bet · GD01SoU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Ibetänkandet behandlas en motion (fp) om allmänna arvsfonden. Utskottetuttalar med anledning av ett av yrkandena i motionen att regelbundetbör få en samlad redovisning av hur allmänna arvsfondens medel används. anfört föreslås ge regeringen till känna. Utskottet avstyrkerdäremot kraven i motionen på att uppgiften att pröva frågan om anslag urallmänna arvsfonden skall föras över till en särskild, parlamentariskt tillsattstyrelse. 1988/89:Fi402av och (båda fp) vari yrkas 1. attriksdagen uppställer krav på en årlig redovisning av de understöd som beviljas ur allmänna arvsfonden, 2. attriksdagen genom ändring i 2 § lagen om allmänna arvsfonden fastställer att understöd ur fonden skall utdelas av en oberoende styrelse med parlamentarisk förankring. Motionen har flyttats övertill socialutskottet från finansutskottet. Allmännaarvsfonden tillkom enligt beslut av riksdag i samband med att kusineroch avlägsnare släktingar genom lagen (1928:279) om arv uteslöts från arvsrätt.Den grundläggande bestämmelsen om allmänna arvsfondens rätt till arv finnsnumera i 5 kap. , vari stadgas att om någon avlider utan attefterlämna någon arvsberättigad eller testamentstagare skall kvarlåtenskapentillfalla allmänna arvsfonden. Egendom kan också tillföras fonden genom gåvaeller testamente. Närmarebestämmelser om ändamålet och förvaltningen av arvsfondens medel finns i lagen(1928:281) om allmänna arvsfonden. Enligt 1 § denna lag skall de medel somtillfaller fonden i arv eller genom 1 1989/90. 1989/90 SoU3 gåva ellertestamente utan sammanblandning med andra medel förval- 1989/90:SoU3 tas avkammarkollegiet såsom en särskild fond för främjande av vård och fostran avbarn och ungdom samt omsorg om handikappade. Understöd ur fonden utdelas avregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer (2 §). Fonden hade ibörjan av ett bokfört värde av 3ö7 milj.kr. vilket motsvarar ettfaktiskt värde av ca 880 milj.kr. Vid tillskapande av allmänna arvsfonden angavs som fondensändamål att främja vård och fostran av barn och ungdom. År 19ö4 tillsattes enutredningsman för att göra en översyn av lagen om allmänna arvsfonden. Ettförslag till ändringar främst avseende fondens ändamål framlades i slutet av år1966 (SOU 1967:2). I betänkandet föreslogs bl.a. att arvsfondens ändamål skulleutvidgas till att omfatta, förutom vård och fostran av barn och ungdom,omsorger om åldringar och handikappade. 1 den proposition (prop. 1969:83) somgrundar sig på utredningen uttalades bl.a. följande (s. 43-44). Utredningens förslag tillgodoser de krav som enligt vadjag anförde bör ställas i fråga om ändamålet för bidragsverksamheten, ochdet är väl förenligt med de tankegångar som kom till uttryck i samband medarvsfondens tillkomst. Från dessa synpunkter finns därför inte anledning tillerinran mot förslaget. Ett genomförande av detta skulle emellertid innebära enganska kraftig utvidgning av de grupper som skall kunna få bidrag ur fonden.Som jag framhöll kommer det även i fortsättningen att föreligga stortbehov av stöd till barn- och ungdomsvårdsändamål. Det är angeläget att undvikaen splittring av verksamheten som kan minska möjligheterna att göra effektivainsatser på något område. Jag anser därför att fondens bidragsändamål inte börutvidgas i så stor omfattning som utredningen har förslagit. Av de grupper somomfattas av utredningssförslaget synes i första hand de handikappade böra uppmärksammas.Visserligen har det allmännas insatser inom handikappvården ökat kraftigt undersenare år. Det finns dock fortfarande åtskilliga behov som inte tillgodosesgenom understöd från det allmännas sida. Både utredningen och remissinstansernahar pekat på många sådana behov, särskilt inom ramen för allmän service,rekreation och fritidssysselsättning. Åtgärder på dessa områden kan vara avstor betydelse lör att bryta de handikappades isolering genom att ge demtillfålle till samvaro med andra och till gemensamma sysselsättningar såsomhobbyverksamhet, gymnastikövningar etc. samt möjliggöra miljöbyte. Anordningarför handikappade kräver emellertid ofta kostsamma investeringar. Bidrag urallmänna arvsfonden skulle här kunna fylla en väsentlig uppgift. Även för degamlas del föreligger behov av lokaler där de kan samlas för gemensamverksamhet. Ofta torde emellertid befintliga lokaler kunna användas för sådantändamål. Bl.a kan lokaler som har inrättats med stöd från arvsfonden ocksåutnyttjas som samlingslokaler för gamla i den mån detta inte inkräktar på denverksamhet lokalerna i första hand är avsedda för. De nu redovisade övervägandena har lett mig till denslutsatsen att arvsfondens ändamål alltjämt bör omfatta främjande av vård ochfostran av barn och ungdom samt att utvidgningen bör begränsas till att avseomsorger om handikappade. I enlighet med vad utredningen har anfört bör somhandikappade betraktas personer vilka på grund av lyte eller eljest bristandekropps- eller själskrafter har mera betydande svårigheter med sindagliga livsföring. Jag vill också i likhet med 1989/90:SoU3 utredningen förorda attåldersgränsen för dem som skall betraktas som ungdom i tillämpningen höjs från21 till . Departementschefenuttalade härefter att liksom bidrag från fonden inte skall lämnas föråtgärder som det åligger stat eller kommun att bekosta. Endast i undantagsfallbör avsfondsmedel användas för ändamål som kan finansieras med stöd från detallmäna i annan ordning, exempelvis genom lån eller bidrag ur särskilda, avstatsmedel bildade fonder. Iutredningens uppdrag ingick enligt direktiven också att pröva formerna förärendenas handläggning och överväga möjligheterna av att beslutanderättendelegeras. Utredningen ansåg att ordningen att det är regeringen som beslutarom bidrag ur arvsfonden borde behållas men att regeringen i vissa ärenden bordefå möjlighet att delegera beslutanderätten till underordnad myndighet. I denna fråga uttaladedepartementschefen följande (prop. s. 45). Föregen del anser jag det vara betydelsefullt att bidragsgivningen ligger ihänderna på ett organ som har god överblick över hela det Slt inom vilketbidrag kan komma i fråga och därigenom får möjlighet att väga olika behov mot varandraoch mot tillgängliga resurser. Detta talar för att beslutanderätten bordeliggar kvar hos Kungl. Det sagda utesluter emellertid inte attbidragsgivningen i vissa fall delegeras till underordnad myndighet. Jag anseratt möjlighet därtill bör införas. Sålunda bör delegation kunna komma i fråga ivissa klart avgränsade typer av ärenden, där en fast praxis förbidragsgivningen har utbildats hos Kungl. I samband med delegationbör de allmänna principerna för bidragsgivningen anges, och vidare börvederbörande myndighet få en bestämd ekonomisk ram att hålla sig inom. (ILU 1969:37) fann inte anledning tifl erinran mot de ipropositionen framlagda ändringsförslagen. beslutade i enlighet medutskottets hemställan (rskr. Fråganom allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelser har därefter vid flera tillSllenvarit förmål för riksdagsbehandling (se bl.a. SoU 1981/82:8, 1985/86:3 och 11samt 1986/87:18). har därvid avvisat motionsförslag om att fondensändamål skulle utvidgas till att avse även insatser för de äldre. I betänkandet1988/89:5oU6 inskärpte utskottet att fondens medel endast får användas förändamål som främjar vård och fostran av barn och ungdom samt omsorg omhandikappade ,(s. 37). Uttalandet gjordes med anledning av att regeringen iprop. 1987/88:170 om äldreomsorgen inför 90-talet aviserat att 10 milj.kr.årligen skall avsättas från allmänna arvsfonden förförnyelsearbete syftande till en utveckling av anhörigvård. Formernaför bidrag ur arvsfonden är -anordningsbidrag till uppförande eller inköp avbyggnad, till om-eller tillbyggnad samt förbättringsarbeten - inventariebidrag för inköp av inventarier ochannan lokalutrustning -bidrag tillförsöksverksamhet som omfattar barn, ungdomar eller 1989/90:SoU3 Somframgått av det föregående utdelas understöd ur allmänna arvsfonden avregeringen () eller den myndighet regeringen bestämmer.Socialdepartementet fick /88 ca 1 500 ansökningar om understödur fonden. Av dessa beviljades bidrag i 25é fall. Närdet gäller bidragsansökningar som bereds inom fattasbesluten i samtliga fall av regeringen. Ärendena tas upp successivt ochåterfinns på föredragningslistan till regeringssammanträdena vid flertaletsammanträden. Efterett regeringsbeslut har barn- och (Ju1983:01) fått i uppdrag att handlägga ärenden om stöd ur fonden som avserfostran av ungdom. Ca 300 ansökningar av detta slag överlämnades avsocialdepartementet till delegationen /88. Barn- ochungdomsdelegationen har i sin tur överlämnat till delegationens ordförande (förnärvarande statsrådet ) att besluta i flertalet ärenden omstöd. Undersenare budgetår har fördelningen på huvudsakliga ändamål av stödet ur allmännaarvsfonden och de huvudsakliga bidragsmottagarna varit följande enligtuppgifter från social- resp. civildepartementen. Fördelningav ur allmänna arvsfonden utdelade understöd under budgetåren 1983/84-1987/88 .Avsocialdepartementet beslutade understöd, tusental kronor 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Sonnmargårdar (barnkolon icr) 900 140 840 Försöks-och utredningsverksamhet (barnoch ungdom) 52 888 70 363 45 191 40 216 22 717 för barn och ungdom (lokal-och inventariestöd) 7 582 Omsorg om handikappade 20 831 Sumi» utdelade understöd 82 421 tillgängligt belopp 124 646 133 728 133 456 142966 112 577 Av barn- ochungdomsdelegationen beslutade understöd, tusental kronor Anläggningar, utrustning m.m. Stöd till särskilda projekt För utdelning tillgängligt belopp Bidragsmottagare budgetåret1987/88 (totalt 256 mottagare). Utdelade belopp itusental kronor Kommuneroch landsting 12 033 Andramyndigheter (varav universitet och högskolor .) Arbetsgrupper som utsetts av regeringen(projekt, administration) 7 895 Övriga (religiösa församlingar, studieförbund, projekt via Enutförlig redovisning av allmänna arvsfondens verksamhet sedan de förstabidragen ur arvsfonden beviljades /31 och fram till år 1981finns i skriften Allmänna arvsfonden för barn, ungdom och handikappade. Fondensverksamhet under (, 1982). Skriften har utarbetats på uppdragav . Tidigarelämnades uppgifter om beviljade understöd ur allmänna arvsfonden i Kungl.Maj;ts berättelse till (riksdagsberättelsen), vilken avgavs sistagången vid . återfinns regelbundet i budgetpropositionenunder huvudtitel (se t.ex. prop. 1988/89:100 bil. 7 s.143) uppgifter om understöd ur allmänna arvsfonden som under det föregåendekalenderåret ställts till förfogande för särskilda projekt eller som planeraskomma att ställas till förfogande. Regeringen har därutöver i särpropositionerinformerat om arbetsgrupper som utsetts av regeringen och vilka projektsom finansierats med medel ur allmänna arvsfonden. Som exempel kan nämnasföljande. TIMU-gruppen:utvecklingsarbete för tidiga insatser mot drogmissbruk bland ungdomar.Regeringen beslutade att högst 12 milj.kr. skulleutgå ur arvsfonden. Ärendet anmäldes för i prop. 1984/85:19 (s. 33).Information lämnades också i prop. 1987/88:100 (bil. 11, s. 145). Försöksverksamhetmed förnyelsearbete i äldrevården beträffande stöd till närstående: regeringenbeslutade att 10 milj. kr. skallavsättas från fonden. Beslutet aviserades i prop. 1987/88:109 (s. 93).Riksdagens uttalande med anledning av uttalandet i propositionen harredovisats ovan (1988/89:SoUö). Motionen 1989/90:SoU3 Imotion l988/89:Fi402 av och (båda fp)hemställs att skall uppställa krav på en årlig redovisning av deunderstöd som beviljas ur allmänna arvsfonden (yrkande 1) och att riksdagengenom ändring i 2 § lagen om allmänna arvsfonden skall faställa att understödur fonden skall utdelas av en oberoende styrelse med parlamentarisk förankring(yrkande 2). Motionärerna anför att regeringens tolkning av allmännaarvsfondens ändamålsbestämmelse har blivit allt friare. Anslagbeviljas enligt motionärerna till många ändamål som endast perifert anknytertill de i lagen stipulerade syftena. Stora anslag beviljas statliga ochkommunala myndigheter. Motionärerna anser det särskilt anmärkningsvärt attregeringen tillsätter egna arbetsgrupper vilkas verksamhet bekostas avarvsfonden. Motionärerna anser också att kontrollen över utnyttjandet avallmänna arvsfondens medel behöver skärpas och föreslår därför de förändringarsom framgår av yrkandena i motionen. Vadförst gäller kraven i motionen på en förbättrad redovisning av hur allmännaarvsfondens medel används kan utskottet konstatera att regeringen tidigarelämnade en årlig redovisning till i den s.k. riksdagsberättelsen.Under senare år har redovisningen haft en annan karaktär. har vidflera tillSllen ftinnit anledning att göra uttalanden om regeringenstillämpning av arvsfondens ändamålsbestämmelser. Detta visar att harett intresse att följa upp användningen av fondens medel. Utskottet anserdärför att regelbundet bör få en samlad redovisning av hur allmännaarvsfondens medel används. anfört med anledning av motion Fi402 (fp) yrkande 1 bör somsin mening ge regeringen till känna. Vadgäller ändamålet för stöd från allmänna arvsfonden vill utskottet erinra om deregler som gäller. Stöd skall inte beviljas lör åtgärder som det åligger stateller kommun att bekosta. Arvsfondens medel skall huvudsakligen användas förstöd till frivilliga och ideella insatser. Motionärernatar också upp frågan om vem som skall besluta om bidrag ur allmänna arvsfonden.Motionärerna förespråkar att beslut rörande understöd ur fonden i stället förav regeringen skall fattas av en oberoende styrelse med parlamentariskförankring. Detta förutsätter en ändring av 2 § lagen om allmänna arvsfonden. Utskottetär inte berett att ställa sig bakom kraven i motionen på att uppgiften attpröva frågor om anslag ur allmänna arvsfonden skall föras över till ensärskild, parlamentariskt tillsatt styrelse. Utskottetvill däremot erinra om de uttalanden som gjorts i olika sammanhang om betydelsen av att minska antalet detaljärenden i regeringen och i departementen (se bl.a. KU 1983/84:23 och 25 samt återkommande i budgetpropositionen, bilaga 2 Gemensamma frågor). Detta synsätt gör siggivetvis gällande även beträffande regeringens befattning med ärenden ombidrag ur allmänna arvsfonden. Det finns i 1989/90:SoU3 detta sammanhang skäl attpeka på den möjlighet till delegering av beslutanderätten som finns enligt 2 §lagen om allmänna arvsfonden. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Fi402 (fp) yrkande 2. 1. beträffanderedovbning av understöd som beviljas ur allmän na arvsfonden att medanledning av motion 1988/89:Fi402 yrkande I som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 2. beträffanderätten att besluta om bidrag ur allmänna arvsfon den att avslårmotion 1988/89;Fi402 yrkande 2. Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (), UllaTilländer (c), (), Per Stenmarck (m), (),(), (), (), (), (), (vpk), (), () och förste vice talman (). gotab 99132, Slockholm 1989