bet · GD01LU5 · 1989-12-31 00:00:00 — 1988/89:152) I betänkandet behandlar utskottet proposition 1988/89:152,vari läggs fram förslag till bl.a. lagstiftning om ett kontobaserat system förregistrering av aktier m.m. Förslaget, som bygger på av tidigaregodkända riktlinjer (prop. 1987/88:108, bet. 1988/89:NU3), innebär att systemetmed aktiebrev avskaffas i alla avstämningsbolag, dvs. sådana aktiebolag förvilka (värdepapperscentralen) föraktieboken. De rättsverkningar som är förbundna med aktiebrevenknyts till registrering på konto hos värdepapperscentralen. Även ensidigaskuldförbindelser avsedda för allmän omsättning omfattas av det nyakontobaserade systemet. I betänkandet behandlar utskottet också fyra med anledningav propositionen väckta motioner (m, fp, c resp. mp) samt två friståendemotioner (m), i vilka tas upp olika sakrättsliga frågor. Som ett led i beredningen av ärendet har utskottet gjortett studiebesök hos . Vidare harskrivelser inkommit från värdepapperscentralen, ochSvenska fondhandlareföreningen. På lagutskottets begäran har näringsutskottet avgivityttrande i ärendet. Yttrandet har fogats lill belänkandet som bilaga 2. Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen med vissaredaktionella ändringar samt avstyrker motionsyrkandena. Till betänkandet har fogats fem reservationer samt tvåsärskilda yttranden. I propositionen föreslår regeringen() alt antar i propositionen framlagda förslaglill 1. aktiekontolag, 2. lag om införande av aktiekontolagen(1989:000), 3. lag om , 4. lag om upphörande av lagen (1987:623) om förenklad aktiehantering. 1989/90 LUS 5. lag om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385), 1989/90:LU5 6. lagom ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), 7. lag om ändringi bankaktiebolagslagen (1987:618), 8. lag om ändringi bankrörelselagen (1987:617), 9. lag om ändringi lagen (1914:45) om kommission, handels-agentur och handelsresande, 10. lag om ändringi lagen (1924:322) om vård av omyndigs värdehandlingar, 11. lag om ändringi lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling, 12. lag om ändringi lagen (1936:83) angående vissa utfåstelser om gåva, 13. lag om ändringi , 14. lag om ändringi förmånsrättslagen (1970:979), 15. lag om ändring i lagen (1980:1103) omårsredovisning m.m. i vissa företag, 16. lagom ändring i utsökningsbalken, 17. lag om ändring i lagen (1987:667) omekonomiska för eningar. Lagrådethar hörts över lagförslagen 1 13 och 1517. Lagförslagenhar intagits i bilaga 1 till betänkandet. I propositionen föreslår regeringen vidare efterföredragning av statsrådet att bemyndigar regeringen attsenast deb teckna aktier för nominellt 1,5 milj. kr. vid enplanerad nyemission av aktier i , debgodkänna alt statens garantiåtagande i Värdepapperscentralen VPC Aktiebolaghöjs från 50 milj. kr. till 100 milj. kr. i samband med nyemissionen.Regeringen bereder härjämte tillfålle att ta del av vad föredragandestatsrådet anfört om likvidhantering i anslutning till det kontobaseradevärdepapperssystemet, om värdepapperscentralens möjligheter att betalaskadestånd samt om säkerhet och sårbarhet i del kontobaseradevärdepapperssystemet. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisastill vad utskottet anför nedan under avsnittet Allmänna överväganden. Med anledning av propositionen väckta motioner 1988/89:L19 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att 5 kap. I § aktiekontolagen skall ges sådan utformningatt del tydligt framgår att beskeden innehåller uppgift om värdepapper. 1988/89:L20 av tredje vice talman m.fl.(c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om uppföljning och utvärdering av den föreslagnalairen särskilt beträffande rättsverkningarna, säkerhet/sårbarhet och kvalitet. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i 1989/90:LU5 motionen anförts om obehörigt röjande av uppgift och att meddelar- skyddsutredningen får i uppdrag att särskilt utreda frågan om införan de av tystnadsplikt på massmedieområdet, 3. att riksdagenbeslutar att i förslaget till lag om kontobaserat aktiesystem föra in enskadeståndsbestämmelse efter mönster av 9 § i förslaget till lag om skydd förföretagshemligheler, 4. att ,med ändring av propositionens förslag, beslutar att orden "personnummereller annat" skall utgå i 2 kap. 3 §, 8 kap. 3 och 8 §§ samt 9 kap. 4, 9och 10 §§ förslaget till aktiekontolag, 5. att ,med ändring av propositionens förslag, beslutar att 5 kap. 3 § förslaget tillaktiekontolag skall ha följande lydelse: Värdepapperscentralen får bereda en innehavare avaktiekonton möjlighet att med hjälp av egna terminaler la del av uppgifter omsina konton endast under förutsättning att detta kan ske ulan risk förobehörigt intrång, sabotage m.m., 6. att , med ändring av propositionens förslag,beslutar alt 7 kap. 2 § förslaget till aktiekontolag skall ha följande lydelse: Om någon tillfogas skada till följd av oriktig ellermissvisande uppgift i ett avstämningsregister eller i annat fall genom fel isamband med uppläggning eller förande av ett sådant register, har han rätt lillersättning av värdepapperscentralen., 7. att , med ändring av propositionens förslag,beslutar alt 10 kap. 1 § förslaget lill aktiekontolag skall ha följande lydelse: En fristående nämnd, aktiekonlonämnden, skall inrättasvars reglemente godkänns av regeringen. Nämndens uppgift är att pröva tvister med anledning avbeslut som värdepapperscentralen eller kontoförande institut har fattat medstöd av denna lag. Nämnden skall ge rekommendationer om hur tvisterna börlösas. 1988/89:L21 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförs omintegritet och säkerhetsaspekter i samband med införandet och driften av detkontobaserade akliesystemet, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag lill förändrade regler för sekretesskyddet ienlighet med vad som anförs i motionen, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till förändrade regler för rätt tillskadeståndsersättning i enlighet med vad som anförs i motionen. 1988/89:L22 av och (bådamp) vari yrkas att avslår propositionen. Vid riksmötena /88 resp. 1988/89 väckta friståendemotioner 1987/88:L903 av () vari yrkas att riksdagenhos rege ringen begär att en utredning tillsätts med uppdrag att genomföra en , bred översyn av det sakrättsliga regelsystemet. 1988/89:L902 av () vari yrkas att hos 1989/90:LU5 regeringenbegär förslag om ändring i reglerna för köp i god tro så att reglerna blir näraöverensstämmande med motsvarande regler i andra, europeiska länder. Den handel som förekommer på värdepappersmarknaden avsermånga olika slags värdepapper. En huvudgrupp utgörs traditionellt av aktier,som representerar riskkapital i företag. En annan huvudgrupp består avobligationer och förlagsbevis som representerar lånat kapital. Vid sidan avdessa båda huvudgrupper förekommer handel med bl.a. sådana värdepapper som påolika villkor kan bytas ut mot aktier eller teckningsrätter i emitterandeföretag. Hit hör t.ex. konvertibla skuldebrev, konvertibla vinstandelsbevisoch skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Också s.k.penningmarknadsinstrument, vartill räknas certifikat, statsskuld växlar ochriksobligationer omsätts på värdepappersmarknaden. Handeln med aktier m.m. iSverige sker till övervägande del på , vars verksamhet ärreglerad bl.a. genom lagen (1979:748) om . Under 1980-ta-lethar en handel i friare former med aktier i små och medelstora företag vuxitfram, den s.k. OTC-marknaden. Fondbörsverksamheten liksom en stor del av hanteringen avvärdepapper i övrigt har datoriserats. Ett viktigt inslag i dennaprocess är införandet av s.k. förenklad aktiehantering. Den nu gällande lagen(1987:623) om förenklad aktiehantering innehåller regler om elt företag.Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag (värdepapperscentralen), som fullgör enrad uppgifter inom systemet med förenklad akliehantering, såsom att föraaktieboken och ombesörja utdelning till aktieägarna. De aktiebolag somtillämpar förenklad aktiehantering kallas avstämningsbolag. ärnärmare 500 aktiebolag anslutna till systemet, och av dem är cirka hälftenbörsbolag. Värdepapperscentralen ägs till hälften av staten och tillåterstående hälften-del av ett antal banker och fondkommissionärer. Aktiebrev och andra värdepapper som omsätts påvärdepappersmarknaden är bärare av olika rättigheter som tillkommer ägarna.Nuvarande ordning innebär att den som innehar ett aktiebrev är berättigad attförfoga över det och att sakrättsligt giltiga överlåtelser i princip endast kanske genom att värdepapperet överlämnas till köparen. Handeln med värdepapperbygger således på en fysisk överföring av dokument mellan olika personer. Inomramen för den förenklade aktiehanteringen har emellertid en aktiebrevslöshantering kommit lill stånd genom s.k. förvaltarregistrering. En auktoriseradförvaltare bank eller fondkommissionär har nämligen möjlighet att föraktier som förvallas av honom medge att aktiebrev inte utfårdas. Som nämntsär i det nuvarande värdepapperssystemet vikliga rättig- 1989/90:LU5 heterknutna till innehavet av själva värdepapperet. Innehavarens behörighet att göradessa rättigheter gällande skall i princip inte kunna ifrågasättas. Dennaordning gynnar i och för sig en smidig omsättning av värdepapper. Denomfattande hanteringen av värdepapper är emellertid kostsam och tidskrävande.Den är också förknippad med åtskilliga risker. nämnda förhållanden iförening med att datatekniken skapat de tekniska förutsättningarna för enövergång till ett kontobaserat värdepapperssystem föranledde regeringen attvåren 1988 lägga fram proposition 1987/88:108 om elt kontobaserat system förregistrering av aktier m.m. Propositionen byggde bl.a. på de erfarenheter somgjorts i och vid övergång till kontobaserade värdepapperssystemi de länderna. I propositionen presenterades riktlinjer för ett kontobaseratsyslem för registrering av aktier i avstämningsbolag och av skuldförbindelseravsedda för allmän omsättning. I det nya systemet skulle det fysiskavärdepapperet ersättas med en datorbaserad registrering hosvärdepapperscentralen. Rättigheter till aktier, obligationer etc. skulledärmed komma att knytas till en registrering i stället för till ett skriftligtdokument. I ett sådant system skulle det av aktie-och obligationsinnehavarnaskonton hos värdepapperscentralen framgå hur stort innehavet är och vilka olikarättigheter som är knutna till innehavet. Uppgifterna skulle finnas i ettcentralt register hos värdepapperscentralen, vilket i princip skulle kunnapåverkas endast decen-tralt "on-line" genom s.k. konioförandeinstitut. Anslutning till det nya systemet skulle för avstämningsbolagen varaobligatorisk och i övrigt kunna ske på begäran av emittenterna. Sedan riksdagentagit ställning lill de föreslagna riktlinjerna avsåg regeringen att återkommamed förslag till sådan lagstiftning som erfordras för ett genomförande avsystemet. 1 riktlinjepropositionen förutskickades också ett ytterligare studiumav vissa frågor som lämnats öppna, bl.a. frågan om den närmare utformningen avlikvidhanteringen inom systemet och vissa skadeståndsrättsliga frågor. Vid behandlingen av riktlinjepropositionen i riksdagenavgav lagutskottet på näringsutskottets begäran yttrande i ärendet(1988/89:LU2y). I sitt av godkända betänkande (bet. 1988/89:NU3)hemställde näringsutskottet att skulle godkänna riktlinjer förövergång till ett kontobaserat system för registrering av aktier m.m. ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som angivits i riktlinjepropositionen. Den proposition som föreligger till behandling byggerväsentligen på de riktlinjer som anges i förut nämnda proposition 1987/88:108och näringsutskottets betänkande 1988/89:NU3. I några hänseenden grundar sigregeringens förslag på material som framkommit senare, bl.a. vid hearing och iskrivelser. Så är fallet bl.a. beträfende frågan om vilka finansiellainstrument som det nya systemet skall omfatta. Likaså bygger reglerna om rättlill skadestånd i det nya systemet på överväganden som gjorts under denfortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. I propositionen läggs fram förslag till en aktiekontolag.Lagförslaget innebär att systemet med akliebrev avskaffas i allaavstämningsbolag. De rättsverkningar som är förbundna medaktiebreven knyts i stället till registrering på konto hosvärdepapperscentralen. Särskilda kontoförande institut skall vidtaregjslreringsåtgärderna. På begäran av den som utfårdar ensidiga skuldförbindelseravsedda för allmän omsättning får det kontobaserade systemet tillämpas även påsådana förbindelser. En särskild nämnd, aktiekonlonämnden, skall inrättas meduppgift att pröva tvister med anledning av beslut som värdepapperscentraleneller ett kontoförande institut har fattat med stöd av den nya lagstiftningen. Förslaget till en aktiekontolag föranleder att lagen omförenklad aktiehantering bör upphöra och att ändringar vidtas i aktiebolagslagenoch en rad andra lagar. Det kontobaserade systemet är avsett att börja tillämpassuccessivt i den takt som de tekniska förutsättningarna tillåter. Ipropositionen föreslås därför att den nya lagstiftningen skall träda i kraftden dag regeringen bestämmer. Propositionen innehåller vidare inom finansdepartementetutarbetade förslag till rutiner för likvidhantering i anslutning till detkontobaserade systemet. Slutligen redovisas i propositionen inomfinansdepartementet utarbetade förslag till uppbyggnad av garantiåtagandenm.m. för att öka värdepapperscentralens beredskap inför eventuellaskadeståndskrav. I motion 1988/89:L22 av och (båda mp) anförs att en övergång till ett kontobaserat syslem för registreringav aktier skulle gynna spekulativa intressen, vilka enligt motionärerna harkommit att dominera aktiehandeln. Systemet skapar, hävdar motionärerna,förutsättningar för ett framtida internationellt system för snabbakapitaltransaktioner. Motionärerna varnar också för betydande säkerhetsrisker isamband med det nya systemet. En annan allvarlig aspekt är enligt motionärernaatt systemet ger ytterligare en möjlighet till central kontroll av medborgarna.Motionärerna riktar vidare kritik mot att förslagen i propositionen inte varitföremål för sedvanlig remissbehandling. Mot bakgrund av det anförda yrkarmotionärerna att avslår propositionen. På begäran av lagutskottet har näringsutskottet yttrat sigöver propositionen och de motioner som väckts med anledning av den.Närings-utskottet har därvid, såvitt gäller frågan om avslag på propositionen,framhållit alt syftet med det kontobaserade värdepapperssystemet är attvärdepappershanteringen skall kunna inom ramen för de bestämmelser som iolika avseenden gäller för värdepappersmarknaden bedrivas på ett effektivareoch mindre kostnadskrävande sätt än . Det rör sig, menarnäringsutskottet, om en teknisk reform som inte i sig själv har betydelse för ivilken mån spekulativa tendenser kan göra sig gällande i värdepappershandeln.Att bibehålla ett i tekniskthänseende mindre avancerat system för aktiehanteringen ler 1989/90:LU5 sig intesom elt adekvat sätt att, om så skulle anses önskvärt, motverka befaradespekulationer. Vad gäller de i motionen framförda farhågorna för ökad centralkontroll av medborgarna förklarar sig näringsutskottet inte kunna finna attövergången till ett kontobaserat aktiesystem innebär någon avgörande förändring.I stort sett samma uppgifter om aktieägandet som skall ingå i det föreslagnasystemet finns redan inom det tillämpade systemet för förenkladakliehantering. Det är, fortsätter näringsulskottet, lagstiftarens sak att påsamma sätt som ange gränserna för hur den information som finnstillgänglig inom systemet får användas. I sammanhanget erinrar näringsulskottetom att det redan i princippropositionen uttalades att regeringen inte genomförslaget till elt kontobaserat aktiesystem syftade till någon förändringavseende olika möjligheter till insyn i värdepapperscentralens register.Beträffande de i motionen påtalade säkerhetsriskerna hänvisar näringsutskottetbl.a. lill att propositionen innehåller ett särskilt avsnitt rörande säkerhetsaspekternaoch till att näringsutskottet i sitt yttrande behandlar frågan närmare ianslutning till yrkanden i motionerna 1988/89:L20 (c) och 1988/89:L21 (fp).Sammanfattningsvis anser näringsutskottet att vad som anförs i motion1988/89:L22 inte ger skäl att, såsom motionärerna yrkar, avslåpropositionen om kontobaserat aktiesystem. kan för sin del helt ansluta sig till denbedömning som näringsutskottet gjort av de i motion 1988/89:L22 framfördasynpunkterna. Vad särskilt gäller motionärernas kritik mot att remissyttrandeninte inhämtats över lagförslagen vill utskottet erinra om att frågan omremissbehandling aktualiserades motionsvägen redan i samband med att riksdagentog ställning till princippropositionen. I sitt till näringsutskottet avgivnayttrande (se l988/89:LU2y) framhöll lagutskottet att det var angeläget attmyndigheter och organisationer som var berörda fick tillfålle att framföra sinaåsikter i lagstiftningsfrågorna. Enligt vad lagutskottet hade inhämtat var vidärendets fortsatta beredning inom avsikten att berördainstanser skulle bjudas in till en hearing för att de skulle ges möjlighet attavge synpunkter på departementets förslag i god lid före beslut omlagrådsremiss. En sådan handläggningsordning tillgodosåg, fortsattelagutskottet, syftet med det då aktuella motionsyrkandet. I den mån enremissomgång efter hearingen skulle visa sig erforderlig förutsattelagutskottet alt föranstaltade härom. Som framgår av propositionenhar också under beredningen av lagstiftningsärendet i justitiedeparlemeniet enhearing hållits med företrädare för ett stort antal berörda intressenter. Vidhearingen bereddes de närvarande tillfålle att även komma in med skriftligasynpunkter i lagstiftningsärendet. Med anledning därav ingavs därefteryttranden av bl.a. värdepapperscentralen. Utskottet avstyrker med del anförda bifall till motion1988/89:L22. Ställningstagandet innebär alt utskottet för sin del ställer sig bakom att 7 deerforderliga lagstiftningsåtgärderna nu genomförs. dennärmare inriktningen av de nya reglerna har såvitt känt några 1989/90:LU5 meraavgörande invändningar inte framförts mot den utformning som bestämmelsernagivils i propositionen. Även enligt utskottets bedömning är förslaget somhelhet väl ägnat att läggas till grund för lagstiftning. I det följande kommerutskottet därför att ta upp endast frågor som har anknytning lill motionernaeller som eljest tilldragit sig utskottets uppmärksamhet. Det kontobaserade systemets omfattning I 1 kap. 2 § och 9 kap. 1 § förslaget lill aktiekontolaganges vilka finansiella instrument som det nya systemet skall omfatta. Sålundauppräknas i 1 kap. 2 §, förutom aktier i avstämningsbolag, ett antal iaktiebolagslagen reglerade rättigheter som kan sägas vara i förstadiet tillfullt utbildade akiierätter, och i 9 kap. 1 § upptas ensidiga skuldförbindelseravsedda för allmän omsättning samt vissa lagreglera-de rättigheter som haranknytning till konvertibla skuldebrev eller till skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning. Gemensamt för de nu angivna värdepapperstyperna är att deär bärare av sådana rättigheter som har civilrättslig reglering i lag. Ipropositionen (s. 76) påpekar föredragande statsrådet att de civilrättsligaverkningar som är förbundna med innehavet av de nämnda värdepapperen i det nyasystemet i stället kommer att knytas till en konloregistrering. mening är det därför lämpligt att det kontobaserade systemet tillsvidare begränsas till den nu angivna typen av värdepapper. Dock bör densärskilda kategori av värdepapper som utgörs av depåbevis för utländska aktierfrån början ingå i systemet med hänsyn till dels alt depåbevisen har i huvudsaksamma rättsliga ställning som enligt aktiebolagslagen tillkommer aktiebrev ochdels alt depåbevisen hanteras av värdepapperscentralen. I bl.a. skrivelser från . och värdepapperscentralen har kritik riklats mot altomfattningen av de rättigheter som redan från början skall ingå i delkontobaserade systemet är alltför begränsad. I vart fall, har det hävdats,borde samtliga finansiella instrument som hanteras av värdepapperscentraleningå i systemet. Det skulle innebära att aktiekontolagen utsträcks till attomfatta även s.k. inköpsrätter och köpoptioner. Enligt utskottets mening ligger den i propositionenföreslagna lös ningen av frågan om vilka finansiella instrument som skall ingå i det nya systemet i linje med de av godkända principerna för ett kontobaserat värdepapperssystem. Utskottet finner därför inte anledning att nu förorda en utvidgning av aktiekontolagens tillämp ningsområde i förhållande lill regeringens förslag. Såsom uttalas i propositionen (s. 77) kan det däremot tänkas att aktiekontolagen längre fram bör utvidgas lill att omfatta ytterligare rättigheter. Så kan exempelvis vara fallet om en civilrättslig lagreglering genomförs beträf fande nya instrument på värdepappersmarknaden eller om den framti da utvecklingen eljest skulle ge vid handen att någon viss rättighet bör , omfattas av det kontobaserade systemet. Utskottet utgår från att rege- ringen noga följer utvecklingen på området och återkommer med 1989/90:LU5förslag lill de kompletteringar av lagstiftningen som kan visa sigerforderliga. Innehållet i kontoutdrag m.m. Som tidigare nämnts innebär förslaget i propositionen attde rättsverkningar som är förbundna med aktiebrev i ställetskall knytas till registrering på konto hos värdepapperscentralen och att detkontobaserade aktiesystem som härigenom uppkommer skall vara obligatoriskttillämpligt på alla avstämningsbolag. I konsekvens härmed stadgas i 1 kap. 3 §förslaget till aktiekontolag ett uttryckligt förbud mot att utfårda aktiebrevm.m. för sådana rättigheter som skall registreras enligt aktiekontolagen. Omett aktiebrev ändå utfårdas för en sådan rättighet gäller inte bestämmelserna iaktiebolagslagen för handlingen i fråga. Den som är registrerad på ett aktiekonto skall enligt 5kap. I § förslaget till aktiekontolag få underrättelse av värdepapperscentralenvarje gång en registreringsåtgärd som berör honom har verkställts genomanteckning på kontot. I början av skall han vidare få ett besked somanger vilka förändringar som har skett på kontot under föregående år. Dessutomhar han rätt att när som helst på begäran få besked om vad som finnsregistrerat på kontot. En underrättelse av här avsett slag har inte karaktär avvärdepapper utan utgör endast elt intyg om att viss registrering har ägt rum.Av propositionen (s. 109) framgår alt kontoutdraget dock kan få betydelse sombevismedel när det gäller att styrka rättighetshavarens rätt i förhållande lilltredje man. I motion 1988/89:L19 av m.fl. (m) anförs attmånga aktieägare under en övergångstid kommer att känna en viss osäkerhet infördet nya systemet och att de skulle uppleva någon form av bevis på sinäganderätt som en trygghet. Mot denna bakgrund anser motionärerna att 5 kap. 1§ förslaget till aktiekontolag bör ges en sådan utformning att det avkontobeskeden tydligt kommer att framgå att beskeden innehåller uppgifter omvärdepapper. I sitt i ärendet avgivna yttrande betonar näringsutskottetdet önskvärda i att kontobeskeden utformas så att de skapar största möjligaklarhet om berörda ägarförhållanden och av mottagarna uppmärksammas såsomviktiga dokument vilka lämpligen bevaras . Det kan enligtnäringsutskottet förutsättas att värdepapperscentralen tar hänsyn till dettaönskemål vid utformningen av beskeden och att bankinspektionen såsomtillsynsmyndighet ägnar uppmärksamhet åt att aktieägarnas intressen tillgodosesi här aktuellt avseende. Någon närmare reglering i lag av beskedens utformningfinner näringsutskottet mot denna bakgrund inte erforderlig. Om så motförmodan skulle visa sig nödvändigt, påpekar näringsutskottet, kommerregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att kunna meddelanärmare föreskrifter i ämnet med stöd av 1 kap. 5 § aktiekontolagen. Lagutskottetinstämmer I vad näringsutskottet sålunda anfört. manhanget vill lagutskottet framhålla att utskottet under ärendets beredninggenom värdepapperscenlralen fått del av exempel på hur 1989/90:LU5