bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — deb att utskottets hemställan under 59 bort haföljande lydelse: 59. beträffande lönekostnadspålägg för pensionärer att med bifall till motion 1989/90:Fi721 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Investeringsskatten för vissa byggnadsarbeten (mom. 15) GunnarBjörk och (båda c) anför: Föratt motverka den överhettning som finns på byggmarknaden i främst Stockholms-och bör uttas en investeringsavgift vilkendämpar investeringarna i lokaler och därmed främjar ökat byggande av bostäder. Vianser att den av beslutade avgiften på är för hög.Investeringsavgiften bör i stället - enligt tidigare förslag uttasmed för aktuella byggnadsarbeten. Vianser att beslut att införa investeringsskatt i Göteborgsregionenvar förhastat. Det visar det faktum att man nu tvingas avskaffa skatten innanden har hunnit få någon effekt. Bidrag till friskolorna (mom. 19) GunnarBjörk och (båda c) anför: Såsomframhålls i motion Fi71 (f|)) och som även kommit till uttryck i några avutbildningsutskottet behandlade motioner från sida, kommer defristående skolornas situation sannolikt att förbättras när ett nyttstatsbidragssystem införs 1991. Många fristående skolor har emellertid enmycket prekär ekonomisk situation och kan därför ha svårt att klara sig framtills dess. Bl.a. gäller detta Waldorf-skolorna. Flera skolor hotas av konkurs. Ennedläggning av fristående skolor innebär att eleverna måste beredas plats igrundskolan, vilket är mer kostsamt för stat och kommun än att se till att defristående skolorna kan leva vidare. I avvaktan på att ett nyttstatsbidragssystem införs för hela skolväsendet bör därför ett temporärt bidraglämnas som gör det möjligt att höja bidragsnivån för ifrågavarande friståendeskolor från till av det genomsnittliga statsbidraget per elev igrundskolan. Centernhar för detta ändamål föreslagit 10 milj.kr. Ett sådant medelstillskott skullegöra det möjligt att t.ex. höja bidragsnivån till av det gnomsnittligastatsbidraget per elev i . Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 20) AnneWibble och (båda fjp) anför: Vivill erinra om de riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken som folk partiets företrädare beskrivit i det behandlade betänkandet 1989/90:AU11. Vi har av praktiska skäl avstått från att nu upprepa dem. Iproposition 1989/90:150 framlagda lagförslag giiaga i Lag omändring i lagen (1988:777) om avgifter för vissa statliga garantier Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1988:777) omavgifter för vissa statliga garantier skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 Kungörelsen(1948:367) med vissa bestämmelser rörande statlig garanti för lån till yttreoch inre rationalisering på jordbrukets område m.m. 2 Kungörelsen(1954:311) om statlig garanti för uppförande av lagerhus m.m. förjordbruksändamål 3 Kungörelsen (1959:369) om statligtstöd åt landsbygdens elförsörjning 4 Rennäringsförordningen(1971:438) 5 Förordningen(1977:387) om investeringsgaranti 6 Förordningen(1977:1123) om statligt stöd till strukturåtgärder inom specialstålindustrinm.m. 7 Förordningen (1978:250) om statligtstöd till jordbrukets rationalisering 8 Förordningen(1978:490) om statligt litteraturstöd 9 Förordningen(1978:507) om industrigarantilån 10 Förordningen(1978:516) om statligt stöd till fiskets rationalisering, m.m. 11 Förordningen(1979:427) om statligt stöd till trädgårdsnäringens rationalisering 12 Förordningen (1979:792) om statligtstöd till skogsbruket 13 Förordningen(1980:402) om stöd till offentliga karantäner för djur 14 Förordningen(1981:537) om statligt stöd till näringslivet 15 Förordningen(1981:661) om strukturgarantier, m.m. 16 Förordningen(1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket m.m. 1989/90:FiU40 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bilaga 1 17 Förordningen (1986:191) omstatligt stöd för utveckling och introduktion a\ ny energiteknik, m.m. 18 Kungörelsen (nr342) angående statligt stöd till jordbrukets yttre och inre rationaliseringm.m. 19 Kungörelsen (1963:305) om statligtkreditstöd till förvärv och drift av jordbruk m.m. 20 Kungörelsen (1907:443) om statliggarantiför län till maskinhållning inom jordbruket m.m. 21 Kungörelsen (19ö7:453) om statligtstöd till jordbrukets rationalisering m.m. Denna lag träder i kraft . Avgift för garanti enligt författningarna 18-21 i bilaganbetalas första gången för /91 och beräknas på den uteståendegaranterade kapitalskulden per . Lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 6 kap. 2 och 3§§ samt 12 kap. 2och 3§§ lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha följande lydelse. 1989/90:FiU40Bilaga 1 Ålderspension utgör, där ej annat följer av vad i andra stycket samt 3 och 4§§ sägs, för år räknat eller, för gift försäkrad vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspension eller äger rätt till pension enligt 1 § första stycket, sjuttioåtta och en halv procent av basbeloppet. Åtnjuter maken enligt 7 kap. 2 § andra eller tredje stycket två tredjedelar av hel förtidspension eller halv förtidspension, utgår dock ålderspension i förra fallet med åttiofyra och en tredjedels och i senare fallet med åttiosju och en fjärdedels procent av basbeloppet. Börjar ålderspension utgå tidigare Börjar ålderspension utgå tidigare än från och med månad, varunder än från och med månad, varunder denförsäkrade fyller , skall pensionen minskas med fem tiondelsprocent för , som då pensionen börjar utgå återstår till ingångenav den månad varunder den försäkrade fyller . Om pensionen börjarutgå senare än från och med sistnämnda månad, ökas pensionen med sex tiondelsprocent för , som då pensionen börjar utgå förflutit från ingångenav den månad varunder den försäkrade uppnådde nämnda ålder; härvid må hänsyndock ej tagas till tid efter ingången av den månad, under vilken den försäkradefyllt , och ej heller till tid, då den försäkrade åtnjutittilläggspension i form av ålderspension eller icke varit berättigad tillfolkpension. denförsäkrade fyller , skall pensionen minskas med fem tiondelsprocent för , som då pensionen börjar utgå återstår till ingångenav den månad varunder den försäkrade fyller . Om pensionen börjarutgå senare än från och med sistnämnda månad, ökas pensionen med sju tiondelsprocent för , som då pensionen börjar utgå förflutit från ingångenav den månad varunder den försäkrade uppnådde nämnda ålder; härvid må hänsyndock ej tagas till tid efter ingången av den månad, under vilken den försäkradefyllt , och ej heller till tid, då den försäkrade åtnjutittilläggspension i form av ålderspension eller icke varit berättigad tillfolkpension. 3§ Uttag av ålderspension mååterkallas med verkan från nästa månadsskifte. Sådan återkallelse gäller ej förförsäkrad, som åtnjuter tilläggspension enligt 12 kap., med mindre han tillikagör motsvarande återkallelse enligt 12 kap. Skall ålderspension ånyo börja utgå efter återkallelse somavses i första stycket, beräknas pensionens Skall ålderspension ånyo börja utgå efter återkallelse somavses i första stycket, beräknas pensionens ' Lagenomtryckt 1982:120. 2 Senaste lydelse 1983:960. storlekmed tillämpning av bestämmelserna i 2§ på grundval av den försäkrades ålder dåpensionen ånyo börjar utgå. För , varunder ålderspension tidigareutgått göres vid beräkningen avdrag med fem tiondels procent såvitt avser tidföre den månad, varunder den försäkrade fyllt , och sex tiondelsprocent såvitt avser annan tid. storlekmed tillämpning av bestämmelserna i 2§ på grundval av den försäkrades ålder dåpensionen ånyo börjar utgå. För , varunder ålderspension tidigareutgått göres vid beräkningen avdrag med fem tiondels procent såvitt avser tidföre den månad, varunder den försäkrade fyllt , och sju tiondelsprocent såvitt avser annan tid. 1989/90:FiU40Bilaga 1 Ålderspensionutgör, där ej annat följer av andra och tredje styckena samt 3 och 4§§, för årräknat av produkten av det basbelopp som har fastställts föråret och medeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknats den försäkradeeller, om pensionspoäng tillgodoräknats honom , medeltaletav de femton högsta poängtalen. Har pensionspoäng tillgodoräknats denförsäkrade för mindre än , skall hänsyn tas endast till så stor delav nämnda produkt som svarar mot förhållandet mellan det antal år, för vilkapensionspoäng tillgodoräknats honom, och talet trettio. Harpensionspoäng enligt 11 kap. 6 § första stycket på grund av underlåtenavgiftsbetalning inte tillgodoräknats den försäkrade, skall hans ålderspensionutgöra av så stor del av den i första stycket angivna produkten,som svarar mot förhållandet mellan det antal år, dock högst trettio, för vilkapensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade, och talet trettio ökat med ettför , för vilket den försäkrade till följd av underlåtenavgiftsbetalning inte tillgodoräknats pensionspoäng. Vid tillämpning av vad nusagts får talet trettio ej ökas till mer än femtio. Om ålderspensionen börjarutbe- Om ålderspensionen börjar utbe- talas tidigare än från ochmed den talas tidigare än från och med den månad varunder den försäkrade fyller , skall pensionen minskas med fem tiondels procent för , som då pensionen börjar utgå återstår till ingången av den månad varunder den försäkrade fyller . Om pensionen börjar utgå senare än från och med sistnämnda månad, ökas pensionen med sju tiondels procent för , som då pensionen börjar utgå förflutit från ingången av den månad varunder den försäkrade uppnådde nämnda ålder; härvid får hänsyn dock ej tas till tid efter ingången av den månad, då den försäkrade fyllt , och ej heller till tid, då den försäkrade åtnjutit folkpension eller inte varit berättigad till tilläggspension i form av ålderspension. månad varunder denförsäkrade fyller , skall pensionen minskas med fem tiondelsprocent för , som då pensionen börjar utgå återstår till ingången avden månad varunder den försäkrade fyller . Om pensionen börjar utgåsenare än från och med sistnämnda månad, ökas pensionen med sex tiondelsprocent för , som då pensionen börjar utgå förflutit från ingångenav den månad varunder den försäkrade uppnådde nämnda ålder; härvid får hänsyndock ej tas till tid efter ingången av den månad, då den försäkrade , och ej heller till tid, då den försäkrade åtnjutit folkpensioneller inte varit berättigad till tilläggspension i form av ålderspension. Uttag av ålderspension må återkallas med verkan från nästamånadsskifte. Sådan återkallelse gäller ej för försäkrad, som åtnjuterfolkpension enligt 6 kap. med mindre han tillika gör motsvarande återkallelseenligt 6 kap. 3§. 1989/90:FiU40Bilaga 1 Skall ålderspension ånyo börja utgå efter återkallelse somavses i första stycket, beräknas pensionens storlek med tillämpning av bestämmelsernai 2§ på grundval av den försäkrades ålder då pensionen ånyo börjar utgå. Förvarje månad, varunder ålderspension tidigare utgått göres vid beräkningenavdrag med fem tiondels procent såvitt avser tid före den månad, varunder denförsäkrade fyllt , och sex tiondels procent såvitt avser annantid. Skall ålderspension ånyo börja utgå efter återkallelse somavses i första stycket, beräknas pensionens storlek med tillämpning av bestämmelsernai 2§ på grundval av den försäkrades ålder då pensionen ånyo börjar utgå. Förvarje månad, varunder ålderspension tidigare utgått göres vid beräkningenavdrag med fem tiondels procent såvitt avser tid före den månad, varunder denförsäkrade fyllt , och .sju tiondels procent såvitt avser annantid. Denna lag träder i kraft den 1 juli1990. Vid beräkning av ökning av ålderspensionenligt 6 kap. 2§ andra stycket eller 12 kap. 2 § tredje stycket respektiveminskning av sådan pension enligt 6 kap. 3 § andra stycket eller 12 kap. 3 §andra stycket tillämpas lagrummen I deras äldre lydelse såvitt avser tid föreikraftträdandet. Förslagtill 1989/90:FiU40 Lag omtillfällig höjning av mervärdeskatten 1 Skatt enligt lagen (1968:430) orn mervärdeskattutgår 31 december 1991 avbeskattningsvärdet. Vid införsel av monteringsfärdigt hus utgår dock skattenunder tiden - avbeskattningsvärdet. Förslagtill 1989/90:FiU40 Lag omändring i lagen (1983:890) om allemanssparande Bilaga 1 Härigenom föreskrivs att 2§ lagen (1983:890) omallemanssparande' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§ Var och en som är kyrkobokförd Var ochen som är kyrkobokförd här ilandet får ansluta sig till alle- här i landet får ansluta sig till allemanssparandetfrån och med det år manssparandet. då han fyller . Denna lag träder i kraft . ' Lagen om tryckt 1986:522. 177 12 1989190. Förslagtill 1989/90:FiU40 Lag omavvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen Bilaga 1 1 § Till utgången av skallgälla de avvikelser från bestämmelserna om semesterledighet i semesterlagen(1977; 480) som anges i denna lag. 2 § Ett avtal är ogiltigt i den måndet avviker från denna lag. Avvikelse från 4 och 5 §§ får dock göras genom kollektivavtalsom på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av centralarbetstagarorganisation som avses i lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet. En arbetsgivare som är bunden av ett sådant kollektivavtal fårtillämpa avtalet även på arbetstagare som inte tillhör den avtalsslutandearbetstagarorganisationen under förutsättning att arbetstagaren sysselsätts iarbete som avses med avtalet och inte omfattas av annat tillämpligtkollektivavtal. Överenskommelse om avstående från semesterledighet 3 § Arbetstagare som enligt lag eller avtal underett semesterår har rätt med lön, får utan hinder av 4§ första stycket och 2 § första stycket semesterlagen (1977:480) efter överenskommelse med arbetsgivaren avstå från sin rätt till ledighet under en eller flera av de över skjutande dagarna. En sådan överenskommelse får inte avse semesterdagar somarbetstagaren sparat från tidigare semesterår. En arbetsgivare som är bunden av kollektivavtal skall,innan han träffar överenskommelse, underrätta den lokalaarbetstagarorganisationen om den förestående överenskommelsen. 4 S En överenskommelse enligt 3 §skall vara skriftlig. 5 § Semesterlönen för en semesterdagsom en arbetstagare avstått från efter överenskommelse enligt 3 § skall betalasut till arbetstagaren inom en månad från det att överenskommelsen ingicks. Förlängd rätt att spara semesterledighet 6 S Utan hinder av bestämmelsen i 18 § andra stycketsemesterlagen (1977: 480) får en arbetstagare spara semesterdagar som skulle ha tagits ut eller , räknat från utgången av fristen. Har arbetstagaren avsett att sparade semesterdagar skallförläggas till det andra semesteråret efter utgången av den i första stycketangivna fristen får, såvida en sådan förläggning skulle medföra betydandeolägenhet, överenskommelse träffas att semesterdagarna skall förläggas tilldet tredje året efter fristens utgång. Skadestånd 1989/90:FiU40 7 §En arbetsgivare som bryter mot denna lag skall betala skadestånd för den förlust som uppkommit och för den kränkning som har skett. Om det är skä ligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 8 §Den som vill fordra skadestånd enligt denna lag skall väcka talan från utgången av det semesterår då arbetstagaren enligt lagen skulle ha erhållit semesterledigheten. Försummas det är rätten till talan förlorad. 9 §Mål om tillämpning av denna lag skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i art>etstvister. Dennalag träder i kraft . , , 1989/90:FiU40 Tillfällighöjning av mervärdeskatten finansutskottet har berettskatteutskottet tillfille att avge yttrande över kompletteringspropositionenjämte motioner såvitt propositionen och motionerna rör utskottetsberedningsområde. Med anledning härav får utskottet anföra följande. Skatteutskottetberörs främst av förslaget i propositionen (bilaga 4) om en tillSllig höjningav mervärdeskatten. Vidare tangerar förslaget (bilaga 4) att ta bortåldersgränsen för sparande i allemanssparandet utskottetsberedningsområde genom det starka samband med beskattningen som reglerna fördenna sparform har. Utskottet behandlar således i detta yttrande delspropositionen i dessa delar, dels de motionsyrkanden som hänger samman meddessa och vissa andra skattefrågor, nämligen 1989/90:Fi65yrkandena 3 och 13 av m.fl. (vpk), 1989/90:Fi66 yrkandena 6-10 avCarl Bildt m.fl. (m), 1989/90:Fi70 yrkandena 58 av m.fl. (mp)och 1989/90:Fi74 yrkande 6 av Olof-lohansson m.fl. (c). Tillfällig höjning av mervärdeskatten m.m. Deti propositionen framlagda förslaget om en tillfillig höjning av mervärdeskattenfrån till mellan och ingår somen väsentlig åtgärd för att dämpa den privata konsumtionen, som enligt gjordaberäkningar kommer att öka snabbare än produktionen . Höjningeninnebär en förstärkning av statsfinanserna med netto 5 700 milj. kr. under detkommande budgetåret och med sammanlagt 9 600 milj. kr. under hela den tidhöjningen föreslås gälla. I samma syfte föreslås att genomförandet av enplanerad barnbidragshöjning delas upp i två etapper och att en tänkt utbyggnadav föräldraförsäkringen skjuts upp. Regeringen motiverar åtgärderna med attden ekonomiska politiken bör utformas med syfte att stabilisera ekonomin. Medtanke på dels de senaste löneökningarna, dels den kommande skattereformenbehöver enligt finansministern åtgärder vidtas för att anpassa konsumtionentill tillgängliga resurser. Avslagpå regeringens förslag att tillfilligt höja mervärdeskatten har yrkats i motionerna Fi66 (yrkande 6) av m.fl. (m), Fi74 '°" (yrkande 6) av OlofJohansson m.fl. (c), Fi65 (yrkande 3) av 1989/90:FiU40 m.fl. (vpk)och Fi70 (yrkande 5) av Qaes Roxbergh m.fl. Bilaga 2 (mp). Motionärernasinvändningar går ut på att den föreslagna höjningen av mervärdeskatten ledertill höjd inflation, höjt skattetryck och en felaktig fördelning. Ivpk-motionen Fi65 (yrkande 13) har i stället förordats en selektiv ochregionalt differentierad höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften.Miljöpartiet de gröna har i sin motion Fi70 förespråkat att skatt tas ut påkoldioxid fr.o.m. kommande halvårsskifte (yrkande 6), att uran beläggs medskatt (yrkande 7) och att den statliga inkomstskatten skärps iförhållande till vad regeringen föreslagit i propositionen om reformeradinkomst- och företagsbeskattning (yrkande 8). Förnärvarande bereds inom utskottet regeringens förslag till skattereform (prop.1989/90:110 och 111), som utskottet lämnat bl.a. finansutskottet tillfille attyttra sig över. En väsentlig del av denna skatteomläggning består av enbasbreddning av mervärdeskatten i syfte att bidra till finansieringen av desänkta inkomstskattesatserna. har bl.a. energi belagts medmervärdeskatt, och avsikten är att bl.a. i princip alla tjänster skallmervärdebeskattas. finner att en åtstramning nu behövs för att dämpa den privatakonsumtionen under återstoden av och är enligt utskottetsuppfattning en tidsbegränsad höjning av mervärdeskatten en lämplig åtgärd föratt uppnå detta syfte. Fördelen med denna åtgärd är att den verkar snabbt.Dessutom kan den genom att den är tillfillig medverka till en visssenareläggning av konsumtionen. Även om utskottet är medvetet om att enmervärdeskattehöjning med så pass kort varsel som föreslås kan förorsakavissa övergångs-problem för handeln får dock en skattehöjning av det här slagetfrån administrativ synpunkt anses som en förhållandevis okomplicerad åtgärd. Detbör framhållas att den aktuella höjningen av mervärdeskatten ligger vid sidanav de åtgärder som vidtas med avseende på bl.a. den indirekta beskattningen föratt finansiera den sänkning av den statliga inkomstskatten som avses genomförasunder . Det innebär bl.a. att tidigare beslut omatt man vid fastställandet av basbeloppet skall bortse från de prisförändringarsom följer av bl.a. sådana skatteförändringar (prop. 1989/90:52, bet. SfU8)inte är tillämpligt i detta sammanhang. I den mån den aktuellamervärdeskattehöjningen höjer konsumentprisindex kommer således ävenbasbeloppet och olika basbeloppsanknutna förmåner såsom pensioner att höjasautomatiskt. Ijämförelse med en mervärdeskattehöjning framstår den selektiva och regionaltdifferentierade höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften som föreslås imotion Fi65 (yrkande 13) av m.fl. (vpk) som klart olämplig och dessutomadministrativt besvärlig att genomföra. Vidare finner utskottet att sådana ännuoprövade punktskatter och den ändring av statsskatteskalan som föreslås iyrkandena 68 i motion Fi70 av m.fl. (mp) är olämpliga som Regeringen har för övrigt i proposition 111 1989/90:FiU40 föreslagit att skatt påkoldioxid skall införas . Bilaga 2 de gröna hari en motion yrkat att ikraftträdandet skall ske , varförutskottet får anledning att pröva denna fråga. Frågan om enskatt på uran har utretts av miljöavgiftsutredningen, som ftinnit att eneventuell beskattning av kärnkraftsproduktion bör utformas som en skatt på kärnkraftsproduce-radel och att man därvid bör bygga vidare på den nuvarande lagen (1983:1104) omsärskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk (SOU 1989:83 s. 443453).Även olika utformningar av inkomstskatteskalan inkomster kommerinom kort att prövas av utskottet med anledning av proposition 110 jämtemotioner. Det kan nämnas att även i detta sammanhang i någonmotion har lagt fram förslag liknande det nu aktuella. Medhänvisning till det anförda tillstyrker således utskottet propositionen ochavstyrker samtliga de nu aktuella motionsyrkandena. Åldersgränsen för sparande i allemanssparandet m.m. Ipropositionen föreslås att åldersgränsen för att få ansluta sig tillallemanssparandet slopas. Förslaget skall enligt propositionen ses mot denbakgrunden att regeringen i proposition 110 föreslår att de nuvarandeförmånliga skattebestämmelserna för allemanssparandet delvis tas bort. Behovetav bestämmelser som syftar till att begränsa möjligheterna för föräldrar attöverföra redan existerande sparkapital till barnens allemanssparande kvarstårdärför inte. Skatteutskottethar som nämnts tidigare ännu inte slutfört beredningen av proposition 110.Förslaget i kompletteringspropositionen har emellertid inte rönt någon invändningi , och utskottet har inte heller funnit någon anledning till erinran.Utskottet tillstyrker därför kompletteringspropositionen i denna del. Medanledning av det nu aktuella förslaget har två förslag väckts i motion Fi66 avCarl Bildt m.fl. (m), bl.a. i syfte att stimulera hushållens sparande. Iyrkande 9 föreslås införande av ett startsparande för barn och ungdom den 1januari 1991. Detta sparande skulle vara så konstruerat att . årligenutan gåvobeskattning får överföras på konton, spärrade för uttag intill dessbarnet fyllt . Vidare skulle avkastningen vara skattefri. Det andraförslaget i motionen (yrkande 10) innehåller detaljer om ett skattepremieratpensions- och annat sparande i bank. Motionärerna föreslår att regeringen skalllämna förslag härom så att nya regler kan träda i kraft den 1januari 1991. Vadförst gäller ett s.k. startsparande vill utskottet informera om att ett liknande yrkande återfinns i en motion som väckts av moderata samlingspartiet med anledning av proposition 110 och som utskottet således avser att behandla . Därtill kommer det arbete som enligt propositionen (bilaga 4, s. 3) pågår inom med en ny arvs- och gåvoskattelag, däri inbegripet frågan om nivån på det 182 allmänna grundavdraget vidgåvobeskattningen, samt regeringens avsikt att senare återkomma tilldessa frågor. Av anförda skäl bör enligt 1989/90: FiU40 utskottetsuppfattning finsmsutskottet avstå från att nu ta ställning i Bilaga 2sakfrågan. Utskottet avstyrker således motionen i nu behandlad del. Vadsedan beträffar pensionssparandet hänvisar utskottet till vad som sägs ipropositionen (bilaga 1, s. 8 och 28) om att regeringen avser att senare isyfte att stimulera pensionssparande och förbättra konkurrensen mellan olikafinansiella företag återkomma med förslag som gör det möjligt för t.ex.banker att administrera pensionssparande. Ett ställningstagande tillbeskattningsreglerna för detta slags sparande bör enligt utskottets uppfettninganstå till dess att regeringens nämnda förslag föreligger. Utskottet avstyrkerdärför motion Fi66 även i denna del. Investeringsskatten för vissa byggnadsarbeten