bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — : Kan man säga att det funnits inslag i ärendetsom kan tänkas vara av intresse för vårt eget lands säkerhet och att det kanmotivera att justitieministern visade ett sådant engagemang? Du menar: om det fanns intresse frånden sida? Bo Hammar:Gör du bedömningen att det kan finnas någonting i det 1989/90:KU30 häreventuella målet som kan ha att göra med egen säkerhet Bilaga B3 och att justitieministern därför var särskilt intresserad? : Jag tycker inte det. När jag var hos StenAndersson första gången gav jag honom en information. Så sade han på slutetnågonting som gjorde mig konfunderad. Det har inte tidigare givits till känna,men när nu ändå frågor har ställts kan jag tala om för utskottet att han sade:"Du, , gör din utredning och du fattar dina beslut heltoberoende av huruvida annullerar Boforskontraktet." Så tilladehan: "till och med oberoende av huruvida vårt förhållande till Indienförsämras." Jag tänkte först: "Snälla nån, det var ju fantastiskt!Har han sådan förståelse för åklagarjobbet!" Men sedan tyckte jag att detvar litet tvetydigt, så uttalandet har gnagt i mig. Vad han menade vet inte jag det får man fråga honom om men tveklöst kunde det vara dubbeltydigt. Manskulle kunna tänka sig att om jag åtalade här, skulle effekten bli konkurs iBofors och Bergslagen, och vårt förhållande till skulle försämras. Det är ett spontant svar på din fråga, om det har varit tal om svenska riketssäkerhet. : Från hörde du ingentingsådant? : Du sade i din inledning att du vidförundersökningen fått hjälp av UDH, och du sade att det är fel att de inteskulle ha fått något stöd av regeringen. I en debatt i sadeAnita att regeringen försökt med alla medel få fram om det förekommitmutor. Hur vill du karaktärisera det stöd du har fått? Du säger litet senare att beträfende den indiskadelegationen har du inte fått någon hjälp. Hur vill du karaktärisera den hjälpdu fått? : Jag har fått den hjälp jag har begärt ochsom jag ansåg ur utredningssynpunkt och bevisningssynpunkt erforderlig. Jag harinte funnit skäl att ha annan kontakt än med . Jaghar inte haft någon personlig kontakt med eller någon ministerfrån annat departement, utan jag har hållit mig till rättsavdelningen ochhandelsavdelningen inom UD. Per : Du har sagt i allmänna ordalagatt du inte haft något besvär med regeringen. Jag vill ändå för ordningensskull ställa den frågan. för den 27januari säger du att du är besviken på att den inte harstött dina försök att utreda penningtransaktioner utan tvärtomifrågasatt dina åtgärder. Vad är din kommentar? LarsRingberg: Det är bra att du tar upp det. Det är i som står för detta. Det är hans ord. Jag blev upprörd när jag lästedet och tänkte ringa honom. Jag har aldrig sagt att jag är förbittrad över att jaginte har fått stöd av regeringen. aldrigbegärt regeringens hjälp, och därför kan jag inte vara besviken. är olyckligt, felformulerat och felaktigt Bilaga B 3till sitt innehåll. Per : Har du någon tanke om hur det kan komma utsådana citat? Det är inte det enda det har kommit ut liknande uttalanden därdu är kritisk. : Jag tycker inte jag har varit så kritisk. Per : JK har, som du tydligen uppfattar det,beskyllt dig för läckor. Vill du kommentera det? : JK har beslutat om förundersökning angåendeläckage till massmedia. Den förundersökningen har han uppdragit åt ErikÖstberg, en kollega till mig, att handlägga. Den har ännu inte börjat. Men iRapport i tillkännagav han dagen före sitt beslut att särskilt misstänktaär åklagarmyndigheten och polismyndigheten. Då blev jag mycket riktigtirriterad. Jag skrev till JK, och han har dementerat. Men det är en utredningsom ligger vid sidan om. Per : Jag fick inte klart för mig vad som blev detkonkreta resultatet av berömda inhopp. Du beskrev att dugick till UDH och lämnade in din PM efter det att du sagt till henne att dulade ner saken. : Nej, att jag frånträdde mitt önskemål attträffa delegationen. Hon höjde rösten och sade: "Hur skall du hadet?" Då sade jag: "Jag tar tillbaka mitt önskemål." Per : Men lämnade du in dinaminnesanteckningar? LarsRingberg: Det är klart att jag gjorde. PerGahrton: Det innebär att du vidhöll... LarsRingberg: Precis. PerGahrton: Frånträdde du? LarsRingberg: Nej, jag frånträdde aldrig. PerGahrton: Utan det var bara som du sade till ? LarsRingberg: Precis. PerGahrton: Du ville vara henne till lags? LarsRingberg: Nej, jag ville ha samtalet avslutat. PerGahrton: Men ditt intryck var att hon försökte påverka dig? : Jag kände mig inte påverkad utan kände migbara arg. Vad hennes uppsåt var får hon svara på. Per : Du blev inte påverkad, men det kan tänkas att hon försökte påverka dig? : Det är möjligt. Per : Sedan har vihistorien med Bergslagen. Du är kraftig i 1989/90:KU30 dina uttryckunder förhören. Du säger på ett ställe att antingen är det Bilaga B 3någon form av utpressning från mot regeringen eller också är det ett kravfrån regeringen till . LarsRingberg: Säger jag det i ett förhör? PerGahrton: Ja, med . Kan du kommentera det? LarsRingberg: Jag tycker att saker och ting skall sättas på sin spets ibland så kan få svar. Gäller det sidan 27 i mina anteckningar? PerGahrton: Ja, om det var en förutsättning för att få exportkredit. LarsRingberg: Antingen är det det ena eller det andra. När sade att detvar ett önskemål ville man höja temperaturen och frågade om det var ett krav. Dåblev svaret att det var ett önskemål, ett starkt önskemål. PerGahrton: Varför tog du över huvud taget upp det här i förhöret? Utgick du frånatt det som skett var otillbörligt? : Summan i sig var rätt intressant, eftersom samma belopp utbetalats till enav mottagarna i , Jag ville utreda om det hade något sambandmed vartannat. PerGahrton: Vad blev resultatet av den utredningen? LarsRingberg: Det blev ingenting. De sade bara att det var ett starkt önskemål,grundat på sociala skäl, och att det skulle ge möjligheter för Bergslagen attblomma upp i skenet av den här stora ordern. PerGahrton: Du misstänkte alltså att de 50 miljonerna vandrade i något slags... LarsRingberg: Nej, jag ville bara ha besked om vilket ändamålet var. Själva ordetBergslagspaket säger att det hade med sysselsättningen att göra. Per : Men du gjordebedömningen att det fanns ett samband? : En åklagareskall alltid vara misstänksam. Per : Gjorde dunågon slutlig bedömning? LarsRingberg: Nej, det fanns inga förutsättningar för en slutlig bedömning. Manmåste till slut acceptera läget när man inte kommer längre. PerGahrton: Det du sagt om partipengarna bygger på . Vilken generell bedömning gör du av /Vrdbospålitlighet? Han är ju dömd. säger han rakt ut att han inte vill svara,och andra gånger svarar han. Min uppfattning av dina förhör är att du tillmäterhans ord visst sanningsvärde. LarsRingberg: Ja, det är riktigt. Han är en dynamisk personlighet med en myckenhetcharm. Sanningsenligheten vill jag inte uttala mig om. men hanhar ändå tillmötesgått oss i sina svar ända fram tills han /90:KU30stänger dörren "hit men inte längre". Förhören har varit långaoch Bilaga B 3 pressande. Han säger i något fall att han beundraråklagarens envishet, och det tackar jag för. Per : Det har talats om skitprat.Det är mycket tänkbart att detta är skitprat, men denna anteckning av MartinArdbo har föranlett korsförhör i med . Det måste innebäraatt när Ardbo säger en sak ligger det någonting bakom? : Helt klart. Jag betraktar det som viktigaupplysningar som man måste gå vidare med. Per : Så du utgår från att det harsagt till om partipengar är riktigt? : Det måste väl ligga någonting i det. Annarsljuger han, och av vilken anledning skulle han skriva lögner? Skulle hanutnyttja det för egna ändamål i en kommande process? Per : Det var oklart om du direkt hade frågat när du träffade honom. : Jag gjorde nog inte det. Det var han somförde talan. Han sade: "Det där har inte förekommit, så har jag intesagt." Per : har direkt förnekat yttrandetsom sådant? Per : Då måste någon ha fel, antingen . Du sade att när säger någonting är deträtt. : Man får utgå från det tills annat ärbevisat. Per : Ingenting är bevisat, men det är tvåpålitliga personer som har motstridiga uppfattningar? LarsRingberg: Så kan man uttrycka det. Men det är rena reflektioner. PerGahrton: Jag frågade om det var en rimlig slutledning. LarsRingberg: Den frågan vill jag inte besvara. Per : Det har också förekommit frågor i pressen, omGandhi verkligen ville klarlägga läget genom sin kommission. Det finns i ettförhörsprotokoll en intressant förmodan att det gäller andra grupper i ,kanske den som fått den politiska makten. Det kunde vara intressant att höra om en incident när enindisk grupp besökte dig spontant. Är det riktigt att det kom en grupp indierför att bli informerade, som sedan drog sig tillbaka? : Det kom någon som presenterade sig som högpolis tjänsteman. Det var egendomligt, för man utnyttjar inte sin ställning 89 på det sättet, utan man går till eller gör en framställning på Han kom med ett vanligt visitkort. Det var två män. KriminalinspektörSten och jag tog emot dem. De hade Bilaga B 3 tydligenförst varit hos RÅ. Axel Morath sade att jag skulle få besök av två personer från som säger att de är polistjänstemän. frågadevad han var. Han var polischef i något distrikt. om hanhade något uppdrag från indiska regeringen att komma hit Det kunde han inte svara på. Så undrade jag om han kommit hitpå eget initiativ för att få svar på sina frågor. Undersådana betingelser öppnade vi oss inte. Per : Vad bedömde du att det handlade om? : Han ville veta om vi skulle väcka åtal iSverige och om vi hade fått fram sådana uppgifter att man kunde börja någontingi . Men det var så diffust att vi drog öronen åt oss. Vi vissteegentligen inte vem vi talade med. Per : Enligt de uppgifter jag har skulle det varafråga om en trevare för att kontrollera att ni inte kommit så långt medutredningen. Kan det vara riktigt? : Det vet jag inte. Han ville ha upplysningarom hur långt vi hade kommit, men vi var mycket försiktiga. Per : Vem hade skickat ut dem? : Vi fick aldrig riktigt besked om huruvidadet var från justitieministeriet i . Per : När inträffade detta? : Jag kommer inte ihåg, men det var underhösten 1987. Per : Jag vill testa en slutsats som Dagens Nyheterdrog i går i polemik med . Man skriver: Vad som inte framgick avmaterial som regeringen framlagt var att det i underlaget för RRV:s utredningfanns bevis för att provisioner från skulle betalas ut successivt tilloch med och att alltså alla pengarna inte hade utbetalats . Man säger också som en slutsats att regeringen harmeddelat att utbetalningarna till skulle ha avslutats under 1986.Tidsangivelsen var bevisligen felaktig, men det fick indierna inte veta. : Vad regeringen har berättat för indiernaäger jag ingen kännedom om. Jag vet ingenting mer än att det står i RRV:srapport Vad som har sagts från regeringshåll till indierna har jag ingenaning om. Per : Det allmänna subjektiva intryck man får av deförhör du haft med Ardbo och och andra, inkl. , är att dessa haren annan uppfattning än den svenska lagstiftningen om vad mutor är. : Vem skulle ha en annan uppfattning? PerGahrton: , och möjligen . 1 1989/90:KU30 förhören har de åberopat den indiska samhällsstrukturen. Kan du Bilaga B 3 : Det är svårt att kommentera. Nog vet manvad mutor innebär. Du menar: om de förstår hur indierna uppfattar det? Per : Fick du i förhören ett intryck av att Ardbooch ansåg att det som svensk lagstiftning kallar för muta är ettnaturligt led i affårsuppgörelser i ? : De ville påstå det. Jag vill helst intelämna någon kommentar, men de har gjvit upplysningar om stora svenska företagsom har betalat. På internationell basis tror jag det inte är ovanligt. Per : Har du intrycket att även har sammauppfattning i den saken? : Det vet jag inte. Per : Nej, du fick ju knappast träffa honom. : Jag skall be om en kommentar till frågan omkontakterna med regeringen. Du höll kontakt med handelsavdelningen. Dinfråga fördes vidare till den politiska avdelningen. Enligt ett PM vi har&tt från statsrådsberedningen avgjordes saken i praktiken i den politiskaavdelningen. Hade du någon kontakt med politiska avdelningen? : Hörde du efter mötet med den politiska avdelningen eller UDH? : Så det stannade helt och hållet upp sedandu fått, som du uppfattade det, ett klart besked från , ettbesked som du blev upprörd och förbaskad över. : Det är möjligt att jag hade framställt mittönskemål om sammanträdet hade kommit till stånd. blev detinte någon kontakt. Efter sammanträdet med gjorde vi en sammanfattningpå rikskriminalen av bevisläget och fann att vi inte hade några ytterligareangreppspunkter. När vi blev eniga om det beslutade jag lägga nerförundersökningen. : Har du någon uppfattning om vaddiskussionen i den politiska avdelningen gällde? LarsRingberg: Jag vill inte lägga mig i det. Jag ville helst slå dövörat till. BengtKindbom: Du berörde frågan vilka brott som skulle kunna förmå att öppnade schweiziska bankkontona. Där nämnde du inte valutabrott. Har du prövat omdet har begåtts valutabrott? : Fanns detingenting som pekade på valutabrott? BengtKindbom: Hade det förändrat situationen om den saken hade prövats? LarsRingberg: Pengarna hade utbetalats via valutabank. BengtKindbom: Och ett valutabrott hade inte öppnat vägen? LarsRingberg: Nej, det hade inte öppnat vägen. ställde sig undrande till vissa utbetalningar av högre valör. Då anmodades direk tör från att inställa sig hos . Han kom som ett skott och företedde ett provisionsavtal Detta produktionsav tal godtogs av såsom grund för fortsatta utbetalningar. BengtKindbom: Det är alltså som gjorde prövningen av valutaärendena? LarsRingberg: Jag utgår från det, ja. YlvaAnnerstedt: Jag tror det är som i något sammanhang säger attingen indier har fått några utbetalningar. Har ni några indikationer på attsvenskar har fått utbetalningar? LarsRingberg: Nej. Det var helt omöjligt att komma vidare. Jag sade till MartinArdbo: "Men du kan väl ändå säga vilken nationalitet dina agenterhade?" Nej, inte ens svar på den frågan fick vi. YlvaAnnerstedt: Inte ens frågan om det var andra än agenter? LarsRingberg: Nej. Det är preciserat någonstans i förhören vad de betalade för. "Sådana är inte billiga. YlvaAnnerstedt: När du försökt hitta ägarna bakom bolagen som utbetalningarna hargått till talades det om tre eller fyra bolag. Det är ganska få i sådana härsammanhang. Har du indikationer på att det är ett nät av bolag som döljer sigbakom dessa? LarsRingberg: Nej, det har jag inte. Vi har de här tre företagen att spela med. Vihade inga andra, inga svenska medborgare, inga svenska företag, inga svenskapolitiker. YlvaAnnerstedt: Har du och dina medarbetare ni har hållit på medutredningen upplevt i något sammanhang något hot riktat mot er, utifrån ellerinifrån? LarsRingberg: Något hot mot oss personligen? YlvaAnnerstedt: Jag tänker inte på påtryckningar av den typ vi talade om tidigare,utan fysiskt hot. LarsRingberg: Nej, inte i någon form. Det är ganska fantastiskt hur oppositionspartiet i agerade 92 under vår utredning. Jaghöll på att ramla av stolen när jag i TV hörde mitt egetnamn nämnas i samband med en stor demonstration. Men 1989/90:KU30 någrahot har inte förekommit. Tvärtom har det kommit telex och Bilaga B 3telegram från med en enträgen vädjan om att jag skulle lyckas. Det stodi någon tidningsartikel att ilskan var stor i när jag lade nerförundersökningen. : När fick uppgiften från regeringenatt det inte skulle förekomma några middle men i administrationen uppträdde istället awecklingskostnader. Men du säger att har talat med företrädareför den indiska regeringen och svarat nekande på att de har utbetalat pengartill namngivna personer. Uppenbarligen finns det ändå middle men i den indiskaadministrationen som har Stt pengar. Men det har ni inte fått någon informationom? : Nej, inte ett dugg. Företrädare för detindiska försvarsdepartementet satte saken på sin spets. De ville att Indienskulle i klartext, inte exculpera sig, men i varje fall tala om att någrautbetalningar till regeringstjänstemän inte förekommit. Det har spritts uppgifteri pressen att Hindujassläkten, som har vissa kontakter med Gandhi-släkten,skulle ha kunnat vara mottagare, men ingenting sådant har kommit fram. : Du sade att du inte hade något förhör medÅberg därför att han inte ville vara med. Det framställdes önskemål, som intebifölls. Brukar åklagarna acceptera att människor säger att de inte har lustatt komma? : Jag vill inte använda ordet vägra inställasig. Jag har inte talat med honom, men han har talat med min utredningspersonalom att han skulle berätta vad som har förekommit. Men ett sådant samtal komaldrig till stånd. : Hur kommer det sig att du inte fattadeett formellt beslut om detta med tanke på den centrala roll hade i förhandlingarna? : Det låter kanske litet enfaldigt, men detkan bero på att det inte skulle föra saken framåt. Vi hade kanske andrauppgifter, t.ex. från handlingar, som gjorde det onödigt att höra . : Kan man hävda också i andra sammanhangatt om det finns handlingar behöver man inte höra en person? : Nej, tvärtom. Men jag kan inte belysavarför ett riktigt förhör med inte kom till stånd. : Har du sett innehållet i de avtal medSvenska Inc. som eller hade skrivit under? YlvaAnnerstedt: Det talas om olika procentsatser som produktion och 1989/90:KU30 avveckJingskostnader,men hur kan man tala om en procentsats utan Bilaga B 3 att relatera det till kontraktets omfattning? Provisionerna steg nog något. : Du sade tidigare som svar på en frågafrån en av kamraterna, att en bra åklagare alltid skulle vara kritisk och utgåfrån att det svar han får inte är korrekt. Men sedan svarade du själv på PerGahrtons fråga om , att man alltid skulle tro att Ardbo talarsanning. : Det är nog en missuppfattning. Men när manhör en person som öppnar sig och kan belysa utredningen får man utgå från attuppgifterna kan vara riktiga eller i varje fall kan föra utredningen vidare. : Ardbo har blivit dömd, och domslutethade väl sett annorlunda ut om domstolen trott att han talade sanning. Vilket värde tillmäter du anteckningar som Ardbo hargjort? Menar du att det skulle vara dagens sanning som står där? : Jag ställde frågan till honom, hur dessaanteckningar kommit till. De är skrivna på A4-papper, och jag tycker atthandstilen är flytande, precis som om han gjort anteckningarna i ett endasammanhang. Jag frågade om anteckningarna kommit till eller om detvar en efterkonstruktion. Jag skriver inte likadant som påeftermiddagen och skriver inte lika , men här är det en flytande stilsom om han skrivit av någonting. Jag var därför skeptisk mot innehållet. : Sedan har jag en fråga som ärföranledd av en fråga som Birgjt ställde till dig. Justitieministernuppmanade dig att påskynda utredningsarbetet när du var hos henne den 15 januari.Framhöll inte justitieministern att det var ett allmänt intresse attutredningen blev klar ? : Jo, det var så hon formulerade sig. : Det var inte en order? : Nej, men hon hade ett intresse av att detskulle avslutas. Hon framhöll att om vi behövde mer personal skulle hon setill att vi fick det. : Det står också att du blev erbjuden,om du behövde ytterligare personal, att den skulle ställas till förfogande. Du sade till att du var förvånad över attdet var som ringde upp dig den 15 och inte någon frånutrikeshandelsdepartementet. I det PM som vi fått från statsrådsberedningensägs det: att justitieministern tog på sig att förmedla kontakten med åklagarengrundade sig på praktiska överväganden om arbetsuppgifternas fördelning i ettkonkret myndighetsanknutet ärende. Skulle detinte kunna förhålla sig på det sättet? LarsRingberg: Det har jag ingen insikt i. : Men verkar det inte logiskt? : Både ja och nej. Jag hade framställtönskemålet till handelsavdelningen. Skulle det lämnas ett svar på detönskemålet, hade jag förväntat mig att det kom från UD. : Men om väljer attlämna meddelandet via justitieministern, kan det väl inte vara ologiskt? : Det vill jag inte ha synpunkter på. Jag ärinte insatt i den inre ansvarsfördelningen. Men om de visste att Anna-GretaLeijon eller hennes departement hade haft kontakt med mig förut, är det möjligtatt man utsåg henne till språkrör. : Har hittat några fel ellernågon bristande överensstämmelse med verkligheten i ? Har detvisat sig att anteckningarna i dagboken inte stämmer med andra uppgifter? : Nej, det har jag inte märkt. : Jag tackar för att han velatkomma hit. Med markerad text utesluten av sekretesskäl. Utfrågning av överåklagare åtföljd avstatsåklagaren angående krigsmaterielexport : Jag välkomnar hit överåklagare och statsåklagaren . Vi är tacksamma för att ni sSllerer till vårt förfogande så att vi kan få vissa kompletterande uppgifter inomdet område där vi verkar, nämligen granskning av regeringens befattning med dehär frågorna. Vad vi vill få fram är om det i det vidlyftiga materialetfinns uppgifter som pekar på att information och misstankar om olovligvidareexport av vapen nått regeringen och . Sedan blir det våruppgjft att granska om informationen har utlöst tillräckliga åtgärder. Det ärbakgrunden till att vi har velat höra er. Det är vår praxis i utskottet att låta dem vi har kallatframföra sina synpunkter inledningsvis innan vi övergår till våra frågor. : Jag har för egen del inget behov av atthålla något inledningsanförande, men om utskottet så vill är jag naturligtvisberedd att kortfattat redovisa de utredningar och beslut som ochjag har svarat för. : Jag skulle vilja börja med att ställaen fråga om , som en gång var säkerhetschef vid ägde han kännedom om vidareexport av vapen till Bahrein och ochom att militär personal från Bahrein i samband därmed skulle utbildas på Robot70 här i . Enligt de uppgifter vi har i materialet ville hans cheferinte att han skulle gå vidare med saken. Fick du ett tillfredsställande svar påvarför cheferna inte ville att han skulle föra det vidare? : Upprinnelsen var en anmälan som kom frånkrigsmaterielinspektören när huvudförhandlingen i målet hade pågåttganska . Vi fick en muntlig redogörelse för vissa förhållanden i slutetav september. Den gick ut på att hade brutit mot försvarssekretessengenom att exportera Robot 70 till Bahrein och . Sedan fick vi skriftligtmaterial om jag minns rätt var det . Jag får erkänna att vi var måttligt förtjusta över att fånytt material i detta sena skede. Men vi ansåg oss självfallet manade attutreda saken, åtminstone så långt att vi kunde avgöra om det skulle finnasnågot av betydelse för skuldfrågan i målet, särskilt då något som kunde ansestala till de tilltalades fördel. 1989/90: KU 30 Bilaga B 4 Vi gjorde därför vissa utredningar. Något som vi gjordevar att höra 1989/90:KU30 säkerhetschefen , om vilken vi fick kännedomgenom en Bilaga B 4 promemoria som vi fick av byråchefen hos säpo. Jagtror att den promemorian finns tillgänglig för utskottets ledamöter. Där står detatt skulle ha lämnat uppgifter till en kommissarie hosSäpo om det som nämndes här tidigare. Vi hörde alltså vi hördehonom också som vittne i rättegången. Han lämnade nämligen vissa uppgifter somvi tyckte kunde nagla framför allt artilleridirektören ytterligare vidbefattning med robotexporten. Jag tyckte att vi fick en tillfredsställandeförklaring till uppgiften att ärendet hade stoppats, eller hur det nuuttrycktes. I denna promemoria finns en anteckning om jag minns rätt är denfrån som säger att ärendet enligt beslut av dåvarandesäpochefen inte skall föranleda ytterligare åtgärd, eftersominformation hade lämnats till KMI. Vi hörde också Hjälmroth och byråchefenHöglund, som hade varit föredragande. Det klargjordes vid förhören att det intehade beordrats något stopp från regeringsnivå eller från . Attärendet inte föranledde ytterligare åtgärd berodde på att säpochefen hadebeslutat detta, ingenting annat. Kuit : Kan man säga att det är säkerställtatt KMI kände till att Robot 70 fanns i Bahrein? : Vi får utgå från att det som står ipromemorian är sanning och att det som sagts av skulle vara sant. Detfinns information i denna promemoria, dagtecknad med den häranteckningen . Vi måste utgå ifrån att informationen nått KMI senastvid denna tidpunkt.