bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Livsmedlen skall vara fullgodafrån kost- och näringssynpunkt som den förda politiken bör bidra väl sammansatt kost oCh därmed till en bättre folkhälsa. 1 och vpk:s partimotioner anförs attmervärdeskatten på livsmedel bör avvecklas och att första steget i enavveckling bör tas (motionerna Jo6S yrkande 11 och Jo77 yrkande 7).Enligt vpk-motionen yrkande 10 bör 5 milj.kr. anslås som stöd till ideellakonsumentorganisationer för att värna konsumentintresset. Behovet avkonsumenternas intressebevakning framhålls även i motion Jo65 (c) yrkande 2. Imotion Jo76 föreslås att ett folkhälsoinstitut inrättas. Enligt motion Jo99 bören utredning tillsättas för att tillgodose behovet av en grundutbildning somstärker den nya konsumentrollen. I motion Jo60 (s) yrkas generösare regler omtillstånd för mjölkproducenter att sälja opastöriserad mjölk. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att konsumenternahar ett berättigat önskemål att en reform av livsmedelspolitiken utformas ochtillämpas på ett sätt som gagnar även konsumenternas intressen. Utöver desynpunkter på livsmedlens pris, kvalitet och näringsriktighet m.m. somanförs i propositionen bör därför även uppmärksammas 1989/90:JoU25 vilkaorganisatoriska förutsättningar konsumenterna har att utöva inflytande pålivsmedelskedjans olika led. Som framgår av motion Jo68 finns det i anslutning till ettbeslut om livsmedelspolitiken anledning för samhället att stimulera ett merasamlat och kraftfullt agerande från konsumenterna som kollektiv. Ett statligtbidrag bör inrättas för stöd till ideella organisationer som är verksamma närdet gäller konsumentfrågor i enlighet med vad som anförs i motion Jo68 yrkande10. Utskottet föreslår att anvisar 2 milj-kr. för detta ändamål.Medlen bör bl.a. användas som stöd till ideella organisationer som bedriverprojekt med anknytning till livsmedels- och konsumentpolitiska frågor (t.ex.kampanjer, föreläsningar, priskontroller, informations- och studiematerial,kursverksamhet, närradioprogram m.m.). Beloppet bör av budgettekniska skälanvisas över huvudtitel för /91 som enny delpost under anslaget C 3 Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område.Utskottet förutsätter dock att det i första hand är som bör fåi uppdrag att fastställa villkor för medelsfördelning m.m. För budgetåret1991/92 och följande budgetår bör det ankomma på regeringen att lämna förslagom fortsatt medelsanvisning under den huvudtitel och anslagsbeteckning somanses lämplig. Med detanförda tillgodoses även motion Jo6S yrkande 2. En utgångspunkt för den nya livsmedelspolitiken är attlivsmedlen skall uppfylla vissa grundläggande hygien- och redlighetskrav samtatt politiken bidrar till en väl sammansatt kost och därmed till en bättrefolkhälsa. Prisutvecklingen på livsmedel skall vara rimlig i förhållande tillprisutvecklingen på övriga varor och tjänster. Konsumenternas val skall styraproduktionen. Konsumenterna skall ges goda möjligheter att välja mellanlivsmedel av oiika slag, där skillnaderna kan avse exempelvis smak, ursprung,produktionssätt eller förädlingsgrad. Som jordbruksministern anför har maten för allakonsumenter en ur flera aspekter mycket stor betydelse. Det grundläggandenäringsbehovet är givetvis det primära. Härutöver är både pris- ochkvalitetsfrågor centra|£(. Livsmedelskostnaderna utgör en stor del av dentotala hushållsbudgeten, . Utskottet vill i detta sammanhang knyta an till den debattom livsmedelspriser som förts bfa. i massmedia och därantaganden gjorts om möjligheten av mycket stora prissänkningar till följd aven avreglering av jordbruket. Det kan härvid finnas anledning att påminna omatt det totala värdet av den svenska livsmedelskonsumtionen uppgår tillca och att den del av livsmedelskpnsiimtionen som direktpåverkas av jordbruksprisregleringen omfattar ca , dvs.mindre än en fjärdedel. Utskottet delar givetvis jordbruksministerns bedömning attprisutvecklingen på livsmedel är otillfredsställande. Förutsättningarna för enlägre prisökningstakt bör kunna förbättras vid en intern avreglering främstgenom effekterna på själva prisbildningsmekanismen. viktigt att konkurrensförhållandena i leden mellan producent och 1989/90:JoU25 Dessa frågor behandlas närmare i följande avsnitt. anfört är konkurrensbevakningen viktig för att motverka att devinster som borde komma konsumenterna till del stannar i något förädlings-eller handelsled samt att koncentrationen förstärks. Vad beträffar mervärdeskatten på livsmedel hänvisar utskottet till skatteutskottets överväganden i betänkandet1989/90:SkU31. Förslag om sänkning eller avskaffande av mervärdeskatten harenligt vad utskottet erfarit avstyrkts av skatteutskottet. Motionema Jo68yrkande 11 och Jo77 yrkande 7 avstyrks således. Utskottet ansluter sig vidare till vad jordbruksministernanfört om kvalitet och mångfald i livsmedelsproduktionen. En viktig effekt aven intern avreglering är att marknaden fungerar bättre och att signaler omkonsumenternas önskemål når fram till producenterna. Producenternas intresseför nya produkter och alternativa produktionsformer kan förväntas öka, eftersomdessa blir relativt sett lönsammare än . Konsumenternas fria val får inte ske på bekostnad avlivsmedelslagstiftningens krav på säkerhet och trygghet från hälsosynpunkt.Denna fråga har beröringspunkter med motion Jo60 om försäljningen avopastöriserad mjölk. Jordbruksministern har i ett frågesvar om dennaförsäljning erinrat om att statsmakterna främjar småskalighetenpå livsmedelsområdet och även på mjölkproduktionsområdet. Vid beslut omeventuell dispens från pastöriseringskravet måste emellertid en mycket noggrannbedömning göras från bl.a. medicinsk synpunkt. Enligt gällande föreskrifterprövas dispensansökningar av livsmedelsverket. Verkets beslut kan överklagastill kammarrätten. Ett antal sådana dispensansökningar har inkommit tilllivsmedelsverket och är under behandling. Utskottet har inte funnit anledning att föreslå någonändring i de bestämmelser som bemyndigar livsmedelsverket att pröva dispensärendenav detta slag. Motionen påkallar ej heller i övrigt något uttalande frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker således motion Jo60. 1 avsnittet om kost och hälsa anförs att den grundläggandetanken måste vara en strävan mot att alla skall kunna välja och betala för bralivsmedel. Konsumenten skall ha både ekonomiska och kunskapsmäs-sigaförutsättningar att göra ett bra val, dvs. kunskap både om hur man tillagarmaten och om vad som totalt sett är nyttigt eller mindre nyttigt att äta. För att nå de önskvärda förändringarna krävs aktivainformations- och upplysningsinsatser. Inom jordbruks- och socialdepartementen finns en beredning för livsmedels- och näringsfrågor. En folkhälso grupp tillsattes . presenterade gruppen ett förslag om åtgärder för att minska risken för cancer och hjärt-kärlsjuk- domar genom bättre kostvanor. För att förstärka informationsinsatser na inom kost/hälsaområdet har tilldelats totalt 7 milj.kr. till ett projekt för kost- och hälsoupplysning. sammanhangetbör betonas skolans ansvar att både i undervisningen 1989/90:JoU25 och genomskolmåltiderna främja ett intresse för maten och matvanorna. Med det anförda anser utskottet motion Jo76 i vissutsträckning tillgodosedd. Frågan om inrättande av ett folkhälsoinstitut kräveringående överväganden som spänner över åtskilliga sektorsområden. Dessabedömningar kan knappast göras inom ramen för utskottets beredning av enproposition om livsmedelspolitiken. Utskottet gör samma bedömning beträffande motion Jo99. Detkan tilläggas att frågor om kost- och konsumentkunskap vid flera tillfållenbehandlats av (se bl.a. 1989/90:UbU2). Förslag om inriktningen avden nya gymnasieskolan bereds i utbildningsdepartementet.Utskottet saknar anledning att i detta sammanhang gå närmare in på utbildningsfrågorna,som med undantag av utbildningen vid fallerutanför utskottets ansvarsområde. I likhet med jordbruksministern villutskottet dock betona skolans ansvar på detta område. Väl fungerande marknader, där konsumenternas önskemål kanöverföras till producenterna och olika former av konkurrensbegränsningarmotverkas, är en förutsättning för att de positiva effekterna av den föreslagnalivsmedelspolitiska reformen skall komma konsumenterna till del. Dettaförutsätter att rådande konkurrensbegränsningar inom såväl förädlings- somhandelsled motverkas genom effektiva åtgärder från de konkurrensvårdandemyndigheternas sida. ges i uppdrag att skärpamarknadsbevakningen och vid behov föreslå åtgärder. Statens pris- ochkonkurrensverk (SPK) ges i uppdrag att noga följa pris- ochmarginalutvecklingen i industri- och handelsleden. Regeringen avser attåterkomma under /91 med ytterligare förslag till åtgärder inomdetta område med anledning av förslagen från konkurrenskommittén (SOU 1990:25). Yrkanden som direkt anknyter till konkurrensfrågornaframställs en dast i vpk-motionen Jo6S yrkandena och mp-motionen JoSO yrkande 4. Enligt motion Jo68 bör hänsyn tas till den särskilda verksamhetsform som kooperation utgör. Den måste även i fortsätt ningen vara möjlig. Den kooperativa sektorn i behöver stimu lans, inte hämskor. När det gäller livsmedelsproduktionen är det synnerligen angeläget att parti- och detaljhandelsleden ses över. En skärpt marknadsbevakning i samband med avregleringen är därför nödvändig. 1 anslutning till propositionens uttalanden om gränsskydd och fallande inhemska priser anförs att det är troligt att det efter avregleringen uppstår av turbulens. Det kan inte vara 95 rimligtatt gränsskyddet på kort sikt följer med i eventuella prisfall. Först närläget verkligen stabiliserats bör gränsskyddets nivå ses över. Ytterligareåtgärder behövs för att främja en småskalig livsmedelsförädling. Dennasynpunkt framförs även i vpk-motionen Jo267 yrkande 11. I motion JoSO framhålls vikten av en sund konkurrens ilivsmedelsproduktion, distribution och förädling. I motioner från de övriga oppositionspartierna harkonkurrensfrågorna berörts från olika aspekter som bl.a. sammanhänger medgränsskydd, regler om livsmedelskontroll m.m. och exportmöjligheter för olikaprodukter. Dessa behandlas i motsvarande avsnitt i detta betänkande. Förslagen om avskaffande av den interna regleringeninnebär att den konkurrensbegränsning som jordbruksprisregleringen inneburitupphör. Alla konkurrensbegränsningar inom livsmedelsområdet kommer därefter attkunna prövas i enlighet med gällande konkurrenslag. Som anförs i propositionenär det av stor betydelse att reformen får positiva effekter förstandardutvecklingen hos såväl lantbrukare som konsumenter. Detta är inteminst viktigt mot bakgrund av att den genomsnittliga prisökningstakten pålivsmedel kraftigt överstigit den genomsnittliga ökningen avkonsumentprisindex, som avräkningspriserna till jordbrukarnautvecklats långsammare än priserna i övriga led i livsmedelskedjan. En välfungerande konkurrens är en förutsättning för att reformens positiva effekterskall komma konsumenterna och samhället i övrigt till del. De olika leden i livsmedelskedjan kännetecknas emellertidav en hög grad av koncentration till ett fåtal stora ägargrupper. I dereglerade leden har lantbrukskooperationen marknadsandelar på mellan 70 och100%. Partihandelsledet domineras helt av tre grossistföretag, dvs. ICA, KF ochDagab. Flera utredningar, senast konkurrenskommittén, har behandlat härmed sammanhängandefrågor. En skärpt lagstiftning aviseras i syfte att bl.a. förbättra marknadensfunktionssätt inom parti-och detaljistledet och på så vis gagna konsumenternasintresse av livsmedel till rimliga priser. I likhet med vad jordbruksministern anfört anser utskottetdet vara av stor betydelse, framför allt i perspektivet av en på längre siktökande internationell konkurrens, att de lantbrukskooperativa företagen geslika goda möjligheter att agera på marknaden som övrig industri. Det är t.ex.av värde att kooperationen även kan samverka när det gäller FoU,viss marknadsföring och andra aktiviteter som anses förenliga medkonkurrenslagstiftning och internationella handelsavtal. Denna typ av samverkanbedrivs inom flertalet industribranscher. Ett riksdagsbeslut om avskaffande av de internaregleringarna måste å andra sidan innebära att företag inte kan få ta övervissa delar av denna reglering och administrera den i egen regi. Det nyssanförda hindrar inte att lantbrukskooperationen och andra . enskildaaktörer får en mycket viktig roll när det gäller att stabilisera marknaden,upprätthålla olika former av kontraktsproduk- 1989/90:JoU25 tion och motverkaatt årsmånsvariationer slår igenom i alltför kraftiga interna prisvariationer.Men också de mindre företagen måste ges viss möjlighet att samverka. Det måsteockså, som utskottet tidigare understrukit, finnas möjlighet att hanteraförsäljning av tillfålliga överskottskvantiteter. Det bör vara möjligt attfinna former för detta som förenar behovet av samordning och utnyttjande avskalfördelar med de krav som samhället måste ställa på väl fungerandemarknader. Säljbo-lag, också branschvisa, kan utgöra en lämplig form för atthantera säsongvariationer och tillfålliga mindre exportkvantiteter. Utskottetförutsätter att behovet av en effektiv samverkan för angivna ändamål beaktas iden fortsatta beredningen av konkurrenskommitténs förslag. Ipropositionen berörs även importen av livsmedel och prisnivån på importeradeprodukter, som övergångsvis kan ligga högre än för motsvarande svenskaprodukter. En annan fråga rör prisutvecklingen på livsmedel. En förutsättningför att de positiva effekterna av en avreglering skall komma konsumenternatill del är att marknaderna fungerar väl och att industri- och handelsledeninte tar prissänkningar eller uteblivna prisökningar i anspråk. Därför måstepris- och konkurrensförhållandena följas noggrant. har härtillsammans med SPK och NO en viktig funktion. I propositionen aviseras attbåde jordbruksnämnden och SPK kommer att få i uppdrag att bevaka och redovisautvecklingen inom sina ansvarsområden. Avdet anförda framgår att utskottet inte har någon annan mening än motionärernanär det gäller den kooperativa företagsformen eller värdet av en sundkonkurrens i livsmedelskedjans olika led. MotionJo68 yrkandena 12 och 13 påkallar härmed ingen vidare åtgärd från riksdagenssida. Samma bedömning gällermotion JoSO yrkande 4. Ianslutning till motionerna Jo6S yrkande 14 och Jo267 yrkande 11 kan noteras attjordbruksministern understrukit den småskaliga livsmedelsindustrins viktigaroll. Inom ramen för ett utökat glesbygdsstöd är stöd till småskaliglivsmedelsindustri en viktig del. Utskottet instämmer i detta uttalande ochföreslår att motionsyrkandena lämnas utan vidare åtgärd. Ipropositionen föreslås att nuvarande system för utjämning av industrinsråvarukostnader (RÅK) bibehålls i avvaktan på resultatet av de förhandlingarsom pågår mellan EFTA och EG om ett enhetligt system. S.k.enkla blandningar bör inte bli föremål för prisutjämnande åtgärder vid export,eftersom bidrag till dessa är att jämställa med överskottsfinansiering.Industrier som erhåller råvaror till nedsatt pris genom medel frånregleringsekonomin, i stället för inom ramen för RÅK-systemet, bör inordnas iRÅK. Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört i detta q- 7 1989/90. Socialafrågor l989/90:JoU25 De ändamål som finansieras frånanslagsposten Låginkomstsatsning m.m. inom jordbruket, under anslagetPrisreglerande åtgärder på jordbrukets område, skall även tills vidarefinansieras av budgetmedel. Möjligheterna att överföra ansvaret tilljordbruksnäringen bör undersökas. Eventuella minskningar av totalbeloppetskall tillföras jordbruket i form av ett höjt gränsskydd. 1 motionerna A753 (c) och A758 yrkande 2 efterlyses enlösning av semesterfrågan för animalieproducenter. 1 vpk:s partimotionJo68 yrkande 35 understryks betydelsen av ett fortsatt samhällsansvar föravbytarverksamheten. Liknande synpunkter framförs i partimotion Jo77yrkande 33. I motionen förordas även att regleringsmedel överförs till enpensionskassa. 1 partimotion JoSS (m) yrkande 22 hemställs om förslag angåendeåterbetalning till jordbruksnäringen av regleringskassornas medel. har med yttrande överlämnatmotionerna A753 och A758 yrkande 2 till jordbruksutskottet för beredning (sebilaga 2). Det är enligt arbetsmarknadsutskottets mening väsentligt attsärskilda åtgärder vidtas för att underlätta för animalieproducenterna att fådel av semesterledighet och helgledighet. De sociala åtgärder som finansieras med budgetmedel äravbytar-verksamhet, leveranstillägg för mjölk, företagshälsovård för lantbrukare,socialförsäkringsskydd och avvecklingsersättning till mjölkproducenter.Avbytarverksamheten har till syfte att möjliggöra för animalieproducenternaatt till rimlig kostnad kunna få ersättare vid semester och sjukdom. Antaletabonnenter är ca 9 500 varav de flesta är mjölkproducenter. avsamtliga mjölkproducenter är anslutna till avbytartjänsten. Kostnadernafinansieras till en tredjedel av kunderna, dvs. lantbrukarna, och till tvåtredjedelar av budgetmedel. Ett borttagande av budgetfinansieringen skulle ökaden genomsnittliga avgiften från . I likhet med jordbruksministern anser utskottet att syftetmed de åtgärder som finansieras av medel från anslagsposten Låginkomstsatsningm.m. är så väsentligt från social synpunkt att någon förändring av finansieringsformeninte nu bör genomföras. I den mån motionerna syftar till ett fortsattsamhällsansvar för avbytarverksamheten är de således tillgodosedda. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna A753, A75S yrkande 2, Jo68yrkande 35 och Jo77 yrkande 33 i motsvarande del. I propositionen anförs att möjligheterna att på siktöverföra ansvaret till näringen bör övervägas. Ett arbete bör inledas för attfå underlag I den mån budgetbelastningen till följd av 1989/90:JoU25 åtgärdernaminskar bör detta enligt propositionen tillföras jordbruket i form av ett höjtgränsskydd. Utskottet förutsätter att förslag i enlighet härmed kommer attredovisas för . Frågan om dispositionen av kvarvarande medel inomregleringsekonomin tas upp i propositionen under rubriken /91 (s. 153 f). Enligt regeringsförslaget skall dessamedel överföras till näringen som en del av ett inkomststöd. Utskottet tillstyrker att frågan om återbetalning avkvarvarande medel i regleringskassorna löses i enlighet med regeringensförslag. Motionerna Jo77 yrkande 33 i återstående del och JoSS yrkande 22avstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att denobligatoriska kvalitetskontrollen vid export av fiskkonserver slopas genom attkungörelsen (1950:506) med vissa bestämmelser angående utförsel av fisk,fiskrom och fiskkonserver upphävs. Den statliga regleringen av verksamheten vidSvenska konservkontrollens råd upphör. Den obligatoriska kvalitetskontrollen vid export avmejeriprodukter och ägg slopas genom att kungörelsen (1958:528) med vissabestämmelser angående utförsel av smör, ost och ägg upphävs. Den statligaregleringen av verksamheten vid ägg upphör. 1 partimotion Jo56 (fp) yrkande 2 understryks behovet aven lagstiftning om kvalitetskrav på ägg som saluförs i butik. Denna kontrollbör innebära att äggen skall vara genomlysta och omfattas av sammakvalitetskrav som . Motionärerna hänvisar bl.a. till riskerna medsalmonella. Liknande synpunkter anförs i motionerna Jo72 (m) yrkande 2 ochJo77 (c) yrkande 36 delvis. Enligt motion Jo72 bör äggkontrollen behållastills ett annat kontrollsystem införts. 1 motion Jo77 motiveras yrkandena ihuvudsak med behovet att förbättra livsmedelskvaliteten. Som framgår av propositionen omfattar livsmedelslagenshygieniska krav samtliga ägg som säljs . Den frivilliga kvalitetskontroll som runmärkesanslutna packerier gör innehåller inte någon hygienisk kon- qq troll som innebär att äggen är bakteriologiskt kontrollerade. bakteriologiskakontrollen är huvudsakligen organiserad på annat sätt, 1989/90:JoU25 främstgenom förebyggande provtagning. Det betyder t.ex. att vårt skydd mot salmonellai dag sker genom kontroll av foder- och djurmaterial. Utskottet delar emellertid motionärernas uppfattning attdet från konsumentsynpunkt finns anledning att behålla en särskild kvalitetskontrollav ägg som saluförs i butiker. Enligt vad utskottet inhämtat är äggbranschenberedd att organisera och bekosta en sådan kvalitetskontroll. Det bör ankommapå regeringen att, efter hörande av bl.a. äggbranschen, utreda och lämnaförslag om hur en sådan kvalitetskontroll skall kunna knytas till principen ilivsmedelslagen om företagens egenkontroll. Vad utskottet anfört med anledningav motionerna Jo56 yrkande 2, Jo72 yrkande 2 och Jo77 yrkande 36 delvis bör gesregeringen till känna. Vad utskottet anfört torde ej utgöra hinder mot attriksdagen bifaller förslaget om upphävande vid utgången av avkungörelsen (1958:528) med vissa bestämmelser angående utförsel av smör, ostoch ägg. Ett system för fortsatt kvalitetskontroll av ägg bör bör rimligtviskunna utformas till utgången av . Marknadsskyddet för viss matpotatis bör enligt regeringensförslag slopas genom att kungörelsen (1959:187) angåendekvalitetsbenämning på matpotatis upphävs. Ansvaret för att meddela föreskrifterom kvalitetskrav och märkning flyttas från lantbruksstyrelsen till statenslivsmedelsverk . Utskottet instämmer i vad som i propositionen anförs omatt potatis är ett av våra viktigaste baslivsmedel. Som framgår avpropositionen kommer matpotatisen även i fortsättningen att kontrolleras frånkvalitetssynpunkt. Kontrollen samordnas med övrig livsmedelskontroll, vilketbör öka förutsättningarna för en förbättring av kvaliteten, somregleringen förenklas. På de skäl som anförs i propositionen (s. 143 f) börSMAK:s nuvarande uppgifter inom den obligatoriska kontrollen upphöra. För attden kompetens som finns hos SMAK även i fortsättningen skall kunnautnyttjas av såväl branschen som kontrollmyndigheterna bör ett engångsbelopp om15 milj.kr. avsättas för SMAK:s nya organisation. Utskottet avstyrker motion Jo77 yrkande 36 i återståendedel i den mån den inte tillgodoses genom dessa överväganden. Inflytande införselavgiftsmedel för /91skall enligt propositionen disponeras i enlighet med redovisningen i tabell3.1. Tabell 3.1 Huvudsaklig medelsdisposition avinförselavgiftsmedel m.m. reglerings-åren 1988/89,1989/90 och 1990/91 : 000-tal kr. 1 000-tal kr. a) Av medel inom jordelningsplanen Bidrag till fraktkostnader för mjölk m. m. Stöd till odling av konservärter och Stöd till odling av bruna bönor Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom Bidrag till ersättningsfoder, norra 1988/89 1 000-tal kr. 1989/90 1000-tal kr. 1990/91 1 000-tal kr. Pesticidkontroll m.m., livsmedels- Reserv till jordbruksnämndens för- b) Av medel utanför jordelningsplanen Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Djurens hälso- och sjukvård Ersättning för uteblivna prishöjning- Årets resultat (prognos) +444 244 -763024 -8608 Ingående balans till regeringens för fogande 327 388 771632 8608 Balanserat överskott +771632 +8 608 O 'Tillförs fördelningsplanen för /90. I tabell 3.1 redovisas användningen avinförselavgiftsmedel m.m. under /89 liksom en beräkning avoch förslag till användning av införselavgiftsmedel som inflyter underregleringsåren 1989/90 och 1990/91. Fördelningsplanen för /90 utgör 267,2milj.kr. samt inflytande avgifter för fodermedelsimporten enligt riksdagensbeslut (1988/89:140, JoU21, rskr. Dessutom tillkommer ettbelopp på 60 milj.kr. av utomramsmedel från /89. Med hänsyntill att inflytande avgifter för fodermedelsimporten kanberäknas till 270 milj.kr. beräknas därmed fördelningsplanen till 597,2milj.kr. De disponibla inkomsterna av införselavgifter beräknas till totalt 1190 milj.kr., vilket innebär att 592,8 milj.kr. beräknas återstå sedan medelavsatts till fördelningsplanen. Jordbruksministern har inget att erinra mot depreliminära förslag till fördelningspian som lämnats av jordbruksnämnden. Definitivfördelningsplan för /90 kan fastställas först efter utgångenav regleringsåret då de verkliga inkomsterna av införselavgifterna förfodermedel är kända.