bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet 1988/89:SoU14 föreslog utskottet etttillkännagivande till regeringen om att det fortsatta utredningsarbetet om decentrala tobakspolitiska frågeställningarna borde ske under parlamentariskmedverkan (mom. 8). Regeringen har beslutat att inte vidtanågon åtgärd med anledning av tillkännagivandet om parlamentarisksammansättning av tobaksutredningen. Den nu sittande tobaksutredningen (S 1988:01) kommer inomkort att överlämna sitt slutbetänkande till regeringen. Utredningen har ifebruari 1990 lämnat utskottet information om sitt arbete. Regeringens årliga skrivelse med redogörelse förregeringens åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen äravsedd att fylla flera uppgifter. Redogörelsen skall bl.a. utgöra den formellabekräftelsen på att regeringen utSrdat av beslutade förfett-ningaroch att regleringsbrev beslutats med anledning av att anvisat medelför visst ändamål. Utskottet har ingen erinran mot utformningen av regeringensskrivelse i detta avseende. Regeringens skrivelse skall utöver en redovisning avutSrdade för-bttningar och regleringsbrev även innehålla en redogörelse förregeringens åtgärder med anledning av övriga tillkännagivanden tillregeringen. Den genomgång som utskottet gjort beträffende riksdagenstillkännagivanden på socialutskottets område och regeringens skrivelser i ämnetunder visar emellertid att skrivelsen med dess nuvarandeutformning lämpar sig mindre väl för analyser av regeringens åtgärder medanledning av tillkännagivanden. Sålunda redovisas endastregeringens formella beslut. Däremot framgår inte beslutets materiellainnebörd. Inte heller redovisas planerade åtgärder eller andra övervägandenfrån regeringens sida i ärendet som kunde vara av intresse för riksdagen.Regeringsskrivelserna innehåller inte alltid uppgifter om vilket moment i ettutskottsbetänkande som de redovisade regeringsbesluten avser. Detta gör detinte sällan svårt att utläsa vilka åtgärder som regeringen vidtagit. borde regeringen i något lämpligt sammanhang, t.ex. ibudgetpropositionen, återkomma till och mera utförligt och i sakredovisa såväl redan fettade beslut som planerade åtgärder med anledning avriksdagens tillkännagivanden. En sådan ordning skulle enligt utskottet förbättraförutsättningarna för en konstruktiv dialog mellan och regeringen ide ärenden där funnit skäl att ge sin mening till känna förregeringen. Därutöver kan det naturligtvis bli aktuellt att kallarepresentanter för departementet till utskottet för information. Regeringen borde också överväga att sända avskrifter av beslut med anledning av riksda gens tillkännagivanden till det berörda utskottet. för sin del överväger att sammanställa de gjorda tillkännagi vandena från sida på socialutskottets område och som en serviceåtgärd överlämna dessa till departementet för kännedom. Vad utskottet anfört börges regeringen till känna. Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (),(), (), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), (vpk), (), (), Maj-IngerKlingvall (s), () och (). 1989/90: KU30 Bilaga A 15.6 I1W/3.20 Utdrag ur PROTOKOLL 1989/90:12 6 S Yttrande till kcnstituticnsutskottet Upptas till behandling £r&ga ont yttrande tillkonstitutionsutskottet överregeringens skrivelse 1989/90:75 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Efter föredragning beslutar kulturutskottet att genom protokollsutdragredovisa till följande synpunkter på skrivelsen i vad den avser kulturutskottetsberedningsomr&de. Regeringens skrivelse 1989/90:75 omfattar dels de riksdagsskrivelserson slutbehandlats 30 september 1989, delsde riksdagskrivelser scon ännu inte slutbehandlats . För deSnnu inte slutbehsindlade riksdagsskrivelserna under avsnittetUtbildningsdepartementet redovisas vidtagna åtgärder (med angiv2inde av moment iberört utskottsbetänkandes hemställan). Däremot redovisas inte i vilkaavseenden dessa riksdagsskrivelser inte är slutbehandlade. anser att det är nödvändigt att regeringen i framtidenredovisar inte bara i vilka delar en riksdagsskrivelse behandlats av regeringenutan även i vilka delarriksdagsskrivelsen inte har slutbehandlats (med angivande av moment eller delav moment). Om så inte sker krävs i vissa fall ett omfattandearbete för att man skall ktmna bedöma regeringens behandling avskrivelserna. möjligheter att följaupp sina beslut försvåras således avsevärt. I största möjliga utsträckning bör även redovisas i vilka avseenden åtgärder planeras. (Jfr regeringensskrivelse /90:75, avsnittet , s. 73-78, punkterna 5, 7,8, 10, 11, 14, 15, 21 och 22.) I mångafall anges som vidtagen åtgärd av regeringen att en propositionavgivits till . Därvid bör enligt kulturutskottetsuppfattning anges vilket avsnitt, vilken punkt och eventuellt vilken sida ipropositionen som avses, åtminstonei vad gäller större propositioner. (Jfr regeringensskrivelse /90:75, avsnittet Industridepartementet, 6. 80, punkt 7.) I regeringens skrivelse redovisas samtliga åtgärder som vidtagits - i vissa fallunder flera är - med anledning av enriksdagsskrivelse. I någrafall har ändringar och rättelser gjorts av uppgifter som lämnats i tidigare års skrivelser från regeringen. mening 8r det önskvärt att det i sådana fall anges att en tidigare lämnad uppgift om regeringens åtgärd har ärxlrats och i vilket avseende dettaskett. 16 1989/90. Utdrag ur 1989/90:KU30 KULTURUTSKOTT PROTOKOLL 1989/90:12 Bilaga A 15.6 MH/3.20 Sannanträdesdag: Införberedningen i kulturutskottet av frågan om yttrande till över regeringens skrivelse1989/90:75 har kulturutskottet från inhämtat uppgifter dels om en riksdagsskrivelse som redovisatssom slutbehemdlad o«n där det ännu återstod för regeringen att vidta åtgärder, dels om de riksdagsskrivelsersom av regeringen redovisats som ännu inte slutbehandlade den 30 septeidjer 1989. En skrivelse den 23januari 1990 från kulturutskottets kanslichef tillexpeditionschefen i samt en redovisning den 29 januari1990 från i dessafrågor fogas som bilaga 2 och 3 tilldetta protokoll. * Bilagorna här uteslutna. Utdrag ur 1989/90: KU30 UTBILDNINGSUTSKOTT PROTOKOLL 1989/90:16 BilaeaA 15 7 Sammanträdes tid: 11.00-12.00 13.00-14.50 2 S Yttrande till Upptas till behandling frågan om yttrande till fiver regeringensskrivelse /90:75 oed redogörelse f6rbehandlingen av skrivelser till regeringen. Efter föredragningbeslutar utskottet att till KU anmälaatt regeringen inte har efterlevt beslut om en öppen redovisning av pris- och löneomräkningarunder högskoleanslagen och omfortbildningsnämndernas sammansättning. Tvåpromemorior upprättade inom utskottets kansli biläggs. Rätt utdraget intygar: KerstinSiverby - PM 1989/90:KU30 UTBILDNINGSUTSKOTT Underbilaga 1 till Pris- och löneomräkning under anslagen till grundläggande högskoleutbildning m.m. Utskottet delar uppfattningen an del b angellget anberörda anslag pl riksstaien redovisas för pl ett sitt som gAr detmöjligt att meningsfullt diskutera pris- och löneomrikningsfrigotna. Enhögskoleenhets ekonomiska situation bestäms i mycket frimst genom deanslagsökningar ett visst Ir som föranleds av pris- och löneomrikningen, eftersomdessa belopp tom regel ir avsevirt högre in de anslagsförindringar som görs piandra grunder. I fortsittningen bör dirför enligt utskottets uppfattningeventuella avvikelser frin UHÄ:s förslag till pris- och löneomrikningarredovisas odi kommenteras octi det beiiknade beloppet Kr pris- ochlöneomrikning anges för varje anslagspost. Ea sidan redovisning Ir spedelltongeligen iör högskolan som har ett kuslagssystem dir anslagen rymmer olikakostnadsslag och dir medel till lönekostnader anvisas oi>der reicrva-tibnsanslag.Anslagen till forskniiigsriden bör behandlas pi motsvarande sitt. Vad utskonethir anfört om en öppen redovisning av pris- och löneomrikningen för anslagentill grundläggande högskoleutbildning och forskning bör med anledningav motion 1987/88:Ub682 som sin mening ge regeringen till kinna. fattade beslut i enlighet ned utskottets enhälliga förslag (UbU 1987/88:20 s. 7 f.,rskr. Utskottet har i betänkande 198B/89:UbU18 (s. 15)erinrat om detta beslut. Regeringens sätt att i budgetpropositionen1989/90:100 bil. 10 redovisa hur nan gjort pris- och löneomr&kningen har inte förändrats efter beslut . I propositionen angesprisomräkningens procenttal och hur den förhåller sig till UHÄ:s förslag. Vidare anges beträffande löneomräkningen vilka avtal san harr&knat ned och totalt belopp (.) samt vad UHÄ hade föreslagit. Man talar emellertid när det gäller högskoleområdet inte om hur totalbeloppen fördelar sig Mellan anslag, Sn aindreaellan anslagsposter. Detta, således oförändrade, sätt att redovisa ibudgetpropositionen leder till ett omfattande edainlstrativt arbete och ettstort antal sanunantrSdestiBaar på varje högskoleenhet. Anslagen skall lokaltfördelas aellan olika institutioneroch linjer. Alla vill att fördelningen skall bli korrekt i förhållandetill statsmakternas intentioner och rättvis i något slags aening. Vid läsningen av budgetpropositionen Sr det nära nog omöjligt att vinna klarhet beträffanderegeringens intentioner i aånga fall.Ett exempel är natecatisk-naturvetenskapligalinjen, anslaget Utbildning för tekniska yrken (BP bil. 10 s. 223): FBr cfeo del anser jag det nödvindigt,av tutifinansirlli ikll men eckti ned hinsyn till att iikgen erfarenhet av deaudetandes ttktitkt val inom des oya liiuen föreligger, att göra en merarestriktiv bcdSmsing av koftaa-dema. Jag bériknar i enlighet hlmcd desammanlagda kostnaderna änder budgetperioden till 16inilj.fcr.,wavunderbudgetlret 1990/911,7SBilJ. kr., budgeUrel 1991/921,75 miU. odibudgetlret I992/932,S mOJ. tenon omfördelning inom anslageu rmm. Av dentotala kostnaden rtksar i»g med an 10 milj. kr. tiurörs under budgetåret1992/93 genom en motsvarande minskning av anslaget O 10. Lokala ocbindividuella liqjer och ftistiende kurser. 1989/90: KU30 Underbilaga 1 till Bilaga A 15.7 Läsaren av budgetpropositionen får veta att linjen för /91 förstärks ned 1,75 nilj. genom omfördelning inom anslagets rain.' Betyder det att vissa pengar förs över till de högskoleenheter som har linjen från andra enheter som inte har den(t.ex. tekniska högskolan i [KTH] ochChalmers tekniska högskola [CTB])7 I så fall fir det fråga om en besparing vid de sistnämnda högskolorna, vilket skulle kunna varaav intresse för sen självklart också för högskoleenheterna att få veta. Eftersom det i detta fall inte sägs i budgetpropositionen varifrån omfördelning sker, går det inte heller att "baklänges" räkna fram regeringens pris- och löneomräkning för t.ex. de nämnda högskolorna KTH och CTH. Härmed försvåras på ett flertal högskoleenheter den interna fördelningen av anslaget mellan olikalinjer och institutioner. Enligt riksdagsbeslutet skall pris- och löneomräkningen göras på ett öppet och tydligt sätt för varje högskoleenhet under berörda anslag. En tablå över anslagsfördelningen i enlighet nedriksdagsbeslutets intentioner skulle notsvaras av tingefär följande; Beräknad pris-och löneomr. Bögskolan 1 A B C 1 000 000 3 000 000 100 000 300 000 200 000 * 150 000 f 0 ~ 25 000 9 000 000 5 000 000 2 000 000 900 000 500 000 200 000 1989/90: KU30 UTBILDNINGSUTSKOTT Underbilaga 2 till I propositionen 1987/88:100, bil. 10, behandlades bl.a.fortbildningsorganisationen och fortbildningsnämndernas sammansättning. Enligt förslaget skulle nämnderna administrativt knytas tillhögskolan för lärarutbildning i , samtuniversiteten i , , , Göteborgoch . Vid utbildningsutskottets behandling av ärendet anförde utskottet: "Det är enligt utskottets mening viktigt att i företrädare för och tekniska högskolan samt i företrädare för garanteras Inflytande på hur personalutbildningen för skolans behov utformas. Dessa högskoleenheter bör vara företrädda på ett tillfredsställande sätt i resp. fortbildningsnäitind. Detta bör ned anledning av notion1987/88:Ub813 yrkande 5 som sin nening ge regeringen till känna." beslöt i enlighet härmed(UbU 1987/88:13, rskr. Enligt 4 § 16 a kap. högskoleförordningen (1977:263) utserregeringen ledamöter i fortbildningsnämnderna. I bilaga 1 och 2 redovisas sammansättningen av fortbildningsnämnden i resp. . Av bilagorna framgår att varken tekniska högskolan i eller Chalmerstekniska högskola i är representerade i nämnderna. Bilagorna här uteslutna 24Ö ocu.\'u.j.mu 1989/90:KU30 Bilaga A 15.8 Utdrag ur PkOTOKOLL 1989/90:23 Fortsätts behandlingen - för yttrande till Behandlingen av riksda-konstltutionsutskottet -av regeringens skri- gens skrivelser velse 1989/90:75 med redogörelse för behandlingen av skrivelsertill regeringen, i vad avser näringsutskottets område (se § 21.3). Utskottet konstaterar att redogörelsen i angiven del inte geranledning till någon erinran från utskottets sida. Detta skallmeddelas genom utdrag ur detta protokoll. En promemoria(bilaga 2) med vissa synpunkter på redogörelsens utformning överlämnas tillkonstitutionsutskottet. Denna paragraf förklaras justerad. Rättutdraget intygar: Exp. w, Jt /' I Bilaga 2 1989/90:KU30 Underbilagatill Bilaga A 15.8 Hågra synpunkter på utfominingea av regeringens redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen I oånga fall lämnas en fullständig redovisning för tidigare beslut med anledning aven viss skrivelse, trots stt flertalet av dessa beslut har upptagits i föregående redogörelser. Det borde vara tillräckligt att äldre skrivelser redovisas endast ivad avser de delar som inte förut har anmältssom slutbehandlade. Denna princip har i årets redogörelse tillämpats beträffande punkt 2 underjustitiedepartementet (s. 3). Uppgifternaom vidtagna åtgärder begränsas i redogörelsen till vad som formellterfordras. Informationsvärdetskulle kunna höjas genom kompletterande uppgifter.Några exempel: 9, om godkännande av internationellanaturgummitavtal: "Regeringen beslöt att avtalet skall ratificeras." - När skedde ratificeringen? 30, om export m.m. avalkoholdrycker och tobaksvaror, ännu inte slutbehandlad. - Vissa åtgärdermed anledning av skrivelsen har redovisats av socialministern 1 svar på fråga 1989/90:90 den 17 oktober 1989.En hänvisning kunde har gjorts tilldetta frågesvar. 58, om nedläggning av , ännu inte slutbehandlad. - Vad återstår att göra? 13, om , ännu inte slutbehandlad. - Vad återstår att göra? Redogörelsen skulle kunna göras mera överskådlig genom markering av ämnesorden (ev. underrubriker). Bostadsutskottetsyttrande i989/90:ku3o Regeringens skrivelse 1989/90:75 med redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringen har berett bostadsutskottettillSlle att avge yttrande över rubricerade skrivelse såvitt den har sambandmed utskottets beredningsområde. har, utöver de upplysningar som ges iregeringens skrivelse, genom underhandskontakt med expeditionschefen i bostadsdepartementetskriftligen Stt information om beredningen i regeringens kansli av deriksdagsskrivelser som på förslag av utskottet tillställts regeringen. Utan attgå in på frågan om lämpligheten som sådan av de vidtagna åtgärderna finnerutskottet att vissa av de genom riksdagsskrivelserna aktualiserade ärendena ien eller annan form är föremål för överväganden inom ellerhos plan- och bostadsverket medan andra förslag är slutbehandlade genom beslutav regeringen. har inte funnit anledning till erinran ellersärskilt uttalande beträf&nde skrivelsen i denna del. vill i sammanhanget emellertid ta uppfrågan om utformningen av den nu behandlade regeringsskrivelsen. Enligt utskottetsmening är det angeläget att den ges en annorlunda utformning så att deninformation som avses lämnas i skrivelsen verkligen kommer fram till dem som ärintresserade av innehållet utan att ytterligare upplysningar behöver inhämtas.Bostadsutskottet anser sålunda att överväganden bör göras i regeringens kanslimed syftet att öka läsbarheten och informationen i skrivelsen. Detta börkonstitutionsutskottet enligt bostadsutskottets uppfattning föreslå riksdagenatt som sin mening ge regeringen till känna. Närvarande: AgneHansson (c), (), 1989/90:KU30 (s), KnutBilling (m), (), (). Bilaga A 15.9Bertil (), (), (), (),(), (fjp), (vpk), (),(), () och /Vndersson (c). utfärdad den 26 november 1987.Regeringen föreskriver' följande. Ltkomfrån trvckei dfti 1. 1989/90: KU30 Bilaga A 16 A 1 § Denna förordning tillämpas på myndigheter underregeringen i den omfattning som regeringen föreskriver i myndighetensinstruktion eller i någon annan förordning. Myndigheten företräder staten vid domstol 2 fi Inom sitt verksamhetsområde företrader myndighetenstaten vid domstol. 3 fi Myndigheten leds av en chef. Vid myndigheten finns ocksi en styrelse som består avmyndighetens chef och andra ledamöter. Myndighetscbefens ansvar och uppgifter 4 fi Myndighetens chef ansvarar för myndighetens verksamhet. 5 fiMyndighetenschefskallse till att verksamheten bedrivs författningsenligt ocheffektivt och att den utvecklas och anpassas till de krav som stalls på den. Därvid skall beaktas de krav som ställs av hinsyn tilltotalförsvaret, regionalpolitiken och miljöpolitiken. 6 fi Myndighetens chef skall 1. planeraverksamheten, 2. övervakaatt planerna följs, 3. följaupp verksamheten och analysera resultatet. 7fi Myndighetenschef skall ocksi 1. samordnaverksamheten med angränsande verksamheter, 2. se tillatt allmänhetens, organisationers, företags och offentliga myndigheterskontakter med myndigheten underiättas genom en god service och tillgänglighet,genom information och genom ett klan och begripligt språk i myndighetensskrivelser och beslut, 3. se till att myndigheten har enrittvisande ekonomisk redovisning och att medlen förvaltas på ett betryggandesått. ' Jfr prop. 1986*7:99, KU 29, rskr.226. Utdrag ur protokoll vid regeringssammantrtde (Regeringens förordningsmoliv 1987:5). 4.följa utvecklingen i de nordiska länderna och i andra länder vad gäller 1989/90:KU30 förhållanden som är av betydelse for myndigheten. Bilaga A 16 A 8 § Myndigheiens chef skall hålla styrelseninformerad om verksamheten. 9 § Myndighetenschef skall se till att myndigheienspersonalpolitik motsvarar de krav som ställs på verksamheten. Ipersonalpolitiken ingår strävan efter jämställdhet mellan kvinnor och män. Chefenskall söka skapa goda arbetsförhållanden och ta till vara och utveckla deanställdas kunskaper, färdigheter och erfarenheter samt förde-' laarbetsuppgifterna inom myndigheten så, att var och en får uppgifter som äravpassade för honom. Chefenskall se tili att de anställda är väl förtrogna med målen för myndighetensverksamhet. 10 §Myndigheiens chef skall se till att regeringen - utöver vad som avses i 13 I - får del underlag som den behöver för att ta ställning till omfattningen och inriktningen av verksamhetens olika delar. 11 fi Styrelsen skall pröva om myndighetensverksamhet bedrivs effektivt och i överensstämmelse med syftet medverksamheten. 12 fi Styrelsen skall biträda myndighetens chef ochföreslå honom de åtgärder som styrelsen finner motiverade. 13 fi Styrelsen skall fatta beslut - om myndighetens anslagsframställning ochårsbokslut, - i anledning av riksrevisionsverketsrevisionsberättelser och revisionsrapporter, - om sådana föreskrifter som riktar sig tillenskilda, kommuner eller landstingskommuner. 14 § Innan myndigheten beslutar en föreskrift, skall den noga överväga om det är den mest ändamålsenliga åtgärden. Om myndigheten finner attföreskrifter behövs, skall den se till all 1. behövliga upplysningar och yttranden inhämtas,innan föreskrifterna beslutas, 2. föreskrifterna utformas så, att de blir enkla,klara och lätta att överblicka. 15 fi Myndigheten skal! fortlöpande se över sina föreskrifter och pröva om de behövs och om de är lämpligt utformade. Attmyndigheterna skall ha en förteckning över sina föreskrifter m.m, framgår av 18c § förfatiningssamlingsförordningen (1976:725). 16 §Myndigheten skall i en arbetsordning eller i särskilda beslut medde la de föreskrifter som behövs om myndigheiens organisation och formerna for myndighetens verksamhet. 17 § När myndigheten skall hämta in uppgifter frånenskilda, kommuner eller landstingskommuner, skall den sträva efter att begränsa och förenkla uppgiftslämnandet. Ytterligare föreskrifter om detta finns i förordningen(1982:668) om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter från näringsidkareoch kommuner. 18 § Myndigheten skall senast den t marslämna justitiekanslern en förteckning över de ärenden som kommit in till myndigheten före utgången av juni föregående år men som inte blivit slutligt handlagda vid årets utgång. Justitiekanslernfår i det enskilda fallet besluta något annat. 19 § Följande frågor enligt lagen (1976: 600) omoffentlig anställning skall prövas av en personalansvarsnämnd med myndighetens chef som ordfö rande: 1. skiljandefrån anställning på grund av personliga förhållanden, dock inte i fråga omprovanställning, 2. disciplinansvar, 3. åtalsanmälan, 4. avstängningeller läkarundersökning. 20 fi Närärenden av större vikt handläggs i styrelsen eller personalansvarsnämnden,skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande. 21 fiMyndighetens chef skall avgöra ärenden som inte skall avgöras av styrelseneller av personalansvarsnämnden. Om sådana ärenden som avses i första stycket inte behöverprövas av chefen, får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall skeanges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. Andrastycket gäller inte föreskrifter. 22 fi Innan myndighetens chef avgör viktigare ärenden, skallstyrelsen ges tillfälle att yttra sig. Om ett ärende är så brådskande att ett yttrande intehinner inhämtas, får chefen ändå avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen. 23 § Myndighetens chef skall ha en ställföreträdare som tjänstgör i che- 1989/90:KU30 fens ställe, när denne inte är i tjänst. Bilaga A 16 A Ställföreträdareninträder i övrigt i chefens ställe i den utsträckning som denne bestämmer. 24 fi När varken myndigheiens chef ellerställföreträdaren är i tjänst, sköts den ordinarie myndighetschefens uppgifterav den tjänsteman som denne bestämmer. 25 fi Ärendena avgörs efter föredragning. Iarbetsordningen eller i särskilda beslut fir det dock medges att ärenden somavgörs av någon annan tjänsteman än myndighetens chef inte behöver föredras. 26 fi Myndigheiens chef får utan föredragning fattabeslut som inte kan uppskjutas till dess att ärendet hunnit föredras. 27 fi I förordningen (1978: S92) om vissamedbestammandeformer i statlig tjänst m. m. finns föreskrifter om ratten attbesluta i vissa frågor. 28 fiI arbetsordningen eller i särskilda beslut skall det bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena. 29 fi I fråga om varje beslut skall det finnas en handling som utvisar - dagen för beslutet, - beslutets innehåll, - vem som har fattatbeslutet, - vem som har varit med om den slutligahandläggningen utan att delta i avgörandet, ' vem som har varitföredragande. 30 fiMyndighetens beslut får överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av - lagen (1971:309) om behörighet för allmänförvaltningsdomstol att prö va vissa mål. - lagen (1987:439) ominskränkning i rätten att överklaga, Denna förordning träder i kraft den . Allmänna verksstadgan (1965:600) skall upphöra attgälla vid utgången av . STATSRlDSBEREDNINGEN **»88:1 2:27 1989/90:KU30 Mttschefen Ertitter2:14 Bilaga A 16 B NYA FtiREBILOCR FMt MrNDIGHCTSINSTRUKTIONER Den fbrebUd för förordningar nedlyndlghetslnstruktloner SOB ttitsrldtberednfngen tidigtre har gett ut (PM19P2:1. reviderad Ir 1986) ersitts nu aed tre nyt fArebllder, en för ityndlghetttnttruktloner 1allalnhet, en fBr tffiirtverkslnstruktloner och en fVr ntnndlnttruktloner(bilaga 1-31. Oe nyt förebilderna ir niraast föranledda av verksförordningen (1987:1100) och bygger likton öen (Jfr Regeringens förordnlngtaotiv 1987:5) plHkitfagent beslut ed anledning av prop. 1986/87:99 nledning av den tutligt förvaltningen(KU 29. rskr. Verksförordningen glller frIn och skall ersltta allnfnnivcrktsttdgan (1965:600). Ocnna upphör itt gilla vid utglngen av Ir 1988. Ett stort antalvyndlghetslnttruktloner hinvltar till verktstadgan. Mot denna bakgrund behöver iQrndlghcttlnstruktlonema tes över.