bet · GD01KU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt motionärerna har kyrkan sedan kyrkomötesreformen fått en gentemot regeringen självständigare ställ ning. Med hänsyn till den stora betydelse kyrkofonden har för kyrkans 10 verksamhet anser motionärerna det angeläget att kyrkan själv ges ökat Motionärerna erinrar om att i sam- 1989/90:KU2 band medbehandlingen av proposition 1987/88:31 om ny organisation på lokal- ochstiftsplanet i beslutade att kyrkoavgiften skall beslutas i lag.Grunden för kyrkofondens inkomster hänför sig till den allmänna och särskildakyrkoavgiften. Mot den bakgrunden är det naturligt att kyrkan själv får ökatinflytande över medlens användning. Genom kyrkofonden fördelas kostnaderna för svenska kyrkansverksamhet. Kyrkofonden tillförs medel i form av allmän och särskildkyrkoavgift samt genom statsbidrag. Till fonden förs även avkastning ochersättning från vissa tillgångar som tillhör kyrkan. Kyrkofonden har möjlighetatt efter regeringens bestämmande ta upp lån. Enligt 4 § kyrkofondslagen(1988:182) utses ordföranden och tre ledamöter av regeringen. Övriga treledamöter utses av kyrkomötet. Vid behandlingen av proposition 1987/88:31 om en nyorganisation på lokal- och stiftsplanet i , som även omfattade förslagtill ny kyrkofondslag, avstyrkte utskottet en motion av samma innebörd som dennu aktuella. Utskottet (KU 1987/88:30, s. 16) erinrade om att motiveringen förinrättandet av en särskild styrelse för kyrkofonden var att kyrkan borde gesett ökat medinflytande över fondens förvaltning (prop. 1981/82:158 s. 32 och52). Det ansågs då naturligt att staten fick utse flertalet ledamöter istyrelsen. Vid behandlingen av förslaget till ny kyrkofondslag medanledning av proposition 1987/88:31 avstyrkte utskottet motionsförslag om attkyrkomötet skall utse majoriteten i fondens styrelse. Utskottet vidhållerdenna uppfattning och avstyrker motion K624. Fördelning av prästtjänster m.m. I motion K631 av () anförs att den nyaorganisationen på församlings- och stiftsplanen syftar till en mindre fastreglering från statens sida av kyrkans angelägenheter och därmed ett ökatansvar för stiftsorganen, bl.a. stiftsstyrelserna. Genom sin kunskap om deenskilda församlingarnas behov liksom om den samlade situationen för kyrkansarbete skall dessa organ ansvara för fördelningen av tillgängliga prästtjänster.Enligt motionären måste stor hänsyn tas till sådana faktorer som aktuell samhällsstruktur.Motionären anser att genom ett uttalande bör klargöra att de tidigarefördelningsreglerna även i det nya systemet bör spela en sådan roll. I motionK628 av () föreslås att prästanställningslagen , . ändras så att ett kyrkoråd eller tillsättningsnämnd får besluta att avbrytaett tillsättningsförfarande rörande kyrkoherde eller komminis- 1989/90:KU2 ter ivissa fall och överlämna ärendet till . Enligt motionären råderinom hela arbetsmarknaden en stor frihet för arbetsgivare att välja lämpligperson för anställning. Även en statlig arbetsgivare kan ledigförklara entjänst ånyo om man inte är nöjd med urvalet av sökande. Enligtprästanställningslagens nuvarande utformning ges möjlighet att avbryta etttillsättningsärende rörande kyrkoherde- eller komministertjänst endast omgrundkravet på minst tre behöriga sökande ej uppfyllts. antog 1988 förslag till ny prästanställningslag(prop. 1987/88:31, KU 30). Beslutet innebar vad gäller prästtjänsterna attregeringen fastställer det totala antalet prästtjänster i landet. Utgångspunktenvar oförändrat antal tjänster. fördelar tjänsternamellan stiften och beslutar om inrättande och indragning av alla stiftstjänsterutom pastorsadjunkttjänster. Stiftsstyrelsen beslutar om inrättande ochindragning av pastoratstjänster och pastorsadjunktstjänster. Frågan om fördelningen av tjänster i den nyaorganisationen togs upp i en motion (c). Enligt motionen var det angeläget attcentralstyrelsen inte frångick principen om oförändrat antal tjänster och degrundläggande målsättningar som legat bakom kyrkomötets godtagande av deprinciper som gällt för den s.k. ortsindelningen. Utskottet som inhämtatyttrande från kulturutskottet besvarade motionen genom följande uttalande: vill erinra om att bakom 1957 årsbeslut angående ortsindelning vid fördelning av prästtjänster låg en strävanatt åstadkomma en så vitt möjligt jämn fördelning av prästtjänsterna mellanolika delar av landet och mellan tätort och landsbygd så att hela befolkningeni görligaste mån skall ha lika möjlighet till prästerlig betjäning. Utskottetanser att denna målsättning även bör gälla för framtiden. bör såledesuttala att gällande principer för ortsindelning bör vara avgörande vidfördelning av prästtjänster mellan och inom stiften. Utskottet vill dock erinraom att tidigare fattade beslut genom antagande av den nyaprästanställningslagen kommer att sakna formell betydelse och att det ärstiftsstyrelserna som beslutar om inrättande och indragning avpastoratstjänster. Den nya prästanställningslagen (1988:184) omfattar bl.a.grundläggande föreskrifter om statligt reglerade prästtjänster i . Den reglerar den prästerliga tjänsteorganisationen i stift och pastoratsamt förfarandet vid tillsättning av prästtjänster. Sålunda innehåller lagenbestämmelser om inrättande av tjänster och tillsättning av dessa, om behörighetoch befordringsgrunder samt om anställningsformer. Första och en kyrkoherdetjänst i ett pastoratär ledig skall pröva vilka sökande som är behöriga. Tjänsten tillsätts sedan efter yttrande av av kyrkorådet i enförsam- lingspastorat och av en tillsättningsnämnd i flerförsamlingspastorat. Tredjegången tjänsten som kyrkoherde är ledig tillsätts den av domka- pitletefter yttrande från berörda församlingars kyrkoråd. Komminis- 1989/90;KU2 tertjänstertillsätts av kyrkorådet eller tillsättningsnämnden. prövar vilkasökande som är behöriga till tjänsten och avger yttrande. 1 lagtekniskt hänseende har den nya lagen anpassats tillregler i lagen om offentlig anställning (), anställningsförordningen ochlagen om anställningsskydd. Om högst två sökande har bedömts behöriga till en tjänstsom kyrkoherde eller komminister får kyrkorådet eller tillsättningsnämndenbegära att tjänsten ledigförklaras på nytt. Om efter nytt ledigför-klarandeinte flera än två sökande har bedömts behöriga, får kyrkorådet ellertillsättningsnämnden välja att tillsätta tjänsten eller att lämna över ärendettill . får i det senare fallet antingen tillsättatjänsten eller besluta att hålla den vakant. Vid riksdagsbehandlingen (KU 1987/88:30) godtogs iallt väsentligt det framlagda förslaget till prästanställningslag. Vid behandlingen av proposition 1987/88:31 om en nyorganisation på lokal- och stiftsplanet i erinrade utskottet (KU1987/88:30) om innebörden av principbeslut som innebar en strävan attåstadkomma en så vitt möjligt jämn fördelning av prästtjänsterna mellan olikadelar av landet och mellan tätort och landsbygd så att hela befolkningen igörligaste mån skulle ha lika möjlighet till prästerlig betjäning. Utskottetansåg att denna målsättning även borde gälla för framtiden. Utskottet föreslogsålunda ett riksdagsuttalande av innebörd att gällande principer förortsindelning bör vara avgörande vid fördelning av prästtjänster mellan ochinom stiften. Utskottet erinrade även om att tidigare fattade beslut genomantagande av den nya prästanställningslagen kommer att sakna formell betydelseoch att det är stiftsstyrelserna som beslutar om inrättande och indragning avpastoratstjänster. Utskottet får med anledning av den nu aktuella motionenhänvisa till det tidigare ställningstagandet. Fördelningsfrågorna är enutpräglat inomkyrklig fråga, och det är den nya stiftsstyrelsen som fattar deavgörande besluten. Det finns anledning utgå från att största möjliga hänsyntas till lokala behov i särskilda fall. Frågorna är också föremål för ensärskild utredning inom . Medhänvisning till det anförda får motion K631 anses besvarad. Vad gäller den i motion K628 aktualiserade frågan omändring i prästanställningslagen på så sätt att ett anställningsförfarandeskall kunna avbrytas även i de fall då tre behöriga sökande finns till tjänstsom kyrkoherde eller komminister anser utskottet att det inte finns skäl attöverväga någon lagändring med hänsyn till att prästanställningslagen nyligenvarit föremål för genomgripande översyn i anslutning till den nyaorganisationen på lokal- och stiftsplanet inom . Motion K628avstyrks följaktligen. 7.Kyrkoherdar för döva 1989/90:KU2 I motion K63S av () föreslås att sådanaändringar görs i församlingslagen och prästanställningslagen att tjänsterna somkyrkoherdar för döva förs över till stiftssamfålligheterna. Övergång tillstiften skulle bl.a. innebära att de som är anställda som dövpräster intebehöver byta arbetsgivare en extra gång genom tjänstgöringen som är anknutentill för rikskyrklig verksamhet (SFRV). I proposition 1987/88:31 om ny organisation på lokal- ochstiftsplanet föreslogs att kyrkoherdarna för döva skulle överföras till denrikskyrkliga organisationen och avlönas av SFRV. hade landets kyrkoherdarför döva varit knutna till domkapitel. Denna ordning kunde enligtpropositionen inte bevaras när domkapitlens arbetsuppgifter i den nya organisationenbegränsades. Verksamheten bland döva och hörselskadade är indelad i sjudistrikt med en kyrkoherde i varje. Indelningen bygger på länsindelningen. Kyrkomötet ansåg vid behandlingen av reformförslaget(KL 1987:5 avsnitt 3.4.3) att församlingsarbetet bland döva borde vara enangelägenhet för stiftssamfålligheterna. Departementschefen fann för sin delatt den organisatoriska frågan borde närmare övervägas och att detta borde skei samråd med de dövas intresseorganisationer. Om en sådan översyn visade attdet var lämpligt att församlingsarbetet bland döva och hörselskadade utgjordeen angelägenhet för stiftssamfållighe-ten kunde stiftsfullmäktige besluta om enutvidgad verksamhet på det sätt som kyrkomötet anvisat. Inom SFRV har numera genomförts en organisationsöversyn ikontakt med de dövas intresseorganisationer. Detta har resulterat i förslagtill förändrad distriktsindelning. Översynen har gett vid handen att önskar att det direkta ansvaret för församlingsarbetet bland teckenspråkigaoch därmed också tjänsterna som kyrkoherdar för döva bör ligga påstiftsorganen. Arbetet med organisationsfrågorna fortsätter. 1 förslag tillbudget för SFRV för verksamheten har medel beräknats för de sjutjänsterna. Avsikten är att tjänsterna skall överföras tillstiften. Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motion K635att den kyrkliga verksamheten för döva bör föras jn istiftssamfållighetsorgani-sationen. Frågan bör med hänsyn till organisationsförhållandenafå sin reglering i församlingslagen och närmare beredas inom civildepartementetvarefter förslag kan föreläggas . Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motion K635 bör som sin mening ge regeringen till känna. Vissafrågor rörande kyrkliga elektorsval 1989/90:KU2 1 motion K625 av () anförs att detföreligger oklarhet i församlingslagens regler rörande valbarhet till elektor för val av stifts fullmäktige. Enligt motionen bör den ändringen vidtas så att bl.a. församlingskyrkoherde kan utses till elektor. I motionen anförs vidare att bestämmelserna omproportionellt val bör kunna tillämpas även då kyrkoråd förrättar val avelektorer och suppleanter för val av stiftsfullmäktige. Motionären erinrar omatt elektorsval kan ske av kyrkoråd i de fall kyrkofullmäktige inte finns. Deval som förrättas av fullmäktige kan under vissa förutsättningar varaproportionella. Motsvarande möjlighet bör införas då kyrkoråd väljer elektorer. Reglerna i församlingslagen om val av stiftsfullmäktigeinnebär bl.a. att den som innehar tjänst som biskop inte är valbar till ledamoteller suppleant. Kyrkoherde eller annan präst som är ledamot i församlingenskyrkoråd samt den som är- anställd hos församlingen och som i egenskap avföredragande hos kyrkorådet eller på grund av andra uppgifter som hör tilltjänsten har den ledande ställningen bland församlingens tjänstemän är inteheller valbar (se 2 kap. 5 §). Vid kyrkomötet behandlades motioner i samma syfte somden nu aktuella motionen. (KL 1989:21) föreslog kyrkomötetatt hos regeringen anhålla att initiativ tas till sådana ändringar iförsamlingslagen som påyrkats i motionerna. Kyrkomötet följde utskottet. Enligt 6 kap. 7 § församlingslagen väljs elektorer förvarje församling av kyrkofullmäktige eller av kyrkorådet, om kyrkofullmäktigeinte finns. Regler rörande kyrkoråd finns i 7 kap. samma lag. Enligt 7 kap. 17§ får kyrkoråd om kyrkofullmäktige eller kyrkostämman beslutar det uppdra åtett särskilt organ att handha vissa grupper av ärenden. Vid val av sådantorgan kan enligt 7 kap. 14 § bestämmelserna i 2 kap. 23§ om proportionellt val tillämpas. Möjlighet till proportio nellt val då kyrkoråd utser elektorer för val av stiftsfullmäktige finns inte enligt bestämmelsernas nuvarande utformning. I förarbetena har frågan inte närmare kommenterats. Enligt motion K625 bör reglerna i församlingslagen ändrasså att även församlingskyrkoherde skall kunna vara valbar till elektor för valav stiftsfullmäktige. I samma motion föreslås vidare att bestämmelserna i 2kap. 23 § församlingslagen om proportionellt val skall kunna tillämpas dåkyrkoråd förrättar val av elektorer och suppleanter för val avstiftsfullmäktige. Utskottet kan ansluta sig till vad som anförts i motionen. Med 1989/90:KU2 hänsyntill att kyrkomötet begärt vissa ändringar av församlingslagen i övrigt bör denlagtekniska lösningen närmare övervägas i ett sammanhang. Utskottet anser attriksdagen med anledning av motion K625 bör ge regeringen till känna vadutskottet sålunda anfört i fråga om val av elektorer. 1 motion K621 av (vpk) hemställs attriksdagen begär att regeringen i samarbete med centralstyrelseutreder hur kyrkans verksamhet skall kunna vidgas. Motionären anser att sålänge förblir förbunden med staten bör det finnas utrymme förriksdagen att ta initiativ som påverkar kyrkans verksamhet. Det finns enligtmotionären vissa tecken på en utveckling i syfte att göra kyrkan mer öppen ochdelaktig i den aktuella samhällsdebatten kring olika livsfrågor. Kyrkorna ärgudstjänstlokaler men de är också en väsentlig del av vårt gemensammakulturarv. Genom att öppna kyrkorna för verksamheter som inte bär religiösprägel får även de som inte är troende, eller tillhör andra samfund, i högregrad tillgång till det gemensamma kulturarvet. Frågan om en vidgning av kyrkansverksamhet bör utredas. En sådan måste ske i samarbete med de valdaförsamlingarna som har att besluta om kyrkans verksamhet. 1 motion K621 har föreslagits att regeringen i samarbetemed utreder hur kyrkans verksamhet skall kunnavidgas. Utskottet får med anledning härav framhålla att statsmakternas undersenare år genomförda reformarbete rörande organisation syftattill ökad självständighet för kyrkan. Den kyrkliga verksamheten är en exklusivtinomkyrklig fråga och behandlas av församlingarna, stiftsorganen och dencentrala kyrkliga organisationen. Under hänvisning härtill avstyrks motionK621. 1. beträffande statkyrka-frågan attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K212, 1988/89:K213 och 1988/89:K226, 2(>'p/c, mp) 3(C) 2. beträffande medlemskapsreglerna i attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K235, 1988/89:K238 yrkande 1 och1988/89;K602, 4{fp. 3. beträffande kyrkans valdag 1989/90; KU2 att avslår motion 1988/89:K222 yrkande 6, 5(m) 4. beträffande biskopens ställning i kyrkomötet att avslår motion 1988/89:K630, 6(m) 5. beträffandekyrkofondens styrebe attriksdagen avslår motion 1988/89:K624, 7(m) 6. beträffandefördelning av prästtjänster m.m. attriksdagen dels förklarar motion 1988/89:K631 besvarad med vad utskottet anfört,dels avslår motion 1988/89:K628, 7. beträffandekyrkoherdar för döva attriksdagen med anledning av motion 1988/89:K635 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 8. beträffandevbsa frågor rörande kyrkliga elektorsval attriksdagen med anledning av motion 1988y89:K625 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 9. beträffandeen öppnare kyrka attriksdagen avslår motion 1988/89:K621. Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (),(), Hans Nyhage (m), (), (), TorgnyLarsson (s), (), (vpk), Hans Leghammar (mp), UllaPettersson (s), ()* och ()*. *Ej närvarande vid justeringen. Statkyrka-frågan (mom. 1) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Regeringen har" och slutar med "också avstyrks" bortha följande lydelse: Syftet med de beslut fattat rörandesvenska kyrkans förhållande till staten har varit att öka svenska kyrkansfrihet ochallmänt förbättra dess möjligheter att fungera i samhället. uttaladeavsikten har varit att inte genom de fattade besluten föregripa 1989/90;KU2 ettställningstagande i principfrågan om relationerna mellan staten och . Det nuvarande systemet innebär dock alltjämt att riksdagoch regering har ett avgörande inflytande över beslut som rör kyrkans organisation,ekonomiska ramar och tillsättande av andliga ledare. Enligt utskottets åsikt ärdenna ordning av principiella skäl inte godtagbar. Varje trossamfund bör ståfritt från staten. Utifrån denna principsyn är det angeläget att både statenoch gör klart vilken avsikt man har med svenska kyrkansrelationer till staten för framtiden. Därför bör nu precisering ske av dereformer som återstår innan slutmålet är nått, dvs. att låta bliett från staten fristående trossamfund. Enligt utskottet bör bl.a. följande reformer genomföras.Svenska kyrkan bör själv få bestämma över sin organisation. Detta betyder attkyrkan själv får bestämma om de författningar som styr yttreoch inre former skall bli bestående i form av inomkyrkliga beslut ellerersättas av andra bestämmelser. Förändringar av organisationpå lokal- och stiftsplanet har genomförts i huvudsaklig överensstämmelse medproposition 1987/88:31. Kyrkan har därigenom fått en basorganisation som ökarförutsättningarna för självständighet. bör nu också fåbefogenhet att tillsätta biskopar och domprostar som tillsätts av staten.Folkbokföringen överförs enligt riksdagsbeslut till statligt organ. Närdet gäller begravningsväsendet bör den allmänna principen vara att, om så önskar, staten kan överlåta på att i sin lokalaorganisation ombesörja denna uppgift mot statlig ersättning. Den kyrkligaegendomen bör förbli egendom. måste garanterasen säker ekonomi. Kyrkomötet tog ett betydelsefullt initiativ istatkyrka-frågan genom sin begäran att regeringen skulle tillsätta en nyutredning för att se över de rättsliga och ekonomiska villkoren för bl.a. med sikte på ett eventuellt skiljande. bör uttala att målsättningen skall vara att gesvenska kyrkan en gentemot staten fri ställning. Det aktuella utredningsarbetetbör kunna vara avslutat före utgången av och inte i slutet av år 1991som angetts i direktiven. Genom de delreformer som genomförts har engod organisatorisk grund lagts för att skall kunna fungeraoberoende av staten. Utskottet vill tillägga att oavsett hur det fortsattareformarbetet genomförs måste garanteras goda möjligheter attockså fortsättningsvis fungera som en öppen folkkyrka och kunna bedriva sinverksamhet över hela landet. Genomförandet av reformen bör därför ske i dentakt och på sådant sätt att egen åsikt om övergångenrespekteras. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion K213. deb attmoment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90;KU2 1. beträffande statkyrka-frågan att med bifall till motion 1988/89:K213 och med avslag på motionerna 1988/89:K212 och 1988/89:K226 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Stat kyrka-frågan (mom. 1) (vpk) och Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande sorn på s. 6 börjarmed "Regeringen har" och slutar med "också avstyrks" bortha följande lydelse: Det nuvarande statskyrkosystemet innebär som framhållits ivpk-motionen att en kyrka har en särställning i det svenska samhället, trotsatt det i , bl.a. på grund av den omfattande invandringen, inte finnsnågon allomfattande eller entydig religionsuppfattning. Rådande förhållanden ärenligt utskottets åsikt inte godtagbara från religionsfrihetssynpunkt. Kyrkansskiljande från staten är därför en i hög grad angelägen fråga. Relationerna mellan kyrkan och staten har behandlats avett flertal utredningar under . Detta arbete haremellertid inte resulterat i några beslut om kyrkans skiljande från staten. Istället har vissa författningsändringar vidtagits som innebär en anpassningtill statskyrkosystemet. Det kan befaras att dessa ändringar leder till attstatskyrkosystemet permanentas och att en lösning av statkyrka-fråganytterligare fördröjs. Enligt utskottets mening finns det inte anledning attytterligare skjuta på avgörandet i den aktuella frågan. Underlagsmaterial föratt lösa relationerna mellan staten och kyrkan finns genom det utredningsarbetesom företagits. Förhållandena bör på de ekonomiska och rättsliga områdenaregleras i stor enighet med de förslag som lade fram i sinutredning . Den ytterligare beredning som behövs och som kanrymmas i den expertutredning som tillsatts bör därför kunna ske snabbt.Regeringen bör därför inom loppet av kunna lägga framförslag angående kyrkans skiljande från staten för . Kyrkan har förövrigt nu fått centrala ledningsorgan, ett demokratiskt förankrat kyrkomöteoch en ny stiftsorganisation som också är folkligt förankrad, varför deorganisatoriska förutsättningarna är goda för att kyrkan skall klara av sinsjälvständighet visavi statsmakterna. Utskottet tillstyrker med det anfördamotion K212. Motion K213 kan därmed anses tillgodosedd med vad utskottetanfört. Motion K226 avstyrks. deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lidelse: 1. beträffande statkyrka-frågan att med bifall till motion 1988/89:K212 och med avslag påmotionerna 1988/89:K213 och 1988/89;K226 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Statkyrka-frågan (mom. 1) 1989/90;KU2 och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Regeringen har" och slutar med "också avstyrks" bortha följande lydelse: De band som fortfarande finns mellan kyrkan, staten ochförsamlingarna har gett kyrkan en demokratisk förankring som positivt påverkatkunskapen om samt intresset och förståelsen för de kyrkliga frågorna. Utskottet anser att det är av stort värde att den svenskafolkkyrkan-kan bevaras och vidareutvecklas. Detta bör ske inom ramen för densamverkan som finns mellan kyrka och samhälle. Ett brytande av dessa bandskulle utsätta kyrkan för stora påfrestningar och allvarligt kunna skadaförutsättningarna för religiös verksamhet bland breda folkgrupper i olika delarav vårt land, utan att några påtagliga fördelar skulle vinnas. Risken skulle vara stor för att den nuvarande generösa ochav allmänheten så uppskattade öppenheten skulle snävas in. Kyrkan skulle dåinte bli en kyrka dit alla skulle vara välkomna och där alla kunde känna sighemma utan en kyrka för ett mindretal. Folkkyrkokaraktären skulle därmedförsvinna. har ochvänsterpartiet kommunisterna i motioner krävt att kyrka och stat definitivtskall skiljas åt. Socialdemokraterna har haft samma uppfattningäven om man inte direkt lagt fram några förslag i . har ingainitiativ tagits av för att söka förverkliga dennauppfattning. Även om det från regeringen bl.a. i samband med inledningen av1989 års kyrkomöte uttalades att det inte nu är aktuellt med några nyainitiativ i kyrkastat-frågan så är det bara kortsiktiga ställningstaganden. En för hela folket så stor och avgörande fråga somförändrade villkor för den svenska folkkyrkan bör enligt utskottets mening inteavgöras utan att medborgarna direkt tillfrågats om sin åsikt. Det bör skapasgarantier för att så sker. Utskottet föreslår därför att redan nuuttalar sig för ett fortsatt samband mellan kyrka och samhälle och beslutaratt inga grundläggande förändringar i det nuvarande folkkyrkosystemet fårgenomföras utan att medborgarna i en folkomröstning ges möjlighet att taställning till frågan.