bet · GD01FöU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem,m.m. 1989/90 FÖU3 I betänkandet behandlas förslag som regeringen efterföredragning av försvarsministern, statsrådet har förelagtriksdagen i proposition 1989/90:9 om arméns utveckling och totalförsvaretsplaneringssystem, m.m. 1 betänkandet behandlas också 27 motioner som har väcktsmed anledning av propositionen. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslagtill riktlinjer för förändringar i arméns grundorganisation. Riktlinjernainnebär att de brigadproducerande regementena 1 3/Fo 51 i , I 11/Fo 16/18i och I 17 i läggs ned samt att P 6:s anläggning i . Beträffande specialtruppslagen innebär riktlinjerna att Lv 7omlokaliseras till , 1 i samlokaliseras med P lO/Fo 43 iSträngnäs. T 3 i och T 4 i läggs ned men enunderhållsenhet bibehålls på dessa orter och ingår i myndigheterna I 21/Fo 23resp. Vidare överförs en del av den utbildning som bedrivs vid 3 iBoden till . Riktlinjerna medför även en omstrukturering av arménsskolorganisation. I , , och för resp. län. Mellersta militärområdets stab och ledningsenheterna förmilitärområdesförvaltningarna lokaliseras till . 1 ett särskilt avsnitt behandlas arméns utbildning ochförbandsomsättning. Utskottet godtar en utveckling som bl.a. innebär attgrund-och repetitionsutbildningen differentieras ytterligare i förhållande tilldagens system. Förbandsomsättningen görs mer flexibel än enligt nuvarandesystem. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till tvålagändringar. Det ena innebär att grundutbildningstiderna förlängs för vissavärnpliktiga inom kustartilleriet och förkortas för alladepåvärnpliktiga vid marinen och flygvapnet. Enligt det andra kan s.k. förlängtfamiljebidrag utgå även till värnpliktiga som omfattas av försök med förkortadgrundutbildning. Slutligenbehandlas totalförsvarets planeringssystem i ett avsnitt. 1 1989/90. 25reservationer och 3 särskilda yttranden har lämnats till betänkan- 1989/90:FöU3 Fleraav reservationerna m, fp, c, mp vänder sig mot förslagen rörande arménsgrundorganisation och därmed förknippade fö rbandsned läggn i ngar. Regeringen har i propositionen föreslagit att 1. godkänna deriktlinjer som föredragande statsrådet har angett för förändringar i arménsgrundorganisation (avsnitt.4) och för operativ ledning (avsnitt 5), 2. anta förslagettill lag om ändring i lagen (1989:403) om ändring i värnpliktslagen (1941:967), 3. anta förslagettill lag om ändring i lagen (1989:402) om försök med förkortad grundutbildningav värnpliktiga. Vidare bereds tillfålle att 4. ta del av vad föredragande statsrådet har anfört omarméns utbildning och förbandsomsättning (avsnitt 3), personalkonsekvenser (avsnitt 6), marinens och flygvapnets utbildning (avsnitt 8) och total försvarets planeringssystem (avsnitt 9). 1989/90:Föl av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avslår förslaget om en nedläggning av I 11. 1989/90:FÖ2 av förste vice talman m.fl.(m, fp, c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att de nya myndigheterna MF M och VF M, som till stora delar avsesbygga på de i belägna myndigheterna MF Ö och VF Ö, förläggs tillEnköping, 2. att ,om ovanstående yrkande ej skulle bifallas, beslutar att frågan frikopplas frånförslagen i övrigt och avgörandet överlämnas till överbeSlhavaren. 1989/90:FÖ3 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att Mellersta militärområdets materielförvaltning och verkstadsförvaltninglokaliseras till . 1989/90:Fö4 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår förslaget om nedläggning av Livregementets grenadjärer, I 3, iÖrebro. I989/90:Fö5 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om nedläggning av I 11 i . 1989/90:Fö6av () vari yrkas att som sin 1989/90:FöU3 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av en analys kringfrågor om en ny arméorganisation byggd på mindre enheter spridda över helalandet. 1989/90:FÖ7 av och (båda c)vari yrkas att med avslag på propositionen i denna del, beslutar attlokaliseringsort för ledningen för Mellersta militärområdets materielförvaltningoch Mellersta militärområdets verkstadsförvaltning skall vara . 1989/90:Fö8 av och (båda fp)vari yrkas 1. att iförsta hand avslår förslaget om nedläggning av I 3 i , 2. att iandra hand, om yrkande 1 inte vinner gehör, uppskjuter frågan omregementsnedläggningen till försvarsbeslutet . 1989/90:Fö9 av () vari yrkas 1. att avslår propositionen i de delar somgäller det militära centret i , 2. att hos regeringen begär en analys av förslagom vilka ytterligare verksamheter som kan förläggas till så att den moderna anläggningen utnyttjas till full kapacitet. 1989/90:FÖ10 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omförsöksverksamhet med utbildningstidens längd, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att förbandsproduktionenskall ske vid s.k. enbri-gadregementen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om bevarandet avNärke-, Kronobergs-, Bohus- och Kristianstadbrigaden och därmed derasregementen I 3, I 11, I 17 och P6, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utvärderingoch kostnadsberäkningar av samlokaliseringar, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att ejinrätta nya försvarsområdesmyndigheter i och för det fallriksdagen beslutar att bevara regementena I 11 resp. I 3, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om betydelsen avnärbelägna regementen för frivilligorganisationernas verksamhet. 1989/90:Föll av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samlokalisering av P 6 och A 3, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att beslut /90:FöU3 om T 4:smyndighetsstatus skall anstå till det slutliga ställningstagandet till denframtida milounderhållstjänstens organisation. 1989/90:FÖ12 av och (båda fp) vari yrkas att avslår förslaget om en nedläggning avKronobergs regemente III. 1989/90:Föl3 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt lokalisera de nya myndigheterna Mellersta militärområdets materielförvaltningoch Mellersta militärområdets verkstadsförvaltning till . 1989/90:FÖ14 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att nedre militärområdes utbildningsvolym skall bibehållas, 2. att riksdagenbeslutar att T 3 i skall behållas som egen utbildningsmyndighet, 3. att riksdagenbegär att regeringen skyndsamt skall komma med förslag till lokalisering avluftvärnsutbildning till nedre militärområde, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffandeSollefteå kommuns uppenbara risk för arbetsmarknads- och regionalpolitiskaproblem. 1989/90:FÖ15 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenmed avslag på propositionen i den del den behandlar förändringar i arménsgrundorganisation godkänner de riktlinjer för utveckling av det militäraförsvaret som angivits i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdirektrekrytering av värnpliktiga till civilförsvaret, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningav värnpliktiga läkare, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att territorialförsvarsvärnpliktigafortsättningsvis skall utbildas jämväl inom marinen och flygvapnet samt attmarinen och flygvapnet parallellt med detta efter hand skall överta detorganisatoriska ansvaret för territorialförsvarsförbanden inom de fastkustförsvarade områdena, vid baser samt vid andra marin- ellerflygvapenanläggningar. 1989/90:FÖ16 av m.fl. (s, m, fp, c, vpk,mp) vari yrkas att avslår förslaget om en nedläggning av I 17 iavvaktan försvarsbeslut. 1989/90:FÖ17 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att armén skall ges engrundorganisation som kan möta även icke-militära hot, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en allmänvärntjänst bör införas för både män och kvinnor, 4 3. att som sin mening ger' regeringen till känna att 1989/90:FÖU3 miljövärnsförband skall inrättas vid sju regementen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att Livregementets grenadjärer iÖrebro skall få i uppdrag att utveckla metoder för och utbilda i civilmotstånd, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en styrka för internationellräddningstjänst skall upprättas vid , 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att samtliga kärnkraftverk skalltilldelas stående skyddsstyrkor, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att samtligaspecialtruppslagsregementen skall avvecklas med undantag av ett pansarregementei , 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ett truppslagscentrumskall"inrättas för vardera luftvärn, artilleri, ingenjörstjänst, underhållstjänstoch signaltjänst, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att två truppslagscentra skallinrättas för jägartjänst, 10. att som sin mening gerregeringen till känna att ett truppslagscentrum för underhållstjänst(trängcentrum) skall inrättas i varje militärområde (fem stycken), 11. att som sin mening gerregeringen till känna att pansartrupperna skall begränsas till en brigad iSkåne och en bataljon i , 12. att som sin mening gerregeringen till känna att samtliga stridsskolor skall avvecklas och attverksamheten skall överföras till resp. truppslagscentrum, 13. att som sin mening gerregeringen till känna att arméns officershögskolor skall sammanföras till enskola i med specialkurser vid resp. truppslagscentrum, 14. att som sin mening gerregeringen till känna att arméns uppgift gentemot en fientlig invasion skallvara: möta, hejda, svälta ut. 1989/90:FÖ18 av och (m, c) variyrkas 1. att riksdagenbeslutar att frågan om arméns fredsorganisation skall uppskjutas , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att T 3 ävenframgent skall utgöra ett regemente som produktionsleds av militärbefålhavareni vid en eventuell flyttning av T 3 till I 21. 1989/90:FÖ19 av och (c,vpk) vari yrkas att avslår förslaget om nedläggning av landskapsregementetI 3 i . 1989/90:FÖ20 av och (båda m)vari yrkas att avslår proposition 1989/90:9 såvitt avser nedlägg ning av (T 3) och Skånska trängregementet (T 4). 1989/90:Fö21av () vari yrkas 1989/90:FÖU3 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attexperimentet med 5 månaders utbildning bör utvärderas innanplaneringsförutsättningarna fastställs, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att hela5-månadersutbildningen bör innehålla utbildning. I989/90:Fö22 av och (båda m)vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att staben för Mellersta militärområdet skall förläggas till , 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt materielförvaltningen (ledningen) och verkstadsförvaltningen (ledning en) skall förläggas till . I989/90:Fö23 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenavslår proposition 1989/90:9 arméns utveckling och totalförsvaretsplaneringssystem m.m. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omförbandsomsättningssystemet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omgrundutbildningens längd m.m., 4. att ,med avslag på propositionen i denna del, beslutar att bevaralandskapsregementena I 3 i , I 11 i och I 17 i , 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om P 6:s iKristianstad framtid, 6. att ,med avslag på propositionen i denna del, beslutar att inrättaförsvarsområdesmyndigheter för försvarsområde i och förVästmanlands försvarsområde i , 7. att ,med avslag på propositionen i denna del, beslutar att lokalisera ledningen avMellersta militärområdets materiel- och verkstadsförvaltning till . 1989/90:Fö24 av () vari yrkas 1. att riksdagenavslår förslaget om nedläggning av P 6:s anläggningar i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om P 6:smyndighetsstatus, 3. att ,med avslag på propositionen i denna del, beslutar att trängregementenasmyndighetsstatus och nuvarande lokaliseringsorter skall bibehållas. 1989/90:Fö25 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om nedläggning av 1 11 i . 1989/90:FÖ26 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärder för att minska de olägenheter som uppstår för värnpliktiga om I 17läggs ned. 1989/90:Fö27av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:FÖU3 1. att riksdagenbegär att regeringen skall inrätta ett parlamentariskt sammansatt organ medanledning av försöksverksamheten med förkortad grundutbildning avvärnpliktiga, 2. att beslutaratt myndigheterna MB M, MF M (ledningen) och VF M (ledningen) skalllokaliseras till . beslutade i samband med försvarsbeslut(prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. 310) att ytterligare underlag rörande arménsutveckling borde tas fram och redovisas , för riksdagsbeslut . fick överbefålhavaren av regeringen i uppdragatt genomföra kompletterande utredningar rörande arméns långsiktiga utveckling,främst utbildningssystem och fredsorganisation, utvecklingen av den operativaledningen och produktionssystemet inom försvarsmakten samt konsekvensernahärav för marinen, flygvapnet och de s.k. huvudprogram 5-myndigheterna. Överbefålhavaren redovisade sitt uppdrag i september 1988genom att för regeringen framlägga resultatet av ett omfattande utredningsarbete,försvarsmaktsutredningen (FU 88). Sedan försvarsministern tillkallat en nyförsvarskommitté, försvarskommitté (FK 88), fick denna till uppgiftatt i ett första skede granska av överbefålhavaren i FU 88 lämnade förslagsamt, med redovisning , överväga och lämna förslag rörandefrågor om dels arméns freds- och grundorganisation, utbildningssystem, m.m.,dels totalförsvarets planeringssystem. redovisade FK 88 resultatet av sinaöverväganden i ett delbetänkande om arméns utveckling och försvaretsplaneringssystem (SOU 1989:46). Kommitténs förslag har utan remissbehandlinglegat till grund för regeringens förslag i proposition 1989/90:9. Utskottet har under beredningen av nämnda proposition ochväckta motioner inhämtat synpunkter från statssekreteraren i försvarsdepartementet,överbefålhavaren och chefen för armén. Utskottet har också tagit emotuppvaktningar av företrädare för myndigheter och personalorganisationer m.fl.som berörs av förslagen i propositionen. De uppvaktande har framfört kritiskasynpunkter på regeringens förslag rörande arméns grundorganisation, bl.a.såsom talesmän för starka lokala opinioner, och samstämmigt förordat ensenareläggning av beslutet. Vissaövergripande frågor i989/90:föu3 Utskottet behandlar inledningsvis några motionsyrkandensom tar upp vissa övergripande frågor. Det gäller dels yrkande 1 icenterpartiets kommittémotion FÖ23 om avslag på propositionen i dess helhet,dels en rad förslag i de grönas partimotion Fö 17 som syftar tillgrundläggande förändringar av försvarsmaktens uppgifter och organisation. Som motiv till det i motion FÖ23 framförda förslaget omavslag på propositionen hänvisas till det enligt motionärerna bristfålligaunderlaget för regeringens förslag. försvarskommitté borde enligtderas mening ha fått i uppdrag att först bedöma krigsorganisationens behovutifrån en grundläggande säkerhetspolitisk bedömning av situationen i våromvärld innan den tog ställning till hur arméns grundorganisation bordeutformas. De pekar på att såväl inför kommitténs tillsättande somunder kommittéarbetet har framfört denna anmärkning mot utredningsarbetetsuppläggning. Motionärerna vänder sig också mot att försvarskommitténsdelbetänkande inte varit föremål för remissbehandling. Det är, framhåller de,utomordentligt ovanligt att har att behandla förslag som varitföremål för offentlig utredning men inte remissbehandlats. har, anserde, rätt och skyldighet att ställa krav på ett fullgott underlag föreriksdagens beslut. Utskottet vill inledningsvis peka på att några av defrågor som behandlas i propositionen saknar samband med det i motionen kritiseradeutredningsarbetet. Detta gäller t.ex. den föreslagna ändringen av lagen(1989:402) om försök med förkortad grundutbildning av värnpliktiga. Detsammaär fallet med vissa av de i propositionen behandlade frågorna rörande marinensoch flygvapnets utbildning. I motion FÖ23 framförs inte heller någon erinranmot vad försvarsministern på grundval av försvarskommitténs översyn har anförtom planeringssystemet. Motionärernas invändningar synes främst gälla regeringensbegäran om godkännande av de förändringar i arméns grundorganisationsom redovisas i propositionen. Utskottet har inte heller i övrigt funnit skälatt avvisa hela regeringsförslaget. bör därför inte bifalla yrkande 1i motion FÖ23. Till frågan om avslag på vissa delar av propositionen, bl.a.rörande arméns grundorganisation, återkommer utskottet i det följande. Mot bakgrund av en hotbild där miljöförstörelsen intar enframskju ten plats föreslår de gröna i sin partimotion Föl7 genom gripande förändringar av arméns uppgifter och organbation. De ser värnpliktsarmén och välorganiserade regementen inte bara som en resurs för invasionsförsvaret utan också som en tillgång i kampen mot den hotande miljöförstöringen och den stora sårbarheten på olika områden. Den allmänna värnplikten för män föreslår motionärerna omvandlad till en allmän värntjänst (samhällstjänst) för både män och kvinnor med uppgift att inte bara värna gränserna med vapen utan även människor och natur. Motionärerna skissar mot denna bakgrund n regementsvisen i vissa avseenden helt ny arméorganisation. Utskottetanser det inte vara möjligt att inom ramen för beredningen 1989/90;FöU3 av den nuaktuella propositionen ta ställning till förslagen i de grönaspartimotion Föl7. Dessa syftar till en grundläggande förändring avförsvarsmaktens uppgifter med utgångspunkt i en hotbild som delvis ärsammansatt av andra komponenter än de som ligger till grund för den gällandesäkerhetspolitiken. Enligt utskottets mening är de i motionen väckta förslagenav sådan karaktär att de måste övervägas i ett annat och vidare sammanhang,t.ex. inom ramen för det utredningsarbete som föregår ett försvarsbeslut.Motion Föl7 bör därför avslås av . Arméns utbildning och förbandsomsättning I detta avsnitt behandlar utskottet vad föredragandestatsrådet har anfört om arméns utbildning och förbandsomsättning (s. 1019).Vidare behandlas motionerna 1989/90:FÖ10 yrkande 1 (m), FÖ15 yrkandena 2 och 3(fp), FÖ21 (s), FÖ23 yrkandena 2 och 3 (c) samt FÖ27 yrkande 1 (vpk). Försvarsministern framhåller inledningsvis att allmänvärnplikt även fortsättningsvis bör utgöra grunden för försvarsmaktens personalförsörjning.Härigenom ges det militära försvaret en fast folklig förankring.Värnpliktstjänstgöringen indelas i grundtjänstgöring och fortsättningstjänstgöring.Huvudsyftet med grund- och repetitionsutbildningen skall vara att skapa ochvidmakthålla krigsförband, fastslår försvarsministern. Beredskapstjänstgöringär dock en nödvändig del av denna utbildning. Försvarsministern redovisarvidare överbefålhavarens förslag till förändringar av målen för olikaförbandstyper. Försvarsministern behandlar därefter utbildnings- ochförbandsomsättningssystemet. Enligt hans mening bör förbandsomsättningen görasmer flexibel än i nuvarande system så att förbandens förmåga att lösakrigsuppgifterna och de lokala produktionsförutsättningarna i högre grad än förnärvarande blir styrande när förbanden skall omsättas. De främsta skälen förförsvarsministerns bedömning är att överföringen av personal från fåltförbandentill territorialförsvaret i dagens system sker efter ett givet antal år.Emellertid bör det i högre grad vara den värnpliktiges förmåga som skall styraomsättningstidpunkten. Krigsför-bandscheferna skall dessutom ges större ansvarför utvecklingen av sina förband. Strävan är vidare att grundutbilda i helabataljoner, främst vad gäller infanteri- och norrlandsbrigadernasskyttebataljoner. Ett system med kort förbandsomsättning kräver enligtförsvarsministern mer resurser än ett system med en längre omsättningstid. Beträffande grundutbildningen är det försvarsministernsbedömning att denna bör differentieras ytterligare i förhållande till dagenssystem. Värnpliktiga bör grundrekryteras och direktutbiidas för vissaterrito-rialförsvarsförband. För brigaderna och de grundrekryterade stödför- banden anger försvarsministern oförändrade grundutbildningstider /90:FÖU3 med enkortaste tid om . Ett antal värnpliktiga kan grundrekryteras ochdirektutbiidas för territorialförsvarsförbanden. Försvarsministern bedömer attgrundutbildningen för vissa av dessa förband bör kunna genomföras av för meniga, för gruppchefer samt 12månader för plutonchefer. Försök pågår med förkortad grundutbildning, varförförsvarsministern avser att återkomma i denna fråga. Försvarsministern anservidare att förråds- och verkstadsorganisationen kan förbättras, främst genomatt värnpliktiga grundrekryteras. Försök bör genomföras innan utbildningstidenbestäms. Dessa försök kan genomföras utan ändringar i värnpliktslagstiftningen. Angående den årliga värnpliktskontingenten uppgerförsvarsministern att den s.k. värnpliktspuckeln uppgår till ca 40 000värnpliktiga. Den önskvärda balansen i det s. k. kvarståendeläget kan uppnåsförst . Detta är dock enligt försvarsministern, en avsevärdförbättring jämfört med tidigare. Om 5 månaders grundutbildning införs förvissa, ökar det antal värnpliktiga som kan utbildas, vilket skullemedföra att kvarståendeläget förbättras. Försvarsministern tar även upp frågan omutbildningsalternativ för grundutbildningen. Enligt honom finns det ett behovav tre utbildningsalternativ. De främsta skälen till detta är kraven påförbandsutbildning i rätt miljö och behovet av övningstrupp till skolor. Beträffande utbildning av värnpliktiga läkare i denmilitära sjukvårdsorganisationen är det försvarsministerns bedömning att dessabör göra sin grundutbildning i en följd och vara befålsuttagna. Kompletterandemilitärmedicinsk utbildning ges efter genomförda medicinska studier. Detta rymsinom nuvarande lagstiftning. De främsta skälen för försvarsministerns bedömningär att den nuvarande utbildningen inte ger tillräckliga allmänmilitärakunskaper och medför otillräcklig ledarskapsutbildning. Enligt försvarsministern bör omfattningen och frekvensenav repetitionsutbildningen differentieras i förhållande till nuvarande system.Repetitionsutbildningen har, anser han, urholkats på ett ickeacceptabelt sätt. Genom en differentiering blir det möjligt att uppnåförbättringar. Försvarsministern anför att beredskap bör upprätthållasfrämst genom att ianspråkta sådana värnpliktiga som grundutbildas förterrito-rialförsvarsförband. Mot bakgrund av den korta utbildningstiden förfåltförbanden med deras viktiga uppgifter bör man så långt möjligt undvika attta i anspråk värnpliktiga som utbildas för dessa, anser försvarsministern.Frågan om en eventuellt ökad beredskap med luftvärnsförband samt frågan omutbildning av territorialförsvarsförband inom försvarsområde (Fo 67) börbli föremål för ytterligare prövning. Utskottet 1989/90:FöU3 Utskottet har i olika sammanhang understrukit detvärdefulla i att vårt militära försvar är grundat på principen om allmänvärnplikt för män. Inte minst gäller detta, såsom försvarsministerninledningsvis påpekar, dess betydelse för försvarsmaktens personalförsörjning.För att denna personalresurs skall tillvaratas på ett effektivt sätt ställsstora krav på värnpliktsutbildningen. Målet bör vara, såsom anges ipropositionen, att ge de värnpliktiga den utbildning som krävs för att de skallkunna lösa uppgifter i försvarsmaktens krigsorganisation och för att i fred ochunder neutralitet kunna bidra till att upprätthålla beredskapen.