bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Sammanställningen avseende ändamål utanförfördelningsplanen för /90 skiljer sig på ett antal punkterfrån de preliminära beräkningar som låg till grund för beslut våren1989. De införselavgiftsmedel från regleringsåren 1988/89 och1989/90 som enligt beslut står till regeringens förfogande hardärvid delvis tagits i anspråk för olika ändamål sammanhängande med prisregleringen.Posten Utbyteshandel med nötkött från beräknas minska med 20milj.kr. Ridsporten erhåller ett bidrag på 1,5 milj.kr. Av utomramsmedel har 1170 milj.kr. använts som ersättning för uteblivna prishöjningar /90. Kostnaderna för sådana ändamål som får täckas avinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen beräknas för regleringsåret1989/90 till 1 427,8 milj.kr. Jordbruksministern avser att senare återkommatill regeringen med anledning av jordbruksnämndens förslag till disposition avde införselavgiftsmedel som står till regeringens förfogande för regleringsåret1989/90. Fördelningsplanen för /91 föreslåsomfatta oförändrat 267,2 milj.kr. jämte inflytande fodermedelsavgifter, vilkettotalt beräknas till 537,2 milj.kr. Dessutom tillkommer 116,5 milj.kr. kvarståendefrån /90. Sammanlagt finns således ca 654 milj.kr.tillgängliga inom fördelningsplanen. Svensk spannmålshandel bör liksom tillförasinförselavgifter för viss utbyteshandel med brödsäd. Dessa avgifter beräknastill 35 milj.kr. Liksom tidigare bör fettvaruavgifter tillföras Sverigesoljeväxtintressenter. Vid behov bör fettvaruavgifter även användas för attfinansiera spannmålsregleringen och således tillföras Svensk spannmålshandel. Med hänsyn till ovissheten rörande regleringsekonominsutveckling för de olika varuområdena har jordbruksnämnden inte lagt fram någonplan för fördelning av det preliminärt beräknade beloppet för regleringsåret1990/91. Nämnden avser att återkomma med förslag till 1989/90:JoU25 preliminärfördelning av beloppet. Ett sådant förslag kan då avges i sambandmed att förslag lämnas till gränsskydd m.m. fr.o.m. 1990.Nämnden bör liksom tidigare få jämka delbeloppen mellan de olikaregleringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kankomma att stå till nämndens förfogande. I det följande anges medelsbehovet under regleringsåret1990/91 för de ändamål som bör täckas av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. För utbyteshandel med nötkött med harberäknats 70 milj.kr. För utbyteshandel med kött och fläsk avsätts SO milj.kr.av införselavgiftsmedel för import av kött och fläsk. En förutsättning är attmotsvarande export ägt rum. Under /91 bör pristillägget på får- ochlammkött vara oförändrat . per kg, vilket beräknas medföra en utgift på27 milj.kr. Av detta belopp finansieras ca 10 milj.kr. av de utomramsmedel somjordbruket erhåller som ersättning för uteblivna prishöjningar. Svensk matpotatiskontroll (SMAK) tilldelas högst S 370 000kr. för den ofBciella kontrollen och . för upplysningsverksamhetensamt ett tilläggsanslag för /90 på . Bidrag till bör utgå oförändrat med . Stöd till maltproduktionen för /91 börlämnas med 2 milj.kr. exportråd skall erhålla 4 milj.kr. av medelutanför fördelningsplanen /91, förutsatt att jordbruketavsätter 4 milj.kr. av medel inom fördelningsplanen. I enlighet med regeringens förslag i åretsbudgetproposition (1989/90:100 bil. 11) föreslås att 28,3 milj.kr. anslås förfinansiering av viss del av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård samt32,3 milj.kr. för statistik på jordbrukets område. Till finansiering av sekretariatet hos jordbruksnämndenskonsumentdelegation föreslås . Regeringen har lämnat förslag till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1989/90 (prop. 1989/90:125). I propositionen (bil. 7) föreslås bl.a. att ettunderskott i sockerregleringsfonden skall täckas med den rörliga kredit somdisponeras av åtgärder samt attianspråktagna medel från krediten täcks av införselavgifter utanförfördelningsplanen för /91. Beloppet uppskattas till 9milj.kr. Resterande tillgängliga införselavgiftsmedel som kanberäknas till totalt 357 milj.kr. disponeras för att ersätta mittprishöjningarunder /91. Med hänsyn till de oundgängliga variationerna i inflödetav införsel avgifter bör en rörlig kredit av 60 milj.kr. även fortsättningsvis ställas till jordbruksnämndens förfogande. Med hänsyn till osäkerheten i 104 prognosenbör medel inte intecknas för något ändamål utöver de nu nämnda.Eventuella överskott bör liksom stå till 1989/90:JoU25 regeringens disposition och skall i första hand användasför att täcka kostnader för prisreglering under /91. Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag om disposition införselavgiftsmedelm.m. för /91. Prisregleringen for sockerbetor och socker /91 Sockerbetsarealen odling skall enligtpropositionen uppgå till 49 000 ha. Med hänsyn till det prognosticeradeunderskottet i sockerregleringen på 100110 milj.kr. för /91skall kostnadskompensationen till Sockerbolaget sänkas med 10 milj.kr. Vidareskall betpriset sänkas med . Den årligakostnadskompensationen till bolaget för merkostnaderna vid sockerbruken påÖland och skall utgå med samma belopp som under innevaranderegleringsår, dvs. med 24,5 milj.kr. Kompensationen skall finansieras medbudgetmedel. Arealbidragen till odlare som levererar betor till sockerbruken påÖland och skall vara oförändrade. Arealbidragen skall finansieras påsamma sätt som det särskilda ö-bruksstödet. Det skall ankomma på regeringen attfatta de beslut om prisregleringen som kan komma att krävas . Bidraget till skördeskadeskydd skall under regleringsåret1990/91 betalas av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Från sockerregleringsfonden skall betalas kostnader förarealbidrag till odlarna, fraktbidrag till de fyra nordligaste länen ochKopparbergs län, kollektiva åtgärder inom biodlingen, kostnader förprisutjämning på socker samt vissa administrationskostnader. Ett eventuelltlikviditetsunderskott skall finansieras av befintliga medel inom regleringsekonomin. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i detta avsnitt.I enlighet härmed avstyrker utskottet motion Jo96 (c) yrkande 5 som går ut påatt Sockerbolaget skall finansiera en större del av underskottet i sockerregleringsfondenoch betodlarna i motsvarande mån en mindre del. Regleringsekonomin efter /91 Införselavgiftsmedel jämställs med allmänna budgetmedeloch reserveras inte för speciella ändamål inom jordbruks- ochlivsmedelssektorn. Ett belopp motsvarande de s.k. inomramsmedlen skall ävenfortsättningsvis komma jordbruket till del, i första hand genomgränsskydds-höjningar, men i vissa fall genom att verksamheten finansieras medbudgetmedel. Även viss verksamhet som finansieras av införselavgifter utanförden s.k. fördelningsplanen skall fr.o.m. /92 finansieras medbudgetmedel. Internaavgifter i syfte att finansiera marknadsregleringen skall inte 105 I de fall propositionen innebär att regleringenövergångsvis behålls och trappas av, skall även vissa avgif- 1989/90:JoU25 Avgifterna skall disponeras av statensjordbruksnämnd. Kvarvarande medel inom regleringsekonomin den 30 juni 1991skall återföras till näringen som en del av ett inkomststöd. Den s.k. RÅK-kassan för råvarukostnadsutjämning skallbehållas tills vidare och handhas av jordbruksnämnden. De avgifter som tas in isyfte att finansiera RÅK-systemet skall föras till kassan. Inflödet av medel i regleringsekonomin består avinförselavgifter, tillverkningsavgifter och interna avgifter. De internaavgifterna erläggs av lantbrukarna för att bekosta exporten av överskott ochövrig marknadsreglering. Även tillverknings- och införselavgifter används iviss utsträckning för olika former av marknadsreglering. Samtliga avgifter påfodermedel samt en viss del av övriga införselavgifter återförs tilljordbruket för att finansiera framför allt kollektiva åtgärder. Dessa medelutgör s.k. inomramsmedel eller införselavgifter inom fördelningsplanen.Resterande införselavgiftsmedel används för andra ändamål inom eller i sambandmed regieringen, s.k. utomramsmedel. Inflödet av införselavgifter uppgår till istorleksordningen men varierar betydligt, beroendepå världsmarknadspriserna och importens storlek. Av införselavgifterna används vissa medel för att finansierautbytesexport innan resterande del används till de s.k. fördelningsplanerna.Utbyteshandeln avser oljor och fetter samt brödspannmål. Under regleringsåret1988/89 uppgick dessa belopp till 380 resp. 86 milj.kr. Därefter kvarståendemedel förs till fördelningsplanerna. Finansiering av denna utbytesexport bör,liksom övrig kollektiv exportfinansiering, upphöra . De medel som används inom fördelningsplanen är dels deinförselavgifter som flyter in för fodermedel, dels 267,2 milj.kr. Detta ärmedel som jordbruket tillerkänts kollektivt inom ramen för nuvarandeprisreglerings- och förhandlingssystem. För /89 beräknasinförselavgifterna på fodermedel till 263 milj.kr. och de totala inomramsmedlensåledes till 530 milj.kr. Inomramsmedlen är alltså medel som tillförs jordbruketkollektivt i stället för prishöjningar. Medlen förs till regleringsföreningarnaför regleringsverksamhet eller används till kollektiva åtgärder. Vid ett slopande av den interna marknadsregleringen böringen särskild regleringsekonomi behållas. Regleringsföreningarnas myndighetsuppgifterbör upphöra och införselavgifterna föras till statsbudgeten.Eftersom inflödet av införselavgifter kan variera betydligt kan inte den ökadeinkomsten för statskassan exakt anges. Utomramsmedel 1989/90:JoU25 Enligt nuvarande prisregleringslag skall samtliga avgiftersom tas ut med stöd av lagen användas inom eller i samband med prisregleringen.Enligt jordbruksministern bör avgifterna, efter en slopad intern reglering,likställas med allmänna budgetmedel och tillföras statskassan. Vissa av deverksamheter som finansieras med utomramsmedel bör därefter finansierasöver budgeten. Vid övergången från nuvarande reglerade system till ettmarknadssystem bör tidigare tillerkänd kompensation "lösas ut".Detta innebär att jordbruket även fortsättningsvis bör erhålla medelmotsvarande inomramsmedlen. Detta är medel som jordbruket tillerkänts efterprisförhandlingar. Inomramsmedlen är jämförbara med livsmedelssubventioner,eftersom de tillförts jordbruket i stället för prishöjningar. När denkollektiva återföringen upphör bör jordbruket tillföras motsvarandebelopp. Detta kan ske antingen genom att gränsskyddet höjs i motsvarande måneller genom att åtgärderna finansieras med budgetmedel. Detta påverkar interedan beslutad stödnivå till jordbruket, utan utgör endast en annanfinansiering. Höjningarna kan därför genomföras utan hinder av åtagandena omfrysning i GATT-överens-kommelsen. Vissa åtgärder bör fortsättningsvisbudgetfinansieras. Dessutom bör budgetmedel tillföras för att vissa pågåendeprojekt skall kunna slutföras. När marknadsregleringen upphör behöver inte internaavgifter tas ut. Även dessa avgifter bör betraktas som lantbrukets medel. Näravgiftsuttaget upphör får den enskilde jordbrukaren en lägre kostnad, varförkompensation inte är aktuell. Detta gäller emellertid inteförmalnings-avgiften. Denna betraktas regleringstekniskt som en del av bondensreglerade pris, trots att kvarnarna betalar den direkt till regleringsekonomin. Förmalningsavgiften och prisregleringsavgiften påhandelsgödsel och bekämpningsmedel bör dock behållas övergångsvis. Inom mejeriregleringen används avgifterna inte enbart förexportfinansiering, utan också för lönsamhetsutjämning mellan olika mejeriprodukter.Tidigare har föreslagits att exportfinansieringen skall upphöra den 1 juli1991, men att utjämningen bör trappas av för att vara helt avvecklad den 1 juli1994. Avgifter för den interna utjämningen bör därför tas ut t.o.m. den 30 juni1993. 1 det föregående har föreslagits att nuvarandekonstruktion med fettvaruavgifter bibehålls, men att odlingen av oljeväxter bör krympas till den omfattning som är motiverad av beredskapsskäl. Vidare har föreslagits att fettvaruavgift skall tas ut på inhemskt producerat slakte rifett. Systemet innebär att alla oljor och fetter (inhemska och impor terade) beläggs med samma avgift. Fettvaruavgifterna som erläggs vid 107 import bör liksom införselavgifter föras till statsbudgeten. ruavgiftsom tas ut på inhemsk produktion bör disponeras av jord- 1989/90:JoU25 bruksnämndenoch i sin helhet återföras till jordbruket som finansiering av en del avodlingen. Den odling som därutöver bör ske av beredskapsskäl bör betalas överstatsbudgeten. har föreslagits att nuvaranderåvarukostnadsutjämning behålls i avvaktan på resultatet avEG/EFTA-förhandlingarna. Avsikten är där att åstadkomma ett gemensamtRÅK-system som skall vara infört . Dagens finansiering skall behållas, dvs. med avgifter påimport (externt system) och på produkter som säljs i (internt system).Nuvarande RÅK-kassa för finansiering av systemet bör behållas. Kassan börliksom hanteras av jordbruksnämnden. Eftersom en del av kostnaderna betalas ur regleringsekonomin uppstår emellertid en brist när dennaavskaffas. Denna bör betalas över budgeten. Budgetbelastningen uppskattas till100 milj.kr. Därvid beaktas att vissa enkla blandningar bör uteslutas ursystemet, medan vissa produkter som erhåller motsvarande prisutjämningutanför RAK bör föras in i systemet. Verksamheter av statligt intresse I det föregående har angetts ett antal verksamheter sombör bekostas av budgetmedel efter en intern avreglering och ett avskaffande avden särskilda regleringsekonomin. När marknadsregleringarna avvecklas bör också större delenav den verksamhet som finansieras inom regleringsekonomin upphöra. Vissakollektiva åtgärder är efter en avreglering näringens ansvar. Viss verksamhetsom finansieras inom regleringsekonomin är dock sådan att ävenstatsmakterna har ett stort intresse av att verksamheten drivs vidare. Attdessa verksamheter inte finansieras Över statsbudgeten är atthänföra till det faktum att vi har en separat regleringsekonomi som hållsåtskild från statsbudgeten. 1 Regionala bidrag till norra Av inomramsmedel betalas vissa regionala bidrag till norraSverige, exempelvis transportstöd för mjölk och kött samt ett särskiltpackeri-bidrag för ägg. Sådana stöd bör efter en avreglering betalas överstatsbudgeten och inordnas i det särskilda prisstödet till norra . I detföregående har föreslagits att jordbruksnämnden ges i uppdrag att se övermerkostnaderna för transporter av kött och mjölk i norra och föreslåhur ett stöd till äggproduktion kan utformas. Det är därför inte nu möjligt attberäkna den exakta budgetbelastningen. 2 Lantbruksstatistik 1989/90:JoU25 Kostnadernaför SCB:s produktion av statistik på jordbruksområdet finansieras sedan någraår till viss del av utomramsmedel i stället för som tidigare med budgetmedel.Kostnaden beräknas för /91 till 32,2 milj.kr. En särskildutredare har tillkallats med uppgift att se över behovet och utformningen avlantbruks- och livsmedelsstatistiken. Uppdraget skall slutredovisas i juni1991, men en delrapportering skall ske . Kostnaden bör /92 åter i sin helhet betalas över statsbudgeten. Kostnadernaför konsumentdelegationens sekretariat betalas avutomramsmedel. Kostnaden uppgår till ca 0,5 milj.kr. Detär angeläget att fortsättningsvis behålla en organisation som företräderkonsumenternas intressen. Såväl , då regleringarnaavvecklas, som därefter kommer det att uppstå behov av diskussioner ochöverläggningar mellan representanter för producenter och konsumenter.Konsumentdelegationens roll kommer emellertid att förändras med en nylivsmedelspolitik. Med hänsyn till detta och till att konsumentkontakternabehöver utvecklas anser jordbruksministern att formerna för dessa bör ses över. Kostnadernaför konsumentdelegationens sekretariat bör betalas över statsbudgeten. 4 Djurenshälso- och sjukvård Enligtnuvarande överenskommelse med näringen skall kostnadsökningar fördistriktsveterinärorganisationen delas lika mellan näringen och staten. Avstatens andel för /91 skall 28,3 milj.kr. Motsvarande andel bör fr.o.m. /92 betalas avbudgetmedel. 5 Aveloch kontroll m.m. Dentotala kostnaden uppgår till ca 70 milj.kr. Finansieringen sker helt medinomramsmedel. En del av kostnaderna bör utgöra statens ansvar, exempelvisdjursjukvård, medan exempelvis kostnader för avelsarbete bör falla på näringen. Underinnevarande år tillförs 8 milj.kr. ur regleringsekonomin, varavhälften finansieras inom och hälften utom ramen. Ansvaret bör ävenfortsättningsvis delas lika mellan näring och stat. Enligtriksdagsbeslutet om skördeskadeskydd skall skördeskadefonden tills vidare byggas uppmed 60 milj.kr. jordbruket ersättas för denna fondavsättning. 1988/89 och 1989/90 harersättningen betalats av utomramsmedel i ställetför genom konsumentprishöjningar. När denna finansierings- 1989/90:JoU25 möjlighetupphör bör gränsskyddet höjas; detta bör ske . Finansieringen äratt betrakta som en subventionering av konsumentpriset. Beslutet omfinansieringen fattades av . Prishöjningen kan därför skeutan hinder av GATT-överenskom-melsen eftersom beslutet fattades föreöverenskommelsen. Utöver nu nämnda verksamheter finns ytterligare sådana somhar ett statligt intresse. Efter överläggningar med berörda intressenter harjordbruksministern för avsikt att återkomma till regeringen med förslag hurverksamheter som bekostas av inomramsmedel skall fördelas mellangränsskyddshöjningar och budgetmedel. Vissa projekt och andra verksamheter bör löpa så länge somföljer av redan fattade beslut. Detta kräver övergångsvis finansiering avbudgetmedel. Kostnaderna för denna verksamhet är intemöjliga att exakt beräkna. och lantbruksstyrelsen bör, efteröverläggningar med näringen, beräkna medelsbehovet för de aktuella åren ochlämna förslag till regeringen i sin anslagsframställning för resp. budgetår. utgår ett pristillägg på får- och lammköttmed . Den totala kostnaden beräknas till ca 35milj.kr. Detta finansieras av såväl inom- som utomramsmedel, 8 resp. 27milj.kr. Som har redovisats trappas pristillägget av stegvis under treår, med början /92. Prisstödet bör övergångsvis betalas överstatsbudgeten. Viss verksamhet vid SMAK finansieras avutomramsmedel. Branschen har planer på att driva ett kvalitetsarbete i en egenorganisation framöver. Eftersom staten bidragit till finansieringenav den nuvarande organisationen anses det vara befogat med ett statligtstartkapital till ett privat kvalitetsarbete. 15 milj.kr, avsätts för dettaändamål /92. 1 motion JoS6 (fp) yrkande 11 hemställs om medelstillskottfrån regleringskassorna, om överskott föreligger, till skördeskadefonden. 1motionerna Jo6S (c) yrkande 1 och JoSS (m) yrkande 17 yrkas avslag på förslagetom bibehållande och statlig finansiering av konsumentdelegationen. Enligtyrkande 8 i motion JoSS bör förslag framläggas om fortsatt uppbyggnad avskördeskadefonden. I motion Jo77 (c) yrkande 35 framhålls behovet avfinansiering av vissa verksamheter även i fortsättningen, som t.ex.skördeskadefonden och vissa program avseende djurens hälso- och sjukvård. Utskottet förutsätter att de åtaganden som gjorts beträffandeskördeskadefonden kommer att fullföljas (se JoU 1987/88:16). Även i övrigtutgår utskottet från att de verksamheter som anges i motionerna kommer attfinansieras i enlighet med gällande överenskommelser mellan staten ochjordbruksnäringen. Enligt utskottets mening påkallas inte någon särskildriksdagens åtgärd med anledning av motionerna JoS6 yrkande 11, Jo77 yrkande 35och JoSS yrkande 8, När det gäller konsumentdelegationen erinrar utskottet omsina uttalanden i det föregående om vikten av att det finns möjligheter attbevaka konsumenternas intressen. I likhet med jordbruksministern utgårutskottet från att den förändrade livsmedelspolitiken föranleder en översyn avkonsumentdelegationens organisation och arbetsuppgifter. 1 avbidan på en sådanöversyn tillstyrker utskottet regeringens förslag i denna del och avstyrkermotionerna JoSS yrkande 17 och Jo6S yrkande 1. 1 övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag omregleringsekonomin efter /91 med den ändring som föranledsav utskottets beslut beträffande en bibehållen oljeväxtodling. Vidare innebärutskottets beslut om förlängning av systemet för lönsamhetsutjämning inommjölkproduktionen att internavgifter bör tas ut t.o.m. . Effekter för jordbruksnäringen av skattereformen På s. 158163 i propositionen redovisas utförligtskattereformens effekter för olika typer av jordbruksföretag. Särskilduppmärksamhet har ägnats frågan om underskottsavdrag och överföring av avdragmellan olika förvärvskällor. Utskottet anser att redovisningen är värdefullsom ett underlag för bedömningen av de totala effekterna för jordbruket av debeslut som kommer att fattas av . 1 övrigt hänvisarutskottet till de överväganden som görs i skatteutskottet i fråga om jordbruketsskattefrågor. 1 propositionen understryks att de framlagda förslageninnebär en förändring av vissa grunddrag i den förda politiken.Detta motiverar att statsmakterna tar ett betydande ansvar för övergången frånen reglerad till en fri inhemsk marknad. Det motiverar vidare en relativt långövergångsperiod samt att särskilda åtgärder vidtas för attunderlätta anpassningen och omställningen till den nya situationen. 1förhållande till LAG:s förslag innebär propositionen bl.a. en längreövergångsperiod och ytterligare stimulanser till alternativ användning avåkermark. Förslagen om stimulans- och stödåtgärder innebär i korthet att ett 111 arealbaserat inkomststöd betalas ut under en övergångsperiodom fem år, medbörjan /91. Ersättningen baseras på areal med 1989/90:JoU25 odling av prisreglerade grödor . Även areal inom dets.k. Omställning 90 skall ingå. Ersättningen skall till en del differentieras mellan olikaodlingsområden. av ersättningen skall vara densamma i hela landet, medan60% skall differentieras på samma sätt som de belopp som utgår inom Omställning90. Ersättningen skall utgå efter en fallande skala med igenomsnitt 1 100, 1 000, 700, 500 och . Av ersättningen /91 utgör . per ha, motsvarande 730 milj.kr., enretroaktiv ersättning för /90. Nar areal permanent tas ur produktion under perioden1991/921993/94 betalas i stället ett engångsbelopp. Detta omställningsstöddifferentieras på samma sätt som inkomststödet. Det genomsnittligaomställningsstödet utgår efter en fallande skala med 6 000, 4 500 resp. 3 000kr. per ha under angivna period. Vid plantering av skog eller energiskog eller vidanläggning av våtmarker /921994/95 betalas anläggningsstöd.Vid anläggning av våtmarker utgår . per ha i slättbygder och per hai skogs- och mellanbygder. Vid anläggning av skog och energiskog ersätts enbestämd andel av den kostnad som beräknar. I slättbygderersätts av kostnaden för lövträd och av kostnaden för barrträd ochenergiskog. I skogs- och mellanbygder skall motsvarande ersättning motsvara50% resp. av planteringskostnaden. Ersättningen motsvarar för närvarandeföljande belopp, 1 slättbygd motsvarar ersättningen , per ha förlövskog, , per haför barrskog och , per ha för energiskog. I skogs- och mellanbygder ärbeloppen 8 000, 3 600 resp. . Beloppen utgör den totala ersättning somutbetalas, inkl. eventuellt omställningsstöd, vid anläggning av skog,energiskog eller våtmarker. Inlösenpriset för spannmål (vete) skall under /91 vara . Under de tre följande budgetåren löserstaten in spannmål till ett pris av 1,15, 1,00 resp. . För /91 innebär inkomststödet en ökadersättning till jordbruket med 2 090 milj.kr., motsvarande . för 1,9milj. Därutöver erhåller jordbruket motsvarande kompensation som underinnevarande regleringsår, dvs. 1 170 milj.kr. Ersättningen skall i huvudsaklämnas på samma sätt som , dvs. i form av bidrag per ko,m.m. Utbetalningen skall ske . Bidragen upphör /91. Hur motsvarande ersättning och den retroaktiva ersättningenför innevarande budgetår skall utgå efter /91 får avgöras medhänsyn till resultatet av de pågående GATT-förhandlingarna. Summan av ytterligare åtgärder för jordbruket /91 beräknas till ca 610 milj.kr. Här ingår landskapsvårdsstödet, det utökade glesbygdsstödet, övergångsåtgärder för mjölk- och köttpro duktionen m.m. Totalt får jordbruksnäringen en höjd ersättning med 2 700 milj.kr. under /91.