna barnbidraget attriksdagen med bifall till motion 1989/90.So59 yrkande 1, delvis, och medanledning av propositionen samt med avslag på motionerna 1989/90:So58 yrkande1, delvis, yrkande 2, delvis, och 1989/90:So60 yrkande 1 antar det i Bilaga 3upptagna och såsom Reservantens förslag betecknade förslaget till lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Höjningav det förlängda barnbidraget (mom. 3) l989/90:SoU27 Underförutsättning av bifall till res. GudrunSchyman (vpk) anser deb att utskottet bort anföra följande: Utskottet har i det föregånde uttalat att barnbidragenredan till år 1991 bör höjas till den nivå regeringen planerat (seres. Detta gäller även det förlängda barnbidraget. Utskottet tillstyrkerföljaktligen motion So59 (vpk) även såvitt nu är i fråga (yrkande 1, delvis). deb att utskottet under mom. 3 bort hemställa: 3. beträffandehöjning av det förlängda barnbidraget attriksdagen med bifall till motion 1989/90:So59 yrkande 1, delvis, och medanledning av propositionen antar det i Bilaga 4 upptagna och såsom Reservantensförslag betecknade förslaget till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängtbarnbidrag, Flerbarnstillägg (mom. 4) (), Per Stenmarck (m), (), () och () anser deb att det avsnitt i betänkandet på s. 6 som börjar med"Utskottet tillstyrker också" och slutar med "So58 (m)"bort ha följande lydelse: Regeringens förslag innebär att flerbarnstilläggenurholkas fr.o.m det fjärde barnet. Detta kan utskottet inte godta, eftersomflerbarnsfamiljerna kommer att drabbas av kraftigt ökade kostnader på' grundav skatteomläggningen. Principerna bakom den nuvarande konstruktionen avflerbarnstilläggen bör därför vara oförändrade. Utskottet anser också att enökad rundgång av skatter och bidrag måste motverkas. Utskottet avstyrker därförpropositionens förslag i denna del och tillstyrker motion So58 (m) yrkande 2,delvis. deb att utskottet under mom. 4 bort hemställa: attriksdagen med bifall till motion 1989/90;So58 yrkande 2, delvis, avslår det ipropositionen framlagda förslaget till ändring av 2 a § lagen (19047:529) omallmänna barnbidrag, Grundavdrag för barn (mom. 7) , Per Stenmarck och (allam) anser deb att det avsnitt i betänkandet på s. 6 som börjar med"Förslag från" och slutar med "yrkande 1, delvis" bort haföljande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion So58 (m) attbarnbidragshöj ningar bör ersättas av successivt lägre skattetryck samt av grundavdrag för alla barn. En grundläggande princip i svensk beskattningsrätt är att uttag av skatt skall ske med hänsyn till bärkraft. Den .svenska familje- i beskattningen innebär i sin nuvarande utformning ett avsteg från dennaprincip, eftersom den inte tar någon hänsyn till familjernas 1989/90:SoU27 försörjningsbörda.Skattereformen innebär ingen ändring härvidlag, snarare tvärtom, eftersomhemmamakereduktionen föreslås avskaffad. En familjs totala kostnader varierarmed antalet barn, och en inkomstbeskattning som skall kunna skapa rättvisa förbarnfamiljerna måste därför, enligt utskottet, innehålla bestämmelser om ettavdrag vid beskattningen för varje barn. Den statliga inkomstskatten kommer att avskaffasutom för de allra högsta inkomsterna. Det är därför lämpligt att avdragetmedges vid den kommunala taxeringen. Härigenom uppnås att avdragets värde efterskatt inte påverkas av föräldrarnas inkomstläge. För bör således som ett första steginföras ett grundavdrag vid den kommunala beskattningen på . för varjehemmavarande barn . Avdragsrätten bör också omfatta barn iåldern som går i gymnasieskola och uppbär studiestöd. De som har sålåga inkomster eller så många barn att de inte kan utnyttja grundavdraget fulltut bör kompenseras genom "negativ skatt", vilket innebär att ettbelopp motsvarande nettoeffekten av den inte utnyttjade delen av grundavdragetbetalas kontant. Härigenom kan alla oavsett inkomstförhållandena utnyttjaavdragets effekt fullt ut. Förslag om grundavdraget för barn bör föreläggas riksdagenså snart som möjligt. deb att utskottet under mom. 7 bort hemställa; 7. beträffandegrundavdrag för barn attriksdagen med anledning av motion 1989/90:So58 yrkande 1, delvis, hosregeringen begär förslag om kommunalt grundavdrag för barn i enlighet med vadutskottet anfört, Framtida barnbidragshöjningar (mom. 8) och (båda c) anser deb att det avsnitt i betänkandet på s. 6 som börjar med"Enligt utskottets" och slutar med "(yrkande 2)" bort haföljande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion So60 (c) yrkande 2att storleken av framtida barnbidragshöjningar bör bedömas när konsekvensernaav skatteomläggningen framgått. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottet under mom. 8 bort hemställa: 8. beträffandeframtida barnbidragshöjningar attriksdagen med anledning av motion 1989/90:So60 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Indexregleringav barnbidrag (mom. 9) i989/90:SoU27 GudrunSchyman (vpk) anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 7 som börjar med "Utskottet har"och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen i motion So59 (vpk) att barnbidraget nu bör indexregleras.Detsamma gäller det förlängda barnbidraget. Det kan inte vara rimligt att varjenödvändig barnbidragshöjning skall behöva föregås av en så ingående och långsamprocess som en prövning av regering och riksdag innebär. Enligt utskottetsmening bör barnbidraget läggas fast vid den nivå barnbidraget efter den nuaktuella höjningen (se res. 4) får i förhållande till basbeloppet. Regeringenbör därför återkomma till med förslag till en sådan indexreglering iså god tid att barnbidraget kan indexregleras fr.o.m. . debatt utskottet under mom. 9 bort hemställa: 9.beträffande indexreglering av barnbidrag att med anledning av motion1989/90:So59 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Införande av vårdnadsbidrag (mom. 10) (), Per Stenmarck (m), (), () ochGöran () anser debatt det avsnitt i betänkande på s. 8 som börjar med "Utskottet har"och slutar med "(c) yrkande 1" bort ha följande lydelse: uppfattning bör ett vårdnadsbidrag införas enligt de riktlinjer somanges i motion So642 (c, m, fp). Utskottetvill framhålla att en politik i linje med de i motionen angivna målsättningarnaförutsätter att insatserna sker på flera olika områden. -Ett beskattningsbartvårdnadsbidrag om . per barn och år bör införas för alla barnmellan 1 och . Vårdnadsbidragetpåverkar inte bostadsbidragen och inte heller sjukförsäkringsgrundande ellerpensionsgrundande inkomst. Vårdnadsbidrag utgår med vårdbidrag förhandikappat barn. -Avdragsrätt bör införas för styrkta barnomsorgskostnader upptill . per barn och år. Avdragsrättentillkommer den som uppbär vårdnadsbidrag. Avdrag medges för kostnader oberoendeav omsorgens tid och form. Den som på grund av kostnader för barnomsorg räknarmed att kunna utnyttja avdragsrätten kan genom anmälan slippapreliminärskatteavdrag på motsvarande belopp. -Statsbidragen till kommunerna för barnomsorgen börminskas med motsvarande . -Pensionsårinom ATP räknas för arbete med egna barn i hemmet 1989/90:SoU27 fram t.o.m. året för barnets skolstart. Utskottet anser att en utbyggnad av föräldraförsäkringenär helt otillräcklig när det gäller att utveckla en politik som ger familjernavalfrihet i barnomsorgen. De stora skillnaderna i förmåner mellan olikafamiljer förstärks. Förslaget till vårdnadsbidrag är ett bättre alternativ, dådet ökar valfriheten under hela förskoleperioden och utgår lika för alla barn. Enligt utskottets mening förstärks valfriheten genom attföräldrarna själva disponerar . per barn för att ekonomiskt klarabehovet av barnomsorg. Vårdnadsbidraget kan antingen användas för att betalanuvarande barnomsorgsplats, vilken i princip blir . dyrare, eller föratt utveckla föräldradrivna kooperativ eller andra privata lösningar etc. Detger också ökade möjligheter, särskilt för flerbarns-föräldrarna, att ägna mertid åt omvårdnaden av de egna barnen. En ökad valfrihet ger förutsättningar för ett bättreresursutnyttjande inom barnomsorgen. Detta skapar utrymme för fler platser ochkvalitetsförbättringar. Vårdnadsbidraget ger småbarnsfamiljerna större möjligheteratt utnyttja den lagstadgade rätten till arbetstidsförkortning och ger därmedmer tid för barnen. Utskottet förutsätter att kommunerna i den utsträckningdet efterfrågas ställer halvtids- eller deltidsplatser till förfogande ochdifferentierar avgifterna med hänsyn till detta. I många kommuner innebär detett behov av fler sådana platser. Genom avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader gesfamiljerna ökad ekonomisk möjlighet att lösa barnomsorgen genom t.ex. privatafamiljedaghem eller anställd barnvårdare. När deras inkomster tas upp tillbeskattning och påförs sociala avgifter tillförsäkras de samma sociala skyddoch trygghet som andra inkomsttagare. Härigenom skapas förutsättningar för atteliminera en svart sektor i ekonomin. Sammanfattningsvis kommer motionärernas förslag enligtutskottets mening att leda till betydande fördelar för barnfamiljerna. Genomökade ekonomiska resurser får de större möjlighet att utifrån sina egnaförutsättningar välja den form av barnomsorg som de finner bäst. Härigenomförbättras barnens villkor i det svenska samhället, som det ismåbarnsfamiljerna blir lättare att förena föräldraskap med förvärvsarbete ochpersonlig utveckling. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetförslaget om införande av ett vårdnadsbidrag. Den i motion So642 föreslagna modellenbör genomföras i ett steg fr.o.m. . Regeringen bör därför återkomma till medförslag till lag om vårdnadsbidrag samt följdändringar i annan lagstiftning i enlighet med det anförda. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna med anledning av motionerna So642 (m, fp, c) yrkande 1, delvis, So323 (c) yrkande 3, So646 (c) yrkande 1 och So60 (c) yrkande 3. deb attutskottet under mom. 10 bort hemställa: 1989/90:SoU27 10. beträffande införandet av vårdnadsbidrag att riksdagenmed anledning av motionerna 1989/90:So60 yrkande 3, 1989/90;So323 yrkande 3, 1989/90:So619 yrkande 2, 1989/90;So642 yrkande 1, delvis,och 1989/90:So646 yrkande 1, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 11, Införande av vårdnadsbidrag (mom. 10) och (båda fp)anser deb att det avsnitt i betänkandet på s. 8 som börjar med"Utskottet har" och slutar med "(c) yrkande 1" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör ett vårdnadsbidraginföras enligt de riktlinjer som anges i motion So642 (c, m, fp). Utskottet vill framhålla att en politik i linje med de imotionen angivna målsättningarna förutsätter att insatserna sker på flera olikaområden. -Ett beskattningsbart vårdnadsbidrag om . per barn och år börinföras för alla barn mellan . Vårdnadsbidraget påverkar inte bostadsbidragen och inteheller sjukförsäkringsgrundande eller pensionsgrundande inkomst. Vårdnadsbidragutgår med vårdbidrag för handikappat barn. -Avdragsrätt bör införasför styrkta barnomsorgskostnader . per barn och år. Avdragsrätten tillkommer den som uppbär vårdnadsbidrag.Avdrag medges för kostnader oberoende av omsorgens tid och form. Den som pågrund av kostnader för barnomsorg räknar med att kunna utnyttja avdragsrättenkan genom anmälan slippa preliminärskatteavdrag på motsvarande belopp.-Statsbidragen till kommunerna för barnomsorgen bör minskas med - Pensionsår inom ATP räknas för arbete med egnabarn i hemmet fram t.o.m. året för barnets skolstart. Utskottet anser att en utbyggnad av föräldraförsäkringenär helt otillräcklig när det gäller att utveckla en politik som ger familjernavalfrihet i barnomsorgen. De stora skillnaderna i förmåner mellan olikafamiljer förstärks. Förslaget till vårdnadsbidrag är ett bättre alternativ, dådet ökar valfriheten under hela förskoleperioden och utgår lika för alla barn. Enligt utskottets mening förstärks valfriheten genom attföräldrarna per barn för att ekonomiskt klara behovet Vårdnadsbidraget kan antingen användas för att betala nuvarandebarnomsorgsplats, vilken i princip blir . eller för att utveckla föräldradrivna kooperativ eller andra privata Det ger också ökade möjligheter, särskilt för flerbarnsföräldrarna,att ägna mer tid åt omvårdnaden av de egna 20 En ökadvalfrihet ger förutsättningar för ett bättre resursutnyttjande /90:SoU27 Detta skapar utrymme för fler platser och kvalitetsförbättringar. Vårdnadsbidraget ger småbarnsfamiljerna större möjligheteratt utnyttja den lagstadgade rätten till arbetstidsförkortning och ger därmedmer tid för barnen. Utskottet förutsätter att kommunerna i den utsträckningdet efterfrågas ställer halvtids- eller deltidsplatser till förfogande ochdifferentierar avgifterna med hänsyn till detta. I många kommuner innebär detett behov av fler sådana platser. Genom avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader gesfamiljerna ökad ekonomisk möjlighet att lösa barnomsorgen genom t.ex. privatafamiljedaghem eller anställd barnvårdare.