bet · GD01UU9 · 1989-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlas svenskadelegations berättelse angående dess verksamhet under verksamhetsåret mellanrådets trettiosjätte session och dess trettiosjunde session, dvs. från mars1988 till , vilket bl.a. inkluderade rådets andra extrasession den 16november 1988 (redog. 1989/90:4). Betänkandet behandlar även ett antal motionersom väckts angående vissa aspekter av det nordiska samarbetet. trettiosjunde session ägde rum i densvenska den 27 februariden . Till ny president för rådetfram till den trettioåttonde sessionen valdes riksdagsledamoten . Generaldebatten under sessionen kom att präglas avförhållandet och och de utmaningar som det nordiska samarbetetstår inför i perspektivet av den inre marknadens förverkligande inom EG år1992. En stor enighet råder inom rådsförsamlingen om vikten av att fortsattutveckla det nordiska samarbetet för att förstärka samhörigheten och denkulturella gemenskapen och därmed ge en starkare ställning i Europa.Inför sessionen förelåg brett informationsunderlag i form av flera rapporterutarbetade inom rådet och minster-rådet och en ny ekonomisk handlingsplan ivilken relationer till omvärlden belyses. Flera talare krävde under generaldebatten en översyn av rådetsorganisation och arbetsformer för att de bättre skulle kunna motsvara kraven påeffektivitet och styrka. Under sessionen uttalades uppskattning över deförslag som lagts fram av den internationella kommittén under . Tillfredsställelse uttrycktes även över resultaten från denandra extra sessionen om miljöfrågor som ägt rum . Många inlägg under generaldebatten berördekultursamarbetet och den kulturella samhörigheten i . Missnöje uttaladesöver att tillräckliga ekonomiska resurser för den antagna kulturhandlingsplanenej ställts till förfogande. 1 1989/90. 1989/90 UU9 Rådet antog en konvention om arbetsmiljö, vilken framlagts av 1989/90:UU9 En fråga som tilldrog sig särskilt stort intresse undersessionen var ett medlemsförslag om koncernfackligt samarbete. Till grund förförslaget låg en nordisk utredning i vilken även arbetsmarknadens parterdeltagit. Medlemsförslaget gick ut på att ministerrådet skyndsamt skulleutarbeta förslag till en samnordisk lagstiftning som tillförsäkrarlöntagarorganisationerna rätt till koncernfackligt samarbete enligt vissaprinciper. Ingen rekommendation togs i ärendet trots att en rekommendation somframfördes i en reservation till ekonomiska utskottets majoritetsförslag vunniti en omröstning. Förslaget till rekommendation som sammanföll med detmedlemsförslag som låg till grund föi debatten fick färre än hälften av denärvarande medlemmarnas röster och förkastades därmed. höll en andra extra session i den16 . Extrasessionen hade sammankallats för att behandla enhandlingsplan från ministerrådet mot havsföroreningar samt ett nordisktmiljöprogram. Redan vid den trettiosjätte sessionen hade rådsmedlemmarnakritiserat för låg ambitionsnivå på miljöområdet,vilket bl.a. inneburit att inte ett enda initiativ på området presenterats vidsessionen. Parlamentarikernas otålighet över detta ledde till en hemställanfrån mittenpartierna att hålla en extra session för att skynda påministerrådets arbete. Vid extrasessionen rekommenderades ministerrådet attfastställa ett nordiskt miljöprogram och att därvid omarbeta de fastslagna principernatill konkreta emissionskrav, lidsgränser m.m. inom berörda områden. Rådetbeslöt att ställa erforderliga ekonomiska resurser till förfogande förförverkligande av miljöprogrammet samt att lämna en redogörelse om miljötillståndet i de nordiska länderna samt om uppföljningenav det nordiska miljöprogrammet. Rådet antog även en handlingsplan mot havsföroreningar.Denna handlingsplan som utarbetats av ministerrådet hade, efter kritik frånsocial- och miljöutskottet för att den var otillräcklig, reviderats ochinnehåller utfästelser bl.a. om att varje nordiskt land för den 31 december1989 skall lägga fram en nationell åtgärdsplan för att reducera utsläppen avnärsalter (fosfor och kväve) till de havsområden somindirekt eller direkt påverkas eller förväntas bli påverkade av dessa utsläpp(sett i förhållande till utsläppsnivå). Det löpande arbetet inom sker inom ettpresidium, sex utskott (juridiska, kultur-, social- och miljö-,kommunikations-, ekonomiska och budget- och kontrollutskotten) och en redaktionskommitté. Under det verksamhetsår som berättelsen omfattar hartyngdpunkten i det juridiska utskottets arbete legat på flyktingfrågorna, ettmoderniserat lagstiftningsprogram och jämställdhetsfrågorna. Arbetet i kulturutskottet har dominerats av uppföljningenav hand lingsplanen för nordiskt kulturellt samarbete och mediasamarbete. Förutom deovan beskrivna miljöfrågorna har social- och miljöut- 1989/90:UU9 skottetunder verksamhetsåret arbetat fram en rad förslag på det sociala fåltet sompresenterades vid den trettiosjunde sessionen, bl.a. en nordisk handlingsplanmot cancer, en samnordisk modell för hjälpmedelsförsörjning för handikappade,anordnande av ett nordiskt reumatike-rår, ett aktionsprogram för minskning avalkoholkonsumtionen i , samnordisk utbildning och legitimation avkiropraktorer samt olika insatser inom barn- och familjepolitiken. arbete har främstvarit inriktat på frågor rörande trafiksäkerhet och turism. Stor uppmärksamhethar även ägnats åt de europeiska integrationssträvandena och järnvägensframtida roll i transportsystemet. Ekonomiska utskottets arbete har dominerats av frågorrörande internationellt samarbete samt en ny ekonomisk handlingsplan: "Ettstarkare ". Utvecklingen i förhållandet mellan och EG anserekonomiska utskottet obetingat vara den viktigaste frågan för de nordiskaländerna. Mot denna bakgrund beslöt utskottet bl.a. att föreslå Nordiska rådetatt rekommendera ministerrådet att före framlägga förslagtill utveckling av ministerrådets arbetsformer och organisation samt tillmålsättningar för det nordiska samarbetet baserat på utredningen ominternationella samarbetsfrågor i (den s.k. Söderkommitténshuvudbetänkande) samt på ministerrådets egna utredningar om i . förslag diskuterades sedermera vid denextra tredje session som rådet höll i . Den ekonomiska handlingsplanen som behandlades avutskottet har som övergripande målsättning att främja förutsättningar för enbalanserad ekonomisk utveckling genom att stärka den ekonomiska integrationeni och ställning i förhållande till omvärlden. För åren 19891992föreligger tre huvudmålsättningar: att utveckla och förbättra den"nordiska modellen", att fortsätta utvecklingen av somhemmamarknad och att söka lösningar som svar på utvecklingen av EG:s inremarknad. På förslag av utskottet rekommenderade att anta och genomföra den nya ekonomiska handlingplanen. särskilt vidta vissa åtgärder (studier eller konkretaåtgärder) på bl.a. områdena person- och företagsbeskattning, ett nordisktgassamarbete, samarbetet avseende tjänstehandel, en nordisk ombudsman, ettnordiskt system för exportkreditfinansiering, risktagning Och garantigivningsamt subventionering av miljölån i den föreslagna NlB-låneordningen. Det ekonomiska utskottet har även ägnatstor uppmärksamhet åt energi- och biståndsfrågor. Budget- och kontrollutskottets arbete har till stor delgällt budgeten . Budgeten för nordiska ministerrådets verksamhet 1989 uppgår till . planeras för en reell årlig tillväxt om . Motionerna 1989/90:UU9 1988/89:U508 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär initiativ till inrättandet av en nordiskombudsman. 1988/89:US20 av (fjj) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan i motionen anförts om konsultationer m.fl. åtgärder inom ramen förden nordiska miljöskyddskonventionen, 1988/89:U558 av m.fl. (c, fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om en årligrapport till om Nordiska ministerrådets arbete och debatt om detnordiska samarbetet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atttillsätta en svensk parlamentarisk utredning om det nordiska samarbetet, 3. att rik.sdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om nordiskaredogörelser i propositioner, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omintensifiering av arbetet speciellt beträffande som hemmamarknad för attförverkliga den ekonomiska samarbetsplanen. 1988/89:U559 av och (båda mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det nordiskasamarbetet, 2. att riksdagenbegär att regeringen i det nordiska samarbetet arbetar för att direktval förverkligas. 1988/89:U611 av och (båda fp)vari yrkas att begär att regeringen upptar förhandlingar med dennorska regeringen i syfte att bilateralt lösa de ytterst svåra miljöstörningarnainom fylke. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:T716. 1989/90:U2 av och (båda fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att ikontakter med de övriga medlemsländerna i bör verka för attfolkfronterna i de baltiska unionsrepublikerna , och Litaueninbjuds via speciell kallelse inför varje möte med . får utskottet konstatera att verksamhet fortsätter att vara omfattande och att angelägna ochaktuella frågor behandlas. Bland alla de viktiga ämnen som rådet behandlatunder året vill utskottet särskilt nämna samarbetet för att ge enstarkare ställning i . Utskottet delar därvidlag den uppfattning somframförts av Rådets ekonomiska utskott "att ändamålet med det 1989/90:UU9 nordiskaEuropasamarbetet skulle vara att stärka inåt, att tillrättalägga enutveckling parallell med utvecklingen inom EG samt att definiera nordiskasynpunkter och ställningstaganden som kan påverka den europeiska integrationeni önskad riktning". Utvecklingen av förhållandet mellan och EG äronekligen en av de viktigaste frågorna för de nordiska länderna , vilketbl.a. avspeglats i den extra session som hölls på . 1 sitt betänkande över och den västeuropeiskaintegrationen (1988/89:UU19) hade utskottet anledning konstatera att detnordiska samarbetet självfallet erbjuder ett viktigt komplement och ibland ettalternativ till EFTA-samarbete när det gäller att uppnå ett närmare samarbetemed EG. En god grund för detta samarbete hade då enligt såväl utskottets somnäringsutskottets uppfattning lagts i och med rapporten i I och II. Utskottet konstaterade då "attytterligare underlag för ett gemensamt nordiskt uppträdande i Europasamarbetetkommer att föreligga när det pågående arbetet på ett nordiskt arbetsprogram förperioden 19891992 avslutats". Utskottet får konstatera att arbetsprogrammet förelåg och diskuterades vid rådets trettiosjundesession. Detta arbetsprogram skall fortlöpande revideras och kompletteras medhänsyn till den senaste internationella utvecklingen, de resultat somministerrådet uppnått och de impulser som kommit från . En annan fråga vars stora betydelse återspeglades i enextra session var miljöfrågan. De förslag till ministerrådet omantagande av ett nordiskt miljöprogram och en handlingsplan mothavsföroreningar som beslutades vid denna session är återigen bevis på behovetav ett nära och dynamiskt nordiskt samarbete för att lösa våra gemensammaproblem. Utskottet föreslår att berättelsen läggs tillhandlingarna. Bland de motioner som väckts dels , dels med anledning av berättelsen tar några upp frågor som rörden ekonomiska handlingsplanen "Ett starkare " (ministerrådsförslagB89/e), vilken antogs vid den trettiosjunde sessionen och som ingår iministerrådets arbetsprogram . Vad gäller motion 1988/89:U558 som tar upp frågan om enintensifiering av arbetet speciellt beträffande som en hemmamarknad fårutskottet anföra följande: Vid sin tredje extra session beslöt attrekommendera ministerrådet att före utgången av i princip avveckla alla tullprocedurer och andra gränskontroller för varor mellan de nordiska länderna. Som ett led i denna avveckling skall inom samma tidsgräns utformas gemensamma nordiska regler på det veterinära och fytosani- tära området. Denna rekommendation torde anses uppfylla vad som efterlyses i motion 1988/89:U558 om att arbetet på som en hemmamarknad i nuvarande situation måste bedrivas skyndsamt. Arbetsprogrammetkoncentrerar sig 1989/90:UU9 vidare påett antal huvudområden. Ett av dessa är "som hemmamarknad" somförutom att det rör det som rådet redan beslutat om. avlägsnande av hinderför handel med varor och kapital, även rör harmonisering av tekniska regler ochnormer. 1 arbetsprogrammet läggs även fram förslag till hur en nordisktransportmarknad skall skapas, förslag till åtgärder för nordiskt kultur- ochutbildningssamarbete, åtgärder för att förbättra nordbors rättigheter, bl.a.arbetsmarknads- och jämställdhetsfrågor, miljöpolitik, arbetsmiljöpolitik samtkonsumentfrågor. Bland de förslag som togs vid den tredje extra sessionenår 1989 var även förslag om en utvecklingsplan för en Nordisk industrifond samtutökat nordiskt utbildningssamarbete, vilka också kan sägas innebära enintensifiering av arbetet på att utveckla som en hemmamarknad. Med det ovan anförda torde yrkande 4 i motion 1988/89:U558få anses besvarat. Vad gäller frågan om inrättandet av en nordisk ombudsmansom tas upp i motion 1988/89:U508 får utskottet hänvisa till att denna frågaefter ett beslut vid rådets tredje extra session 1989 skall utredas av presidium i nära samarbete med ministerrådet. Eventuella förslag isaken skall behandlas vid Rådets ordinarie session 1991. Utskottet finnerdärmed att agerande i frågan ej är påkallat. Motion 1988/89:U508 avstyrks därmed. I motion 1988/89:U558 yrkas att regeringen skall avge enårlig rapport till om Nordiska ministerrådets arbete och debatt omdet nordiska samarbetet. Utskottetfår med anledning av motionen anföra följande: Fram till och med budgetåret1984/85 framlade regeringen i särproposition för enredogörelse för Nordiska ministerrådets verksamhet och dess budget. I syfteatt rationalisera och arbete överenskoms därefteratt i stället presentera Nordiska ministerrådets budget i samband medpresentationen av budgetpropositionens tredje huvudtitel, dvs. En balans skulle därmed även erhållas genom att det svenskabidraget till presenterades tillsammans med svenskabidrag till vissa andra internationella organisationer t.ex. FN, ,och . Det förelåg i detta sammanhang även samförstånd över att dendebatt om det nordiska samarbetet som önskade kunde hållas 1 sambandmed att den svenska delegationen till presenterade sin rapport. Information om det Nordiska ministerrådets verksamhet ochsamar betet i kan även enligt utskottets uppfattning få anses ha presenterats för genom den utförliga redogörelse som diska ministerrådet överlämnar till där alltså den svenska är representerad genom en delegation. 1988 återfinns redogörelsen i dokument C 1 1989 i det nordiska Enligt utskottets uppfattning torde det kunna hävdas att 1989/90:UU9 riksdagendärigenom kan anses ha blivit informerad om Nordiska ministerrådets verksamhet. Därmed avstyrks yrkande 1 i motion 1988/89:U558. 1 likhet med motionärerna i 1988/89:U558 anser utskottetatt det vore allmänt eftersträvansvärt att de propositioner som föreläggsriksdagen även presenterar de lösningar som våra nordiska grannländer kommitfram till i den aktuella frågan. Syftet härmed skall vara att uppnå störstamöjliga harmonisering av våra lagar. Utskottet får i detta sammanhang hänvisatill att det vid session antogs ett förslag från juridiskautskottet om att rådet skulle hemställa hos de nordiska länderna att dessa isina propositioner anger om de framlagda lagförslagen är ett resultat av ellerhar varit föremål för nordiska överläggningar samt, om så är fallet, preciserari vad mån dessa resultat utgör ett närmande till de andra ländernaslagstiftning eller ej. Utskottet får konstatera att detta önskemål till vissdel redan tillgodoses i i och med att det i justitiedepartementetslagpropositioner har brukat anges om nordiska överläggningar ellerannat nordiskt samråd har skett under lagstiftningsärendets beredning idepartementet. Det borde dock enligt utskottets uppfattning i större gradän vad som är fallet också kunna preciseras i vad mån det framlagda lagförslagetutgör ett närmande till de andra nordiska ländernas lagstiftning eller ej. Det vore också önskvärt om en dylik redogörelse ävenpresenterades i andra departements lagförslag om så inte redan är fallet och,så långt det låter sig göra, även i övriga förslag som regeringen föreläggerriksdagen. Det sistnämnda har också framförts som önskvärt av Nordiska rådetspresidium till . Som konstateras bl.a. i proposition 1987/88:66 om Sverigeoch den västeuropeiska integrationen har vi genom det nordiska samarbetet bl.a.uppnått omfattande lagharmonisering och rättsgemenskap. Arbete på attytterligare utvidga denna harmonisering pågår också, enligt vad utskotteterfar, löpande inom ramen för och dess juridiska utskott. Av denredogörelse som den svenska delegationen presenterat framgår att det pågår ettaktivt nordiskt lagstiftningssamarbete och att ministerrådet och utskottet äreniga om betydelsen av att prioritera bl.a. sådana frågor som tagits upp i detmoderniserade nordiska lagstiftningprogram som antogs vid rådets trettiosjättesession. Därmed får yrkande 3 i motion 1988/89:U558 anses besvarat. t motion 1988/89:U558 krävs vidare att en svenskparlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att utredaförutsättningarna för att ta olika initiativ både nordiskt ochinternationellt för att utveckla och stärka det nordiska samarbetet på råds-och ministerrådsnivå. Det ärutskottets uppfattning att det redan nu föreligger ett utvecklat 7 och starkt nordiskt samarbete på såväl råds- som ministerrådsnivå. Samarbetet kan dock ytterligare utvecklas och fördjupas, särskilt i 1989/90:UU9 ljuset avden europeiska integrationsprocessen. Det krävs en höjning av ambitionsnivån idet nordiska samarbetet inför utmaningarna som kommer av den internationellautvecklingen. Det krävs ökad effektivitet och dynamik. Hur detta skallgenomföras ankommer enligt utskottets uppfattning på självt attutforma i samarbete med ministerrådet. Så sker också. Bl.a. har rådets internationellasamarbetskommitté (den s.k. ) kommit med förslag tillförstärkningar av den nordiska sanarbetsorganisationen och till åtgärder föratt förbättra förutsättningarna att inom organisationen behandla europeiska ochandra internationella frågor med anknytning till det nordiska samarbetet. Avsärskilt intresse är här förslagen om utbyggt samarbete med en radorganisationer, exempelvis , , och . Kommittén har ocksålagt fram förslag om aktuella samarbetsämnen som t.ex. ekonomiskt och monetärtsamarbete, avveckling av handelshinder och forskning och utveckling. Rådet har också insett att detta mål, dvs. att detnordiska samarbetet fortsättningsvis skall bli mer dynamiskt, bättre kan uppnåsgenom en ökad effektivisering av besluts- och verkställighetsprocessernanordiskt och nationellt. Vid rådets trettiosjunde session bemyndigades därförpresidiet att tillsätta en kommitté med uppgift att företa en översyn avNordiska rådets organisation och arbetsformer. Kommittén skall därvid särskiltse på hur samarbetet skall kunna göras mer målinriktat, systematiskt ochflexibelt med bevarande av rådets centrala roll som idébärare och pådrivare. Därtill skall en expertutredning genomföras som skallstudera presidiesekretariatets organisation och effektivitet samtsamarbetsrelationer-na till andra nordiska sekretariat. Kommittén skall i sitt arbete ta ställning till ett antalmedlemsförslag som bl.a. tar upp frågan om inrättande av ett internationelltutskott eller inrättande av en nordisk kommission och genomgång av beslutssystemeti det nordiska samarbetet. Kommitténs slutbetänkande skall föreligga senast den31 med ett första betänkande . Mot denna bakgrund finner utskottet att vidare agerandefrån dess sida inte är påkallat. Därmed avstyrks yrkande 2 i motion 1988/89:U558. Två motioner tar upp några aspekter på samarbetet inomNorden på miljövårdsområdet. 1 motion 1988/89:U520 yrkas att den svenska regeringeninom ramen för den nordiska miljöskyddskonventionen bör kräva konsultationernär beslut skall fattas i våra grannländer om verksamhet som bedöms hamiljöstörande inverkan på svenskt territorium. Enligt motionären bör även kravpå åtgärder mot redan tillåtna utsläpp som påverkar miljön övervägas. I motion 1988/89:U611 begärs att regeringen skalluppta förhandlingar med den norska regeringen i syfte att bilateralt lösa de 8 ytterstsvåra miljöstörningarna inom fylke. Dennordiska miljöskyddskonventionen tillkom och inne- 1989/90:UU9 hållerregler om ömsesidigt hänsynstagande vid prövning av tillåtligheten avmiljöskadlig verksamhet (SÖ 1974:99). Enligt konventionens grundläggandestadgande skall vid prövning av tillåtligheten av miljöskadlig verksamhet denstörning som sådan verksamhet medför eller kan medföra i annan fördragsslutandestat likställas med störning i det egna landet. Bestämmelsen avser såvältillståndsprövning av planerad verksamhet som prövning av ansökan omgodkännande av befintlig anläggning eller av talan om förbud ellerskyddsåtgärder mot pågående miljöskadlig verksamhet (Art. 3 i konventionen). Mot denna bakgrund torde yrkande 2 i motion 1988/89:U520få anses besvarat. Vad gäller miljöstörningarna i fylke fårutskottet hänvisa till jordbruksutskottets betänkande om vattenvård m.m.(1989/90:JoU6). anför följande beträffande miljösituationeni de svensk-norska gränsvattnen: Den av och bildade gränskommitténför området utgör ett viktigt bidrag till det samarbete somerfordras för lösandet av ifrågavarande miljöfrågor. Den försämradevattenkvaliteten i norra kan till stor del hänföras till utsläpp påden norska sidan, och fortsatta åtgärder för att reducera dessa utsläpp ärnödvändiga. Utskottet vill därför understryka betydelsen av att ifortsättningen med all kraft driver dessa frågor vidare. Det fortsattasamarbetet måste med nödvändighet leda till en avsevärt förbättradmiljösituation i dessa gränsvatten. Vad utskottet anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till jordbruksutskottets betänkande 1989/90:JoU6och riksdagsbeslut får yrkandet i motion 1988/89:U611 ansestillgodosett. Motion 1988/89:U611 avstyrks därmed. 1 motion 1988/89:U559 hävdas att ett ökat nordisktsamarbete kan bli ett starkt alternativ till EG-anslutning . I sammamotion anförs att skulle kunna fylla en betydligt viktigarefunktion för det nordiska samarbetet än det gör och att detta skullekunna ske om direktval till rådet genomfördes. Vad gäller nordiskt samarbete som ett alternativ till enEG-anslutning vill utskottet åter framföra den stora betydelse som detnordiska samarbetet har. Som utskottet anförde i sitt betänkande om nordisktsamarbete 1988/89:UU11 är de nära kontakterna mellan de nordiska länderna påmånga sätt något unikt i världen. Utskottet konstaterade att det på praktiskttaget alla samhällsområden i de fem länderna offentliga såväl som privata också finns ett nordiskt samarbete. Detta samarbete måste och kommer att fortsätta.Samtidigt som detta samarbete är av största vikt för de berörda länderna, såkan det inte ersätta ett vidare samarbete i . Detta är något somsamtliga nordiskaländer är medvetna om. Arbetet har därför till en stor del q under de senaste aren inriktats på att placera Nordenstarkare i den europeiskautvecklingen och speciellt då i förhållandet till EG:s inre 1989/90:UU9 marknad.Det arbetsprogram samt Söderkommitténsbetänkande vilka utskottet redan ovan åberopat är ett led i detta arbete. Utskottet vill i detta sammanhang påpeka vad som tidigareframförts i betänkande 1988/89:UU19 om och den Europeiska gemenskapen,nämligen att medlemskap inte är ett mål för de diskussioner med EG som nuförestår. Förhandlingarna med EG skall dock enligt utskottets uppfattning varaförutsättningslösa. Avsikten bör vara att bredda och fördjupa samarbete med EGpå varje område så långt detta är förenligt med neutralitetspolitiken.