bet · GD01SfU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Detanförda ledde därför fram till den slutsatsen att det alltjämt måste vara enangelägen uppgift för lagstiftaren att slå fast principerna för ett skydd motförluster på grund av yrkesskada och att lagstiftningen således även iframtiden måste inrymma ett särskilt försäkringsskydd för sådana skador.Kommittén fann övervägande skäl tala för att den nya lagen i huvudsak bordebygga på samma principer som den dåvarande lagstiftningen och följaktligentillgodose sådana ersättningsanspråk som framstod som socialt ochsamhällsekonomiskt motiverade. Inom ramen för dessa utgångspunkter borde lagengenom sitt ersättningsskydd sträva mot att i ekonomiskt hänseende försätta denyrkesskadade i samma situation som om skadan inte hade inträffat. På grundval av yrkesskadeförsäkringskommitténs betänkandelade regeringen i proposition 1975/76:197 fram förslag till . anförde i sitt betänkande SfU1975/76:40 att kommitténs förslag hade bemötts mycket positivt vid remissbehand lingen. Även inom utskottet hade förslagen fått en bred uppslutning. Utskottet såg med tillfredsställelse att man genom de överenskommel ser om trygghetsförsäkring som träfiats fått en avtals- mässig lösning av skadeståndsfrågan inom yrkesskadeskyddet, som ga ranterade praktiskt taget alla förvärvsarbetande vilka skadats i arbetet full kompensation för lyte och men. Härigenom hade det blivit möjligt att i den nya lagen om arbetsskadeförsäkring renodla livräntans centra- 10 lafunktion att kompensera för inkomstbortfall och knyta an till de principerför invaliditetsbedömning som gällde inom den allmänna 1989/90:SfU15 försäkringen.Det kraftigt förstärkta arbetsskadeskyddet med en i princip 100-procentigkompensationsnivå efter samordningstidens slut liksom det förhållandet attarbetsskadebegreppet getts en generell innebörd utgjorde enligt utskottetsmening andra betydelsefulla inslagi propositionen. Utskottet tillstyrkte enhälligt bifall till propositionen mengjorde ett tillkännagivande om att även egenföretagare borde omfattas avförsäkringen. följde utskottet (rskr. Av det anförda framgår dels att principen att en arbetsskadaskall ersättas med högre belopp än en annan skada har tillämpats ,dels att den vid flera tidigare tillfållen har omprövats. Den nuvarandearbetsskadeförsäkringen, som bygger på denna princip, har antagits med bredpolitisk förankring. Utskottet kan efter förnyade överväganden konstatera attde skäl som åberopades av yrkesskadeförsäkringskommittén alltjämt gör siggällande. Som kommittén framhöll bör målsättningen vara att i ekonomiskthänseende försätta den yrkesskadade i samma situation som om skadan inteinträffat. Utskottet anser därför att principen bör bibehållas att en skadasom beror på arbetet, i vart fall efter det akuta sjukdomsstadiet, genomförsäkringsskydd skall ersättas med högre belopp än annan skada. Detta börriksdagen med bifall till motion 5141 yrkande 1 ge regeringen till känna. revisorer föreslår vidare att kostnaderna förarbetsskador helt bör täckas genom arbetsgivaravgifter. I annat fall börarbetsskadefonden avvecklas och kostnaderna för arbetsskadeförsäkringen öppetredovisas över statsbudgeten. Man bör dessutom överväga om arbetsgivaravgifternakan differentieras på basis av företagens sjukfrånvaro med hjälp avförsäkringskassornas kommande lokala ADB-register. Revisorerna föreslår även att försäkringskassornas lokalaADB-regjs-ter skall utnyttjas för att ge tidiga larmsignaler om försäkradesrehabiliteringsbehov och för att ge försäkringskassorna möjlighet att bedömamiljöhälsan vid företag inom kassans område. Möjligheter till rationellsamordning mellan arbetarskyddsstyrelsens arbetsskadestatistik och försäkringskassornaslokala ADB-register bör tas till vara. Revisorerna anser vidare att möjlighetenatt införa obligatoriska arbetsmiljöbokslut bör övervägas. Revisorerna föreslår slutligen att deras överväganden ochförslag samordnas med andra närliggande förslag, bl.a. förslag från rehabiliteringsberedningenoch arbetsmiljökommissionen, och skyndsamt handläggs inom . Revisorerna hemställer att vad de sålunda anfört angåendearbetsskadeförsäkringen ges regeringen till känna. Revisorernas förslag i nu redovisade delar berörs även iett antal motionsyrkanden. Till en början begär m.fl. i motion 5f41 etttillkännagivande om att kostnaderna för arbetsskadorna helt bör täckas avarbetsgivaren och att detta bör ske genom erforderlig höjning av arbetsgivar- avgiften(yrkande 2). Motionärerna begär dessutom en utredning om 1989/90:SfU15möjligheten att påföra arbetsgivarna hela kostnaden för sjukvård förorsakad avarbetsskador (yrkande 3). Differentieradearbetsgivaravgifter föreslås i flera motioner. m.fl. begär i motion Sf45 yrkande 2 etttillkännagivande om att arbetsgivaravgifterna, i första hand arbetsskadeavgiften,bör differentieras. m.fl. begär i motion 5142 yrkande 1,såvitt nu är i fråga, ett tillkännagivande om differentieradearbetsgivaravgifter som en av flera åtgärder för att förbättra arbetsmiljön. I motion Sf41 yrkande 4 av m.fl. begärmotionärerna en utredning om en difiierentiering av arbetsgivaravgifterna såatt arbetsgivare som har fler arbetsskador än vad som motsvarar detgenomsnittliga antalet arbetsskador i branschen erlägger högre avgift. Ettsådant yrkande framställs även i motion 51260 av m.fl. m.fl. begär i motion 51297 yrkande 4 etttillkännagivande om arbetsgivarens ansvar för arbetsskador och behovet av enöversyn av lagstiftningen rörande detta ansvar. Motionärerna anser bl.a. att enarbetsgivare som förorsakar många arbetsskador skall erlägga högrearbetsgivaravgifter än andra. Beträfende revisorernas förslag i dessa delar villutskottet erinra om att regeringen har tillkallat ensärskild kommission som skall kartlägga förhållanden i arbetsmiljön som gerupphov till arbetsskador. I direktiven till arbetsmiljökommissionen (dir.1988:63) anges bl.a. att kommissionen skall lägga fram förslag till åtgärdersom ändrar på de arbetsmiljöer som skapar skador och ohälsa. Som underlag förförslagen skall kommissionen kartlägga förhållanden i arbetsmiljön som gerupphov till arbetsskador. Kartläggningen bör inriktas på att identifiera demest utsatta arbetena. Målet för kommissionens arbete skall vara att minskaden arbetsrelaterade sjukfrånvaron och utslagningen men även att förebyggauppkomsten av nya hälsorisker i arbetsmiljön. Kommissionen bör överväga omekonomiska styrmedel gentemot arbetsgivare bör skapas för att åstadkommaarbetsmiljöförbättringar. Den bör också föreslå andra åtgärder som behövs föratt ytterligare markera det ansvar som arbetsgivarna har enligt arbetsmiljölagen.Kommissionen bör t.ex. se över hur skador och tillbud följs upp påarbetsplatserna och om de leder till att arbetsgivarna vidtar åtgärder för attminska riskerna för nya skador. Kommissionen bör också pröva hur behovet avsnabbt tillgänglig och aktuell information om arbetsskadornas utveckling skallkunna tillgodoses. Arbetsmiljörisker skall i första hand mötas med tidiga ochförebyggande insatser. Men för dem som ändå drabbas, bör aktivarehabiliterings- och anpassningsåtgärder vidtas, så att de kan vara kvar iarbetslivet. Kommissionen bör överväga om särskilda åtgärder bör vidtas föratt få till stånd en bättre fungerande verksamhet på arbetsplatserna. Vissa av de frågor som revisorerna tar upp övervägssåledes av arbetsmiljökommissionen. Särskilt gäller det ekonomiska styrmedel eller andra åtgärder för att förmå arbetsgivare att skapa bättre arbets- 12 miljöermen även frågor om hur snabb information om arbetsskador- 1989/90:SfU15nas utveckling skall kunna tillgodoses. Kommissionen räknar med att ha avslutatsitt arbete . Utskottet vill även nämna att regeringen i proposition1989/90:62 har lagt fram förslag som innebär ett första steg mot en effektivarerehabilitering. Till grund för förslagen ligger bl.a. rehabiliteringsberedningensbetänkande (SOU 1988:41) Tidig och samordnad rehabilitering. Propositionen behandlasi utskottets betänkande 1989/90;5fU12. Avsikten är att regeringen vid ettsenare tillfålle skall återkomma med mera omfattande och genomgripande förslagi rehabiliteringsfrågorna. Vidare anges i proposition 1989/90:114 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. att regeringen gör en översyn av systemenlör sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring och förtidspensionering. Syftet äratt genom bättre utformning av och samordning mellan dessa system och andradelar av välSrdssystemet åstadkomma en större flexibilitet och en aktivarerehabilitering. Härigenom kan man korta ned och undvika långa sjukskrivningaroch förtidspensioneringar. I propositionen anges också att ett förslag senareskall läggas fram om att en arbetsgivarperiod med en lagfåst lön av ett sjukfall skall införas fr.o.m. . Åtgärden gerenligt propositionen arbetsgivarna starkare direkta incitament att förbättraarbetsmiljö och arbetsorganisation, så att sjukfrånvaron minskar. Utskottet vill dessutom erinra om att en översyn av 1986års företagshälsovårdsreform pågår. Översynen skall vara avslutad den 1 juli1990. Vidare pågår inom arbetarskyddsstyrelsen en översyn avtillsynsorganisationen. budgetproposition anges att yrkesinspektionensinsatser skall koncentreras till de arbetsställen som har många arbetsskadoreller av andra skäl bedöms ha dåliga arbetsmiljöförhållanden. Utgångspunktenskall vara att de brister som iakttas vid inspektionsbesöken skall åtgärdasutan onödigt dröjsmål. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att storaförändringar är att vänta på arbetsmiljöområdet och inom rehabiliteringen.Dessa förändringar kommer att få betydelse också för arbetsskadeförsäkringen.Även förslaget om en arbetsgivarperiod inom sjukförsäkringen torde komma attpåverka arbetsskadeförsäkringen. Av det anförda framgår att regeringen således inom dennärmaste tiden kommer att i skilda sammanhang få ta ställning till frågor somhar samband med arbetsskadeförsäkringen. Det material som revisorertagit fram vid sin granskning och de idéer och uppslag som förs fram irevisorernas förslag bör därvid vara av intresse. Utskottet föreslår därför attrevisorernas förslag i nu behandlade delar överlämnas till regeringen. Eftersom arbetsskadeförsäkringen berörs av förändringar påmånga andra områden förutsätter utskottet att de samlade effekterna på arbetsskadeförsäkringensärskilt övervägs ur socialförsäkringsrättslig synvinkel. I enlighet med vadutskottet ovan anfört skall därvid gälla att den som drabbats av en arbetsskada i princip skall försättas i samma ekonomiskasituation som om skadan inte inträffat och att den skadade 1989/90:SfU15 skall ha rätttill ersättning enligt i huvudsak skadeståndsrättsliga principer. Det anförda bör med anledning av revisorernasförslag i denna del och motionerna Sf41 yrkandena 24, Sf42 yrkande 1, Sf45yrkande 2, Sf260 och 5f297 yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna. I motion Sf268 yrkande I föreslår m.fi.att den nuvarande arbetsskadeförsäkringen skall ersättas med en obligatoriskförsäkring som alla arbetsgivare skall teckna för sina anställda. Försäkringensutformning bör regleras i lag, men försäkringen skall tecknas hos enskildaförsäkringsbolag. Premierna bör vara relaterade till det förväntadeskadeutfallet, vilket skulle förstärka arbetsgivarens intresse av att verka fören god arbetsmiljö. Motionärerna begär en skyndsam utredning och förslag ienlighet med det anförda. En sådan begäran framställs även i motion Sf40yrkande 1 av m.fl. Av den tidigare redovisningen framgår attarbetsmiljökommissionen har till uppgift att överväga ekonomiska styrmedel föratt förmå arbetsgivare att skapa bättre arbetsmiljöer. Utskottet har äventillstyrkt att revisorernas förslag om bl.a. differentieradearbetsgivaravgifter m.m. överlämnas till regeringen. Utskottet kan nu inte senågot skäl till att den nuvarande arbetsskadeförsäkringen i sin helhet skallersättas med ett försäkringssystem enligt den modell motionärerna föreslår.Riksdagen bör därför avslå motionerna Sf268 yrkande 1 och 5140 yrkande 1. Inte minst mot bakgrund av de långa handläggningstidernainom försäkringskassorna har flera motioner väckts om en ökad samordning mellansjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. I motion S046 begär m.fl. en utredning om enintegration av arbetsskadeförsäkringen med sjukförsäkringen (yrkande 5).Motionärerna begär även att, i avvaktan på denna utredning, beslutarförlänga samordningstiden mellan arbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringentill (yrkande 6). m.fl. begär i motion 5f262 dels attkompensationsnivån inom den allmänna sjukförsäkringen skall höjas till 100 %fr.o.m. (yrkande 2), dels att arbetsskadeförsäkringen skallintegreras i sjukförsäkringen (yrkande 1). Motionärerna begär tillkännagivandenhärom. Vidare begärs i motion 5142 yrkande 2 av m.fl. etttillkännagivande om förslag till en reformerad arbetsskadeförsäkring som bl.a.skall innebära att arbetsskadeförsäkringen integreras i sjukförsäkringen därkompensationsnivån skall uppgå till . Även m.fl. begär i motion S012 yrkande 4ett tillkännagivande om en samordning mellan sjukförsäkringen och ar betsskadeförsäkringen, men där ersättningsnivån skulle ligga något över sjukförsäkringens kompensationsnivå. Motionärerna anser att , . kompensationsnivåninom sjukförsäkringen för inkomster överstigande 4,5basbelopp skall utgöra . I motion 51297 av 1989/90:SfU15 Roxbergh m.fl. begärs i yrkande 1 att ersättningen inomarbetsskadeförsäkringen under samordnings- och utredningstiden skall utgöra förslagsvis tills utredningen är klar. I motion 5140 yrkande 2 av m.fl. begärsatt, i avvaktan på en reformering av arbetsskadeförsäkringen som skall innebäraen obligatorisk ansvarighetsförsäkring för arbetsgivare, samordningen mellanarbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen förlängs . Även imotion Sf268 yrkande 2 av m.fl. begärs beslut om en sådanförlängd samordningstid. Utskottet har tidigare redovisat att en översyn avarbetsskadeförsäkringen, sjukförsäkringen och förtidspensioneringen pågår inomregeringskansliet. Vidare skall arbetsmiljökommissionen före den 1 juli 1990redovisa sitt uppdrag för regeringen. Även rehabiliteringsfrågorna är föremålför ytterligare överväganden inom . Utskottet utgår från atti dessa sammanhang överväganden även kommer att göras beträffande samordningenmellan sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. Med hänsyn härtill och iavvaktan på resultatet av beredningen av nämnda frågor inom regeringskanslietanser utskottet att förslagen i motionerna 5f40 yrkande 2, 5f42 yrkande 2,Sf262 yrkandena 1 och 2, 51268 yrkande 2, 5f297 yrkande 1, SD12 yrkande 4 samtSf346 yrkandena 5 och 6 nu inte bör föranleda någon åtgärd. I motion 5145 yrkande 1 begär m.fl. etttillkännagivande om att preliminära beslut skall kunna fattas inomarbetsskadeförsäkringen. Ett preliminärt beslut att en person har rätt tilllivränta skulle nämligen kunna underlätta rehabiliteringen. Enligt LAF skall bestämma ersättningenligt lagen så snart det kan ske. Om kassan inte utan betydande dröjsmål kanavgöra om rätt till ersättning föreligger enligt LAF, men det finns sannolikaskäl för att sådan rätt föreligger, skall enligt 8 kap. 3 §LAF jämförd med 20 kap. 2 a § AFL besluta att ersättning skall betalas ut medett skäligt belopp om detta är av väsentlig betydelse för den skadade.Detsammma gäller om rätt till ersättning föreligger, men ersättningsbeloppetinte kan bestämmas utan betydande dröjsmål. Utskottet konstaterar att redan enligt nuvarandelagstiftning kan preliminära beslut fattas i arbetsskadeärenden. Motion Sf45yrkande 1 bör därför lämnas utan åtgärd. och anför i motion Sf372yrkande 3 i denna del att kvinnor med monotona arbeten har svårt att få sinasjukdomsbesvär godkända som arbetsskada. Motionärerna begär en översyn av lagenom arbetsskadeförsäkring i syfte att komma till rätta med detta problem. revisorer har i sin rapport /89:5 redovisaten praxis studie som avsett en genomgång av försäkringsdomstolarnas avslagsbe slut i arbetsskadeärenden . Studien har kompletterats med en mindre undersökning av försäkringskassornas 15 Mot bakgrund av dessa undersök- 1989/90:SfU15 ningar,som enligt revisorerna visar på bl.a. könsrelaterade skillnader, ifrågasätterrevisorerna om kvinnorna behandlas hårdare än männen. Utskottet har i sitt avgivna betänkande1989/90:5fU10 behandlat en motion angående en kartläggning och analys avskillnaderna i sjukfrånvaron mellan män och kvinnor. Utskottet anförde därvidatt det är angeläget att de olika faktorer, såväl arbetsmiljömässiga somsociala, som bidragit till att kvinnornas sjuktal successivt ökat i betydligthögre grad än männens blir föremål för en djupare analys. Detfanns emellertid enligt utskottets uppfattning anledning att avvaktaresultatet av arbetsmiljökommissionens arbete och någon åtgärd från riksdagenssida var därför inte påkallad. Utskottet anser att frågan om i vilken omfattning kvinnorfår sina sjukdomsbesvär godkända som arbetsskada även bör ses i förhållandetill såväl kvinnornas högre sjukfrånvaro som deras arbetsmiljö. Arbetsmiljökommissionensarbete bör därför avvaktas också i denna fråga. Med hänsyn härtill avstyrkerutskottet bifall till motion SD72 yrkande 3 i denna del. pågår ett samarbete mellanförsäkringskassorna och AMF-trygghetsförsäkring med stöd avriksförsäkringsverkets föreskrifter (RFFS 1979:20) om tillhandahållande avvissa uppgifter i arbetsskadeärenden till AMF-trygghetsförsäkring.Försäkringskassans kostnader för verksamheten skall enligt kungörelsen ersättasenligt grunder som och kommer överens om. AMF betalari dag inte någon ersättning för kassans utredningsarbete. I motion 5f268 yrkande 3 begär m.fi. etttillkännagivande om att bör få full ersättning från AMF fördet utredningsarbete som kassan utför åt försäkringsbolaget. begär i motion 51297 yrkande 3 ett tillkännagivande härom. Utskottet har erfarit att har tagjtupp förhandlingar med AMF i denna fråga. Någon åtgärd från sida börmotionerna Sf26S yrkande 3 och 5f297 yrkande 3 därför inte föranleda. I motion Sf243 anför m.fl. att skolbarnhör till de mest riskutsatta i samhället, och det är därför otillfredsställandeatt de inte har ett tillräckligt ekonomiskt skydd vid skada. Motionärerna anseratt skolbarn redan från första klass i borde jämställas medanställda när det gäller olycksfall i skolan eller vid Srd till eller frånskolan. De bör således ha samma ekonomiska skydd som anställda har genomarbetsskadeförsäkringen och trygghetsförsäkringar för arbetsskada. Enligt proposition 1975/76:197 med förslag till lag omarbetsskade försäkring skulle försäkringsskyddet utvidgas till att avse studerande i den mån utbildningen kunde anses vara förenad med särskild risk för arbetsskada. Försäkringsskydd borde finnas under utbildningsmoment då sådan risk förelåg. Detta kom främst i fråga vid olika slag av utbildning med praktisk inriktning. I en särskild förordning (1977:284) anges således attarbetsskadeför- 1989/90:SfU15 säkringen även omfattar vissa elever. Förutomelever i viss yrkesutbildning och arbetsmarknadsutbildning m.m. omfattas ävenden som genomgår årskurs 7 eller högre årskurs i , särskolans yrkesskola,gymnasieskolan eller motsvarande utbildning. Arbetsskadeförsäkringen gällerdock endast under moment i utbildningen då eleven utför arbete som stämmeröverens med eller till sin art liknar sådant som vanligen utförs vidförvärvsarbete. Utskottet anser inte att de skäl som ligger till grund fördessa elevers försäkringsskydd kan göras gällande för övriga elever. Utskottet,som noterar att kommunerna tecknar särskilda olycksfallsförsäkringar som i vartfall gäller under baruens skoltid, avstyrker således bifall till motion Sf243. I motion 5072 yrkande 3 i denna del begär en översyn av arbetsskadeförsäkringen i syfte att försäkringenäven bör omfatta fosterskador. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden(se /89;S1U11). Utskottet har därvid anfört att skyddet för lostretbör lösas genom förebyggande åtgärder och inte genom en utvidgning av LAF.Således borde gravida kvinnor skyddas från arbetsmiljöer som kan medföra riskför fosterskador. Utskottet har även erinrat om vad utskottet anfört ibetänkande SfU 1986/87:17, nämligen att kunskaperna om fosterskador varbegränsade och att läget inte minst på arbetsmiljöområdet var oklart.Utskottet förutsatte dock att arbetarskyddsstyrelsen uppmärksamt följde detfortlöpande forskningsarbetet på området och skyndsamt utfårdade föreskrifteri de fall risken för fosterskador upptäcktes i arbetsmiljön. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkerbifall till motion S072 yrkande 3 i denna del. I motion 5061 begär i en prövning avförutsättningarna för att förbättra den ekonomiska situationen för främst deasbestskadade som fått sin asbestbetingade sjukdom konstaterad före den 1februari 1974. Enligt förhandlingsprotokoll mellan SAF,LO och PTK har parterna träffat överenskommelse om vissa särskilda åtgärder för arbetstagare som utsatts lör asbestexponering. I protokollet anges bl.a. att arbetstagare, som till följd av asbestexponering har diagnosen pleuraplack och som har en nedsättning av lungfunktionen med av det förväntade värdet (mätt i vitalkapacitet) är berättigad till ideell ersättning med ett halvt basbelopp. Ersättning kan även utges till den vars anställning upphört om han i arbetet varit utsatt för inverkan av asbest i företag som tillhör eller tillhört den del av arbetsmarknaden som omfattas av AMF-försäkringar. Nedsättningen skall dock ha visat sig innan den försäkrade uppnått . Vidare anges att enligt en uppgörelse mellan parterna utges ersättning med . lör pleuraplackskador som yppats efter men . I protokollet anges att den som fått ersättning enligt uppgörelse 17 inte harrätt till ersättning enligt de nya reglerna. Utskottetkonstaterar att överenskommelsen 1989/90:SfU15 ävenomfattar pleuraplackskador som har yppats före . Syftet medmotion SD61 får härigenom anses tillgodosett. I fiera motioner behandlas bl.a. arbetsgivarnas ochföretagshälsovårdens samt yrkesinspektionens roll. I två motioner, 5143 av m.fl. och 5f44 avIngegerd Anderlund och , begärs tillkännagivanden om att arbetsgivarnabör åläggas ett större ansvar för arbetsskadeutredningarna. Härigenom skullepersonal inom försäkringskassorna kunna frigöras för att handläggaarbetsskadeärenden i övrigt och på så sätt kunna förkorta handläggningstidernai dessa ärenden. 1 motion 5141 av m.fl. begär motionärerna(yrkande 5) en utredning syftande till att ge företagshälsovården ensjälvständig och oberoende ställning i förhållande till arbetsgivarparten.Företagshälsovården skulle kunna utreda arbetsskador, och handläggningen iförsäkringskassan skulle kunna påskyndas. Motionärerna begär vidare (yrkande6) ett tillkännagivande om att de yrkesmedicinska klinikerna börbyggas ut. m.fl. begär i motion Sf45 yrkande 3 etttillkännagivande om att yrkesinspektionen bör besöka arbetsplatser som harmånga arbetsskador. I motion 5142 yrkande 1 i denna del begär . ett tillkännagivande om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön. Motionärernager exempel på åtskilliga åtgärder. Bl.a. skulle en förändring avarbetsskadeförsäkringen kunna medföra att försäkringskassornas personal istörre utsträckning kan arbeta med rehabilitering. Arbetsgivarna måste gesstörre ansvar för att utforma en god arbetsmiljö. Företagshälsovårdens ochyrkesinspektionens roll bör även förstärkas. Utskottet anser att de frågor som motionärerna tar upp kankomma att omfattas av dels arbetsmiljökommissionens pågående arbete, delsregeringens beredning av rehabiliteringsfrågorna och översynen avarbetsskadeförsäkringen. Även förslaget om en arbetsgivarperiod inomsjukförsäkringen kan få betydelse. Utskottet vill dessutom erinra om översynenav företagshälsovårdsreform och den översyn av tillsynsorganisationensom pågår inom arbetarskyddsstyrelsen. Utskottet anser att det pågående arbetet på nämnda områdenbör avvaktas. Motionerna 5143, Sf44, 5f41 yrkandena 5 och 6, 5145 yrkande 3 ochSf42 yrkande 1 bör därför inte föranleda någon åtgärd. Hemställan i989/90:SfUi5 1. beträffande grundläggande principer förarbetsskadeförsäk ringen