bet · GD01SfU9 · 1989-12-31 00:00:00 — En person som haft undantagande från ATP får sin pensionberäknad i förhållande till den pensionspoäng han faktiskt tillgodoräknats ochdet antal år han tillgodoräknats pensionspoäng. Personer födda under åren19151923 får därutöver en minskning med pensionen på så sätt att, för varje årsom den försäkrade är född senare än , det antal år som erfordras förfull pension ökas med en tiondel av det antal år som den försäkrade på grund avundantagandet från ATP gått miste om pensionspoäng. Utskottet anser detta varaen orimlig konse- Samtliga personer som haft undantagande 1989/90:SfU9från ATP bör behandlas lika. Regeringen bör därför lägga fram ett förslag omförändring av ATP-reglerna som tillgodoser motion 5f223. deb att moment 30 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 30. beträffandereduktion av ATP vid undantagande attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51223 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Kompensationsnivån inom delpensioneringen m.m. (mom. 31) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjarmed "När kompensationsnivån" och slutar med "därföravslås." bort ha följande lydelse; Nuvarande kompensationsnivå inom delpensioneringen, 65 %av pensionsunderlaget, innebär med marginalskatteeffekter en kompensation somgör det mindre ekonomiskt rationellt att fortsätta med ett heltidsarbete. Ensänkning av kompensationsnivån till skulle i stället kunna påverkamänniskor att öka arbetsinsatsen. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma medförslag i enlighet härmed som kan träda i kraft fr.o.m. ochavse nytillkommande delpensionärer. beräknar att delpensionsfondenkommer att öka kraftigt vid ett oförändrat avgiftsuttag (0,). Genom en sänkningav kompensationsnivån för nya delpensionärer i enlighet med vad ovan förordas,kommer behovet av avgiftsmedel att ytterligare minska. Utskottet anser därföratt delpensionsavgiften bör sänkas till och att regeringen böråterkomma med ett förslag även i denna del. Vad sålunda anförts bör med anledning av motionSf254 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 31 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 31. beträffande komperisationsnivån inom delpensioneringen m.m. attriksdagen med anledning av motion 1989/90:51254 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Delpension till egenföretagare (mom. 32) (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "Frågan om" och slutar med "i fråga." bort ha följandelydelse: För lantbrukarna, liksom för övriga egenföretagare, gälleratt de för att få delpension måste minska sin arbetstid med minst hälften. En lantbrukare kan dock ha svårt att minska sin arbetstid med så mycket 58 utan attsamtidigt "hacka sönder" produktionsgrenar. därför attregeringen bör göra en översyn av reglerna om delpension i 1989/90:SfU9 syfte attegenföretagare skall kunna beviljas delpension vid en arbetstidsminskning avsamma omfattning som gäller för löntagare. Vad sålunda anförts bör med bifalltill motion S018 ges regeringen till känna. deb att moment 32 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 32. beträffandedelpension till egenföretagare attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51218 och med anledning av motion 1989/90:5073i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Beräkningsgrunden för vårdbidrag (mom. 33) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 39 som börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "och Sf217." bortha följande lydelse: Att vårda ett handikappat barn hemma ställer stora krav påfamiljen. måste någon av föräldrarna avbryta sitt förvärvsarbete,vilket givetvis leder till en svår situation. Den förälder som stannar, hemmafår ett vårdbidrag som vid helt bidrag utges avbasbeloppet eller . Denna ersättning är otillräcklig. Det ärdärför angeläget att vårdbidraget höjs. Utskottet anser att grunden förvårdbidraget bör vara 2,5 basbelopp. För den enskilda familjen skulle dettainnebära att ett helt vårdbidrag skulle uppgå till , dvs. Det bör ankomma på regeringen att lägga fram förslag tilllagändringar i enlighet härmed. Det anförda bör med bifall till motionerna5f217 och SO09 yrkande 1 ges regeringen till känna. deb att moment 33 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; 33. beträffandeberäkningsgrunden för vårdbidrag attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:51217 och 1989/90:51250 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, ATP-poäng av vårdbidrag (mom. 35) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "yrkande 3." bortha följande lydelse: De föräldrar som erhåller skattefri merkostnadsersättninghar ofta barn som är gravt handikappade och behöver avstå från förvärvsarbete för att kunna vårda barnet. De får därigenom dåliga möjligheter att erhålla pensionspoäng. Deras situation skulle förbättras om hela vård bidraget blir ATP-grundande, antingen genom att merkostnadsersätt- 59 ningen blir pensionsgrundande eller genom att merkostnadsersättning- en utgår vid sidan avvårdbidraget. Utskottet anser att regeringen bör 1989/90:SfU9 lägga framförslag i enlighet härmed. Det anförda bör med bifall till motion Sf250 yrkande3 ges regeringen till känna. deb att moment 35 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 35. beträffande ATP-poäng av vårdbidrag att medbifall till motion 1989/90:Sf250 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Medelsanvisning till vårdbidrag (mom. 40) Under förutsättning avbifall till reservation 29 och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med "Utskottethar" och slutar med "handikappade barn." bort ha följandelydelse; Utskottethar ovan tillstyrkt yrkandet i motion Sf250 yrkande 1 om höjning avvårdbidragets grundbelopp. Till följd härav tillstyrks bifall även tillyrkandet i samma motion om höjt anslag. debatt moment 40 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; 40. beträffande medebanvbning till vårdbidrag attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Sf250 yrkande 2 och med anledningav propositionen till Vårdbidrag för handikappade barn för /91anvisar ett förslagsanslag på 1 . 15- och 30-årsreglerna samt delning av pensionspoängmellan makar SiggeGodin och (båda fp) anför; Videlar den uppfattning som framförs i motion Sf211 att 15- och 30-årsreglernainom ATP-systemet är av stor betydelse för kvinnors möjligheter att tjäna in enegen pensionsrätt. Vi delar även den uppfattning som framförs i motion 5026 attkvinnorna bör ha rätt till del i familjens samlade ATP-poäng. Med hänsyn tillatt pensionsberedningen, som haft i uppdrag att utreda dessa frågor, avser attlämna sitt slutbetänkande , har vi nu inget yrkande i dennadel. Handikappersättningtill blinda och översyn av i989/90:SfU9 handikappersättningsreglerna SiggeGodin och (båda fp) anför; Imotionerna S036 och So260 yrkande 10 anförs att eii blind persons hjälpbehovinte torde bli mindre efter än före. Handikappersättningen tillblinda skall därför inte sänkas vid pensioneringen. Vidare har i motion 5f264yrkande 1 anförts att informationen och anvisningarna till försäkringskassornaom handikappersättningen borde vara så tydliga och enhetliga att någongodtycklig bedömning inte kan förekomma. I motionen begärs därför en översyn avreglerna för erhållande av handikappersättning. Videlar de uppfattningar som framförts i motionerna. Med hänsyn till att 1989 årshandikapputredning enligt direktiven bör ha avslutat sitt arbete ,anser vi att utredningens förslag bör avvaktas. Vi har därför nu inget yrkandei frågan. SiggeGodin och (båda fp) anför: Vianser att förmögenhetsinnehav inte bör påverka rätten till KBT. 1lagrådsremissen av andra steget i den föreslagna skatteomläggningen föreslåsatt det extra avdraget för folkpensionärer avskaffas. I stället införs ettsärskilt grundavdrag som endast skall reduceras mot pensionsinkomster, dockinte inkomster från individuella pensionsförsäkringar. Med hänsyn till att mantidigare har strävat efter en samordning mellan vissa skatte- och KBT-regler,anser vi att regeringens förslag i skattefrågan bör avvaktas. Vi har därför nuinget yrkande i frågan. Pensionstillskott och KBT vid undantagande från ATP DorisHåvik, , , , ,, och (alla s) anför: Vidinförandet av den allmänna tilläggspensioneringen fick försäkrade möjlighet att stå utanför tilläggspensionssystemet såvitt gällde inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Som motiv anfördes (prop. 1959:100) att den som hade inkomst av rörelse eller av jordbruksfastig het ibland kunde sägas redan äga ett pensionsskydd i den kapitaltill gång som ligger i själva rörelsen eller fastigheten, något som löntagaren vanligen saknade. Vidare kunde företagaren i vissa fall på grund av rörelsens värde och beskafiienhet förvänta sig inkomst av denna även om hans arbetsförmåga nedgick eller bortföll. Med hänsyn härtill kunde det ställa sig fördelaktigare att behålla medlen i rörelsen i stället för att betala avgifter till en pensionsförsäkring. Bestämmelsen om att undantagande inte kunde bringas att upphöra förrän 61 hade sin grund iatt man ville undvika förhastade anmäl- ningar om undantagande från den allmänna tilläggspensioneringen. Det ansågsatt den som gjorde sådan anmälan borde noga ha övervägt sinsituation på och att undantagandet som regel borde grundas påen bedömning av pensionsbehovet och inte göras annat än där dettaav olika skäl var mindre framträdande eller blev tillgodosett i har därefter i samband med olika ändringar isocialförsäkringssystemet beslutat att återkallande av anmälan kunde görasäven om inte hade gått. Detta gällde t.ex. vid införandet av lagen omallmän försäkring, då det beslöts att den som hade ett gällande undantagandefrån tilläggspensioneringen inte skulle få tilläggssjukpenning för inkomst avannat förvärvsarbete än anställning. Återkallande kunde även ske dåsjukpenningen omkonstruerades fr.o.m. och blev skattepliktigoch pensionsgrundande, eftersom egenföretagare som gjort anmälan omundantagande genom reformen förlorade sitt grundskydd vid sjukdom. Även isamband med ändrade regler om socialförsäkringsavgifter påuppdragsinkomster gavs möjlighet att återkalla ett undantagande. Motsvarandegällde när lagen om arbetsskadeförsäkring trädde i kraft ochnär egenföretagare anslöts till delpensionsförsäkringen . De mot ATP inkomstprövade pensionstillskotten tillkom år1969. Därvid beslöts att den som var eller hade varit undantagen fråntilläggspensioneringen skulle få pensionstillskott i den mån tilläggspensionen,om undantagande inte hade skett, tillsammans med pensionstillskottet inteskulle ha överstigit pensionstillskottets nivå. De som hade återinträtt fr.o.m.den 1 januari 1963 fick dock fullt pensionstillskott. Möjligheten att anmäla undantagande från ATP avskaffadesvid utgången av . Försäkrade som var födda och som hadeett gällande undantagande berördes dock inte av förslaget. Till grund för denändrade lagstiftningen låg pensionskommitténs betänkande (SOU 1977:46)Pensionsfrågor m.m. När det gällde rätten till pensionstillskott ansågkommittén att för samtliga försäkrade hänsyn även fortsättningsvis borde tastill den ATP som skulle ha utgått om undantagandet inte hade ägt rum. I annatfall skulle nämligen pensionstillskottet så att säga kostnadsfritt fylla utden del som försäkrade som har varit anslutna till ATP i stället får i form avATP. Kommittén anförde vidare i denna fråga: För dem som är i aktiv ålder vill kommittén peka på deupprepade möjligheter som berörda kategorier har fått och i princip alltid har haft att få träda in i systemet igen. I vissa fall kommer härvidlag pensionstillskottens storlek att påverkas av ett tidigare undantagande men man bör enligt kommitténs uppfattning hålla i minnet att försäk rade som har anmält undantagande själva en gång har valt att dispone ra sina inkomster på nämnda sätt. 1 stället för avgifter till ATP- försäkringen kan ett motsvarande belopp ha använts i t.ex. en rörelse eller för att finansiera en privat pensionsförsäkring. Att det senare visar sig att ett undantagande från ÅTP får vissa konsekvenser för den försäkrade har kanske mera berott på svårigheter att nå ut med 2 informationän på brister i försäkringssystemet. När det gäller dem som har uppnått pensionsåldern såhar det 1989/90:SfU9 bl.a. hävdats att pensionstillskottsreformen inte kundeförutses och att de därför har kommit att ställas utanför den för andraförsäkrade garanterade miniminivån. Samma synpunkt som har anförts ovanbeträffande dem i aktiv ålder kan enligt kommitténs mening anläggas också på nuifrågavarande kategori. Kommittén är medveten om att det föreligger fall där försäkradspensionssituation på grund av undantagande har blivit mindretillfredsställande. Bl.a. på grund härav har kommittén för samtliga försäkrademed undantagande övervägt en konstruktion med avgiftsinbetalningar i efterhand.En sådan lösning har emellertid visat sig vara behäftad med betydandesvårigheter. Så t.ex. uppkommer sådana frågor som om hänsyn skall tas tillräntefaktorn, om man kan kräva att den som uppbär förtids-, änke- ellerålderspension skall nödgas erlägga avgifter i efterhand och hur man skallförfara för att kunna beakta det förhållandet att avgiften är eller skulle havarit avdragsgill vid inkomsttaxeringen som driftkostnad i t.ex. en rörelse.Även om dessa frågor skulle kunna lösas vill kommittén inte förorda en sådankonstruktion. Den skulle nämligen gynna dem som har ekonomiska möjligheter atterlägga avgifter retroaktivt medan andra, som kanske bättre skulle behöva enförhöjning av sin pension, ofta inte skulle ha råd att betala dessa retroaktivaavgifter. Kommittén har också övervägt en lösning som innebär att man inompensionstillskottens ram skulle garantera vissa ålderskategorier försäkrade enminiminivå, men vill inte förorda en sådan lösning. Beträffande såväl dem i aktiv ålder som dem som haruppnått pensionsåldern uppkommer frågan om rättvisa gentemot andra kategorierförsäkrade. Kommittén menar, att skulle pensionstillskott kunna utgå till demsom har valt att stå utanför ATP, skulle de som har varit med i försäkringenoch har erlagt avgifter till denna försäkring mot vilken alltsåsedan pensionstillskotten räknas av kunna erfara att deras avgiftsinbetalninghar varit till ingen eller ringa nytta. Kommittén har med anledning av det uppdrag som kommitténhar fått noga prövat vilka olika vägar man skulle kunna gå för att komma tillrätta med problemen för dem som av skilda anledningar anser sig ha blivitmissgynnade av pensionstillskottssystemet, men kommittén har därvid inte funnitnågon godtagbar lösning. Kommittén anser att lösningen på de problem som haraktualiserats här inte bör sökas inom den allmänna försäkringens ram. Vi delar de bedömningar som gjordes vid införandet avATP-systemet, nämligen att den som begärde undantagande fråntilläggspensioneringen hade anledning att noga överväga sin situation pålängre sikt. De som då eller senare begärde undantagande har även haftupprepade möjligheter att träda in i systemet igen. Av den kartläggning som gjorts avundantagandepensionärernas ekonomiska situation framgår att av de personer somnu har ålderspension endast 2 000 hushåll beräknas ha en inkomst som högstuppgår till den nuvarande nivån för folkpension och fullt pensionstillskott.Övriga pensionärer har, vilket även var avsikten, kompenserat sig ekonomiskt påannat sätt. De kan i stället för att erlägga tillägg;;-pensionsavgjfter t.ex.ha ökat sina kapitaltillgångar på olika sätt eller använt medel för attfinansiera en privat pensionsförsäkring. Ett fåtal personer har trots allt en inkomst som inteuppgår till nivån för folkpension och pensionstillskott. Det kan inte uteslutas att 63 det blanddessa även finns personer som inte nåtts av information om de förändringar som underårens lopp gjorts i pensionssystemet. Någon 1989/90:SfLI9 lösning av den ekonomiskasituationen för enbart denna grupp har inte kunnat presenteras.Vi vill inte medverka till att en lösning skjuts genomytterligare beredning av frågan och accepterar därför attpensionstillskott i enlighet med vad utskottet förordat införs redan fr.o.m. den 1 juli1990. Sammanfattning......................................................... .......... 1 Propositionen............................................................. .......... 1 Motionerna .............................................................. .......... 2 Utskottet ................................................................. .......... 8 Folk- ochtilläggspension ......................................... .......... 8 Allmännaförutsättningar för rätt till pension.............. 10 Folkpensionoch pensionstillskott............................... 12 Kommunaltbostadstillägg (KBT) .............................. 27 Delpension ................................................................ ........ 36 Vårdbidragför handikappade barn............................. 38 Bidragtill kommunala bostadstillägg till folkpen sion ............................................................................ 40 Vissayrkesskadeersättningar m.m............................. 41 Vårdbidragför handikappade barn .......................... 41 Folkpensiontill utlänningar (fp, c, vpk, mp) .... 45 Efterlevandeskydd för homosexuella sambor (vpk, mp)............................................................................. ........ 46 Höjning avpensionstillskotten (vpk)....................... 46 Villkoren vidväxelvård (c, mp) .............................. ........ 46 Okorrigeratbasbelopp (m, c, vpk, mp).................... ........ 47 Flexibelpensionsålder (mp) ................................. ........ 48 Nyttgrundtrygghetssystem (c)............................... ........ 48 Nyttgrundtrygghetssystem (mp) ......................... ........ 49 Översyn avATP-systemet (m)................................. ........ 49 Översyn av ATP-systemet (mp).............................. ........ 50 15- och 30-årsreglerna (m) ................................. ........ 50 Delning av pensionspoäng mellanmakar (m)........ ........ 51 Pensionspoäng (mp)............................ 51 Automatiskt tillgodoräknande avvårdar (m, c, mp) . Retroaktiv rätt till vårdar (fp, c,vpk, mp)................ ........ 52 Pensionspoäng vid halv förtidspension(c)............. ........ 53 (fp, c,mp).................................................................... 53 Handikappersättningsnivå och högkostnadsskydd 1989/90:SfU9 (m, fp, mp).................................................................. ......... 54 Handikappersättning tillålderspensionär (mp)...... ......... 54 Handikappersättning till blinda(m) ..................... 55 Bostadskostnaden vid KBT (fp).............................. 55 Bostadskostnaden vid KBT (vpk)........................... 55 KBT vid jordbruks- ellerrörelseinkomst (m, fp, c) . . 56 KBT vid förmögenhetsinnehav (m, c)...................... 56 Ersättning till neurosedynskadadem.fl. (m, fp)..... 57 Reduktion av ATP vid undantagande(c)................ ......... 57 (m) ............................................................................ 58 Delpension till egenföretagare (m,c) .................. 58 Beräkningsgrunden för vårdbidrag(fp).................. ......... 59 ATP-poäng av vårdbidrag ()................................... 59 Medelsanvisning till vårdbidrag(fp) .................... 60 Särskilda yttranden..................................................... ......... 60 15-och 30-årsreglerna samt delning av pensions poäng mellan makar (fp) .......................................... 60 Handikappersättningtill blinda och översyn av handikappersättningsreglerna (fp) 61 KBT vidförmögenhetsinnehav (fp)........................... 61 Pensionstillskottoch KBT vid undantagande från ATP (s)......................................................................... 61