bet · GD01KU2 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 14 motioner från denallmänna motionstiden som samtliga berör kyrkliga frågor. Motionerna rörstatkyrka-frågan, medlemskapsreglerna i , kyrkans valdag,biskopens ställning i kyrkomötet, kyrkofondens styrelse, fördelning avprästtjänster, kyrkoherdar för döva, vissa frågor rörande kyrkliga elektorsvaloch en öppnare kyrka. Med anledning av motioner rörande kyrkoherdar för dövaoch vissa elektorsval har utskottet föreslagit att vad utskottet anfört gesregeringen till känna. En motion om fördelning av prästtjänster föreslås blibesvarad. Övriga motioner avstyrks. Sju reservationer och två särskildayttranden har avgetts. 1988/89;K212 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom kyrkans skiljande från staten. 1988/89:K213 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts delsom tillsättande av den utredning kyrkomötet i skrivelse till regeringen begärt,dels om klargörande av villkoren från statens sida vid en relationsförändringmellan staten och . 1988/89;K222 av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nuär i fråga, 6. att uttalar att en kyrkans valdag bör införasi enlighet med vad som anförts i motionen, 1988/89:K226 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar att som sinmening uttala att nuvarande relationer mellan kyrka och stat skall bevaras, 2. att därest yrkande Iavslås beslutar uttala att inga grundläggande förändringar i de nuvaranderelationerna mellan kyrka och stat får vidtagas utan att frågan underställtsmedborgarna i en allmän folkomröstning. ] 1989/1980. 1989/90 KU2 1988/89;K235av och (båda fp) vari 1989/90;KU2 yrkas attriksdagen hos regeringen begär att initiativ tas syftande till att undanröjaden påtalade motsättningen mellan regeringsformens 2 kap. 2 § ochreligionsfrihetslagen. 1988/89;K238 av m.fl. (mp) vari yrkas, såvittnu är i fråga, 1. att beslutar att kollektivanslutningen tillstatskyrkan skall avvecklas. 1988/89:K602 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om redovisning av gällande lagstiftning för medlemskap itrossamfund. 1988/89;K621 av (vpk) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen i samarbete med centralstyrelseutreder hur kyrkans verksamhet kan vidgas i enlighet med vad som i motionenanförts. 1988/89:K624 av förste vice talman . (m) vari yrkas att antar följande förslag till lydelse av 4 §kyrkofondslagen; 4 § För kyrkofonden skall finnas en styrelse. Denna skallbestå av en ordförande och sex andra ledamöter. Tre av ledamöterna utses av regeringen. Ordföranden och tre av de övriga ledamöterna utses av kyrkomötet.Dessa ledamöter väljs för kyrkomötets valperiod efter valperiodensbörjan. Valet gäller till dess kyrkomötet förrättar nytt val under nästavalperiod. För styrelsens ledamöter skall det finnas lika mångaersättare. De utses på samma sätt som ledamöterna. 1988/89:K625 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar om sådan ändring att 6 kap. 8 § församlingslagen (1988:180) gesföljande lydelse: 8 § I fråga om valbarhet till elektor eller ersättare förelektor, verkan av att valbarheten upphör och rätt att avsäga sig uppdragettillämpas bestämmelserna i 2 kap. 5 § första och tredje styckena om ledamot ochsuppleant i kyrkofullmäktige. Den som är myndig för elektorsvalet ärdock valbar, 2. att riksdagenbeslutar om sådan ändring att 7 kap. 14 § första stycket församlingslagen(1988:180) ges följande lydelse: 14 § När kyrkorådet väljer en sådan avdelningsom avses i 17 §, ett organ bestående av ledamöter eller suppleanter i rådetför beredning av ärenden som rådet skall handlägga samt elektorer och derassuppleanter för val av stiftsfullmäktige, tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 23§ om proportionella val. 1988/89:K628 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om sådan ändring i prästanställningslagen att 6 § får följande lydelse: "kyrkoråd eller tillsättningsnämnd må besluta att ej tillsätta tjänst som kyrkoherde eller komminister och med eget yttrande överlämna till sättningsärendet till . må därvid tillsätta tjäns ten eller besluta att tjänsten skall kungöras ledig på nytt" samt att 21 § prästanställningslagen skall utgå. 1988/89:K630av m.fl. (m) vari yrkas att 1989/90:KU2 uttalar att biskoparna skall vara självskrivna ledamöter ikyrkomötet. 1988/89:K631 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjerangående fördelningen av prästtjänster. 1988/89:K635 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar om sådan ändring i församlingslagen att 1 kap. 8 § 2 fr.o.m. den Ijuli 1989 ges följande lydelse: 2. främjande av församlingsarbete blandfinskspråkiga, samer och teckenspråkiga, andlig vård vid sjukhus och andrastörre vårdinrättningar samt vid kriminalvårdsanstalter och militära förband ifredstid, 2. att riksdagenbeslutar om sådan ändring i övergångsbestämmelserna tillprästanställningslagen (1988:184) att punkt 7 övergångsbestämmelserna fr.o.m.den 1 juli 1989 ges följande lydelse; 7. Den som med fullmakt innehar enstatlig tjänst som kyrkoherde för döva eller enligt förordnande uppehåller enobesatt sådan tjänst skall utöva sin tjänst genom att fullgöra motsvarandearbetsuppgifter hos de stiftssamfållig-heter centralstyrelsebestämmer. Enligt motion K212 av m.fl. (vpk) bör fråganom kyrkans skiljande från staten tas upp . Förhållandenamellan kyrkan och staten på de ekonomiska och rättsliga områdena bör enligtmotionen regleras i enlighet med de förslag som lade fram i börjanav . Att man från sida varit tveksam till att skilja kyrkaoch stat torde enligt motionen bero på fruktan för att konservativa ochfundamentalistiska präster skall ta kommandot i kyrkan och styra in den på enkurs som de politiska partierna inte önskar. Enligt motionen kan en demokratiskoch öppen folkkyrkoutveckling bara bygga på och garanteras av medlemmarnasjälva. I motion K2I3 av m.fl. (fp) hävdas attvarje trossamfund bör stå fritt från staten. Kyrkomötet awisade ett enligtmotionärerna generöst förslag till uppgörelse om skiljande mellan stat ochkyrka. De därefter successiva reformerna har syftat till att öka frihet och allmänt förbättra dess möjligheter att fungera i samhället.Motionärerna erinrar om att kyrkomöte begärt en utredning om bl.a. denekonomiska situationen och de juridiska villkoren för en relationsförändring. lagt fram sina förslag bör nästa steg bli samtal mellan regeringenoch där regeringen klargör vilka statens villkor är för enrelationsförändring. Enligtmotion K226 av m.fl. (c) är det av stort värde 1989/90;KU2 att densvenska folkkyrkan kan bevaras och vidareutvecklas och att detta sker inomramen för den samverkan som finns mellan kyrka och stat. Ett brytande avdessa band skulle utsätta kyrkan för stora påfrestningar och allvarligt kunnaskada förutsättningarna för religiös verksamhet bland breda folkgrupper.Riksdagsbeslutet om kyrkans lokala organisation innebar att principen om dendubbla ansvarslinjen av prästerlig ämbetsförvalnting och folkligt förankradsjälvstyrelse slogs fast. Ett brytande av banden mellan kyrkan och staten ochett upphävande av lagstiftningen om församlingarna skulle i ett slag ta bortgarantin för den demokratiska uppbyggnaden och lekmännens möjlighet tillinflytande. En enkät som genomförtvisar enligt motionen att av de församlingar som besvarat enkäten stöderlinjen om ett bevarat samband med staten. I samband med behandling av en motion i statkyrka-fråganhösten lämnade utskottet bl.a. en redovisning av frågans tidigare behandlingi (KU 1986/87:5 s. 15). Utskottet anförde bl.a. följande: Utskottet har tidigare uttalat (KU 1982/83:2 och1985/86:4) att när erfarenheter vunnits av den nya kyrkomötesorganisationen bören noggrann utvärdering och analys av reformens tillämpning i praktiken kommatill stånd. Regeringen har beslutat om en sådan översyn, vilken skallgöras inom . I de riktlinjer för översynen som utfårdats harangivits att översynen inte skall syfta till grundläggande förändringar av dennya kyrkomötesorganisationen, vilken bör bestå i sina huvuddrag, bl.a. vadgäller ansvarsfördelningen mellan , regeringen och kyrkomötet.Resultatet av arbetet skall redovisas före utgången av . Som utskottet framhållit i tidigare sammanhang (KU1981/82:36 och KU 1985/86:4) innebär den reformering av kyrkomötet m.m. somvidtagits inte att frågan om de framtida relationerna mellan staten och kyrkanföregripits. Den översyn av den nya kyrkomötesorganisationen som skall företasbör emellertid, som utskottet senast under föregående framhållit (KU1985/86:4), avvaktas innan några nya åtgärder i statkyrka-frågan övervägs. Utskottet avstyrkte en partimotion (fp) varibegärdes att regeringen skulle ta initiativ till överläggningar mellan statenoch i syfte att ge kyrkan en gentemot staten fri ställning.Utskottet (KU 1987/88:4) hänvisade till den översyn som pågick avkyrkomötesorganisationen och ansåg att resultatet av denna borde awaktas innannågra nya åtgärder i statkyrka-frågan övervägdes. Vid svar på en interpellation avJan-Erik () (1988/89:99) om förhånandet mellan stat och kyrka m.m. erinrade statsrådet om att kyrkomötet avvisat ett förslag av den dåvarande folkpartiregeringen om ändrade relationer mellan stat och kyrka. Hon framhöll att den socialdemokra tiska regeringen intagit den ståndpunkten att ett nytt initiativ till en grundläggande förändring av relationerna närmast bör i Hon erinrade om att betydande reformer på det kyrkligaområdet har inneburit att alltmer av 1989/90:KU2 beslutsfattandetpå det kyrkliga området flyttats över till kyrkliga myndigheter och organ.Regeringens befattning med löpande förvaltningsärenden rörande svenska kyrkankommer att vara reducerat till ett minimum. Den av regeringen beslutade utvärderingen avkyrkomötesreformen har numera avslutats vilket skedde . Utvärderingenhar utförts inom , under ledning av statssekreteraren ochdärefter av expeditionschefen. Resultatet av utvärderingen redovisas i enrapport (Ds 1989:58) som i preliminär upplaga distribuerades till ledamöterna iårets kyrkomöte. Utvärderingen har omfattat en analys av kyrkomötesreformenstillämpning i praktiken men har inte syftat till några grundläggandeförändringar av den nya kyrkomötesorganisationen. De frågor som tagits uppavser bl.a. antalet ledamöter i kyrkomötet, biskoparnas ställning i kyrkomötetsamt lärofrågornas behandling. Rapporten kommer att remitteras till skilda organ inomsvenska kyrkan som då får tillfålle att yttra sig. Ärendet kommer därefter attberedas vidare inom . Det skall vidare erinras om att kyrkomöte begärtatt regeringen skulle tillsätta en expertutredning med inriktning på attnärmare klargöra ekonomiska och rättsliga förhållanden (mot.1988:2, 29 och 28, KL 5, Kskr. Direktiv till denna utredning meddelades den16 . Dessa innebär bl.a. uppdrag att redovisa ett fylligtunderlag för en bedömning av vilka ekonomiska och rättsliga betingelser kyrkanlever under och hur dessa låter anpassa sig till förändringar avrelationerna inom ramen för nuvarande samband mellan stat och kyrka ellerförändringar med mer långtgående innebörd. Härvid bör övervägas vilkaalternativa ekonomiska modeller som kan erbjuda sig för svenska kyrkan.Utgångspunkten skall vara den i lagen om uppställdamålsättningen att kyrkan genom sina församlingar skall upprätthålla en pådemokratisk grund uppbyggd riksomfattande verksamhet. Resultatet av dennyligen gjorda utvärderingen av kyrkomötesreformen bör också beaktas iarbetet. Jämförelser med andra folkkyrkor kan också enligt direktiven vara avvärde för att belysa frågan. Redovisningen bör avse de olika politiska resp.teologiska principer som utgör bakgrund till de alternativ som presenteras.Utredningen bör utgå från särskilda karaktär av öppen folkkyrkamed rikstäckande verksamhet och demokratiska arbetsformer. Arbetet bör varaavslutat före utgången av . 1* 1989/1980. Utskottet 1989/90; KU2 Utskottet har vid flera tillfållen behandlat motioner medsamma syfte som K212 och K213 i vilka föreslås att åtgärder vidtas för attgenomföra ett skiljande mellan stat och kyrka, (se KU1987/88:4). Utskottet hänvisade då till den av regeringen beslutadeutvärderingen av den nya kyrkomötesorganisationen som pågick och ansåg attresultatet av denna borde awaktas innan några åtgärder i statkyrka-frågankunde övervägas. Den redovisades i enrapport, som kommer att bli föremål för remissbehandling inom skilda organ inomsvenska kyrkan m.fl. Regeringen har med anledning av en begäranav kyrkomöte tillsatt en expertutredning med inriktning på kyrkansrättsliga och ekonomiska förhållanden. I utredningens uppdrag ingår bl.a. attredovisa ett fylligt underlag för en bedömning av vilka ekonomiska betingelserkyrkan lever under och hur dessa låter anpassa sig till förändringar avrelationerna inom ramen för nuvarande samband mellan stat och kyrka ellerförändringar av mer långtgående innebörd. Resultatet av den avslutadekyrkomötesöversynen skall också beaktas i detta nya utredningsarbete. Utskottet anser att resultatet av såvälkyrkomötesöversynen som den nya utredning om de rättsliga och ekonomiskaförhållanden som kyrkomötet påkallat måste awaktas innan några nya åtgärder istatkyrka-frågan bör övervägas. Utskottet avstyrker sålunda motionerna K212och K213. Utskottet finner på samma grunder inte skäl till annan bedömning avdet förslag till uttalande om oförändrade relationer på sätt förordas i motionK226 vilken också avstyrks. Enligt motion K235 av och (båda fp) står inte religionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i i överensstämmelse med reglerna i regeringsformen (RF) om demedborgerliga fri- och rättigheterna. Motionärerna framhåller att man därförhar tvingats införa en övergångsbestämmelse till RF enligt vilken reglerna ommedlemskap i skall gälla utan hinder av 2 kap. 2 § RF. Motionärernaanser att det är allvarligt att en lagkonflikt som lösts genomövergångsbestämmelser får bestå . I motionenerinras om det utredningsarbete inom sombedrivits i fråga om dop och kyrkotillhörighet. bör hosregeringen begära att initiativ tas i syfte att undanröja motsättningen mellanregeringsformens 2 kap. 2 § och religionsfrihetslagen. 1 motion K238 av m.fl. (mp) anförs att rättenatt vara aktiv och organisera sig i föreningar är en grundläggande rättighet i ett demokratiskt samhälle. Det borde enligt motionären vara en lika självklar rättighet att slippa vara medlem i föreningar som man inte 6 Det skall inte krävas en aktiv handling från den enskildessida för detta. Religionsfriheten borde självfallet innebära att 1989/90:KU2 speciellasamfund inte favoriseras av staten. Enligt motionen måste kollektivanslutningentill statskyrkan avvecklas. 1 motion K602 av och (bådac) anförs att ett av de utmärkande dragen hos de trossamfund som har folkkyrkokaraktärär att medlemskap i samfundet bygger på familjetillhörighet. Medlemskapet ärsåledes inte grundat på individuell bekännelse till samfundets tro. Exempel påsådana samfund som verkar i vårt land är grekisk-ortodoxa kyrkans församlingar,den romersk-katolska kyrkan och . Enligt motionärerna har detfrån olika håll framförts tolkningar av regeringsforms bestämmelser omreligionsfrihet och tillhörighet till trossamfund, som innebär att dennuvarande regeringsformen inte ger utrymme för folkkyrkligt organiseradetrossamfund. Motionärerna anser att förhållandena på denna punkt måsteklarläggas. Gällande bestämmelser om medlemskap i finnsi religionsfrihetslagen (1951:680), vilka i korthet innebär att endast svenskamedborgare eller i riket bosatt utlänning får vara medlem i svenska kyrkan.Barn i äktenskap inträder vid födseln i om någon av föräldrarnatillhör kyrkan. Detsamma gäller barn utom äktenskap om modern tillhör kyrkan.Tillhör fadern men inte modern kyrkan antecknas barnet såsom icke tillhörandekyrkan. Gifter sig föräldrarna med varandra innan barnet fyllt kommerbarnet, till följd av faderns kyrkotillhörighet, att antecknas som tillhörandekyrkan. Om barn, vars föräldrar inte är gifta, döps påverkas inte barnetskyrkotillhörighet i det fall att endast fadern tillhör kyrkan. För att barnet isamband med dopet skall komma att tillhöra kyrkan krävs en särskild ansökan ominträde. Detsamma gäller i princip adopterade barn, som inte i samband medfödelsen kommit att antecknas såsom tillhörande . Allmänt gälleratt den som förvärvar svenskt medborgarskap upptas i kyrkan utan särskildansökan om vederbörande är evangelisk-luthersk trosbekännare och ej anmält atthan inte önskar inträda i . har i sinverksamhetsberättelse (CsSkr 1989:2) till kyrkomötet lämnat en redovisningbeträflande det utredningsarbete som genomförts om dop och kyrkotillhörighetmed anledning av beslut vid kyrkomöte. Två alternativa lösningar harredovisats. Enligt den ena skulle kyrkotillhörigheten bestämmas efter nugällande principer med det tillägget att för valbarhet till kyrkligförtroendepost, liksom för anställning i församlingsvårdande tjänst liksomvissa andra tjänster inom kyrkan, förutsätts delaktighet i kyrkans sakramentalaliv, dokumenterad genom dop. Det andra alternativet utgår från de faktiskaförändringar som skett i relationen mellan folk och kyrka och som talar försådana förändrade regler att dopet blirgrund för kyrkotillhörigheten, dock att omyndiga barn med I989/90:KU2 avseendepå kyrkotillhörigheten följer sina föräldrar. Enligt detta alternativ kanalltså ingen myndig odöpt person tillhöra kyrkan. Centralstyrelsen har inte tagit ställning tillutredningens förslag. Inom kyrkan kommer man med ledning av den fortsattadebatten att bearbeta dessa frågor. Det skall i sammanhanget erinras om attfrågan om dop och kyrkotillhörighet behandlades ingående vid kyrkomötetskyrkopolitiska debatt . Utskottet har vid flera tillfållenbehandlat motioner med samma innebörd som de nu aktuella motionerna (seI988/89:KU4). Utskottet har därvid bekräftat den i motion K235 påtalademotsättningen, varvid hänvisats till uttalanden av såväl regeringen somriksdagen vid behandlingen av grundlagsbeslut (prop. 1975/76:209, s.117, KU 1975/76:56, s. 30 f.) Utskottet har emellertid, bl.a. mot bakgrund avden inom pågående utredningen om kyrkotillhörighet och dop, inteansett skäl föreligga att överväga ett slopande av den övergångsbestämmelse iRF enligt vilken reglerna om medlemskap i skall gälla utanhinder av 2 kap. 2 § RF. Utskottet har inte heller ansett att bör tanågot initiativ i medlemskapsfrågan utan ansett att man borde avvaktaresultatet av utredningsarbetet samt kyrkomötets ställningstagande medanledning härav. Som framgår av den ovan lämnade redovisningen har den inomkyrkligautredningen slutfört sitt uppdrag rörande dopet ochkyrkotillhörigheten. Två alternativa förslag till lösningar har presenteratsoch frågan är föremål för debatt inom . bereder nu ärendet. Utskottet anser, under hänvisning till vad som redovisatsom det pågående beredningsarbetet, att inte bör föregripa kyrkomötetskommande ställningstagande. Utskottet avstyrker därför motionerna K235, K238och K602. I motion K222 av m.fl. (m) föreslås attriksdagen uttalar att en annan kyrkans valdag bör införas. Genom de kyrkligavalens förläggning till oktober som de allmänna valen har enligtmotionärerna sämsta tänkbara förutsättningar för en kyrklig valdebatt skapats.Valdeltagandet är som regel mycket lågt. Enligt motionen bör alla kyrkliga valsamlas till en ny valdag, lämpligen i oktober året före kommunfullmäktigvalen.Kyrkofullmäktiges valperiod bör vara lika lång som kommunfullmäktiges. Bakgrund 1989/90;KU2 (Ju 1984:05) hade enligt sinadirektiv att utreda frågor rörande de kyrkliga valen. Kommittén förordade isitt betänkande Folkstyrelsens villkor (SOU 1987:6) att kyrkofu 11 mäktigvalenskulle förrättas året före övriga allmänna val. Kommittén bedömde att dekyrkokommunala frågorna skulle kunna uppmärksammas mer och att valdeltagandetskulle öka. Två ledamöter (c och fp) reserverade sig och förordade attkyrkofullmäktigvalen vid skilda valdagar för riks-och kommunalval skulleförrättas tillsammans med kommunfullmäktigvalen. I den proposition som byggde på folkstyrelsekommitténsbetänkande (prop. 1987/88:22) lades under hänvisning till bristande politiskenighet inte fram något förslag till ändring av tidpunkten för kyrkofullmäktigvalen. Frågan om ändring av tidpunkten för de kyrkokommunalavalen har som framgått behandlats av folkstyrelsekommittén. Kommittén blev inteenig i frågan. Utskottet vill erinra om att ändringar i valsystemet enligt hävdinte brukar göras utan bred politisk enighet. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion K222 såvitt nu är i fråga. Biskopens ställning i kyrkomötet I motion K630 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen uttalar att biskoparna skall vara självskrivna ledamöter avkyrkomötet. Motionärerna erinrar om att den har en utprägladepiskopal struktur. Biskopen är enligt nu gällande stiftsorganisationsjälvskriven ordförande i såväl som stiftsstyrelsen. Det bordeenligt motionärerna vara självklart att biskopen skall vara självskrivenledamot i kyrkomötet. Genom kyrkomötesreform, vilken trädde i kraft den1 , avskaffades biskoparnas självskrivna ställning som ledamöterav kyrkomötet. Biskoparna skulle emellertid ha närvaroplikt och yttranderätt ikyrkomötet men skulle få delta i besluten endast om de var valda tillledamöter. Frågan om biskoparnas ställning i kyrkomötet diskuteradesi propo sitionen om ett reformerat kyrkomöte (prop. 1981/82:192). Föredrag ande statsrådet underströk att biskoparna har en särställning i genom sitt ansvar för frågor som hänger samman med kyrkans lära. Han var dock inte beredd att bryta den grundläggande principen att endast fritt valda ledamöter skall ingå i ett organ av kyrkomötets 9 karaktär.För beredningen av lärofrågor inrättades med anledning av attbiskoparna ej längre skulle vara självskrivna ledamöter ett särskilt 1989/90:KU2 organ läronämnden bestående av biskoparna i stiften samt åtta av kyrkomötet förvarje valperiod valda ledamöter. Nämnden yttrar sig till kyrkomötets utskott ifrågor som rör lära m.m. (KU 1982/83:2)tillstyrkte förslaget till reftjrme-rat kyrkomöte i enlighet med propositionensförslag och framhöll därvid att när erfarenheter vunnits av den nyakyrkomötesorganisationen borde en noggrann utvärdering och analys av reformenstillämpning i praktiken komma till stånd. Utskottet erinrade i sammanhanget omatt kyrkomöte beslutat att hos regeringen göra framställning omåterförande av den gamla ordningen med biskoparna som självskrivna ledamöter ikyrkomötet. Frågan om biskoparnas ställning har därefter behandlats iriksdagen med anledning av motioner, . Utskottet avstyrkte då(KU 1987/88:4) en motion vari begärts förslag till sådan lagändring attbiskoparna blir självskrivna ledamöter i kyrkomötet. Utskottet hänvisade tillpågående utvärdering av kyrkomötesreform. Som tidigare framgått har den av regeringen år 1986beslutade utvärderingen av kyrkomötesreform avslutats. 1 översynen harockså ingått frågan om biskoparnas ställning i kyrkomötet. Härvidlag förordasatt biskoparna blir självskrivna ledamöter. I sammanhanget skall nämnas att detockså förordas att antalet kyrkomötesledamöter sänks från 251 till 151.Frågorna remissbehandlas . Frågan om biskopens ställning i kyrkomötet har somframgått behandlats av utskottet med anledning av motioner vid ett flertaltillfållen (KU 1987/88:4). Utskottet avstyrkte då ettmotionsyrkande av samma innebörd som det nu aktuella under hänvisning till attresultatet av den pågående översynen av kyrkomötesreform bordeavvaktas. Som framgått har översynen, som utförts inom ,avslutats genom en särskild rapport i vilken skilda tänkbaraförändringar övervägts. Bl.a. förordas att biskoparna åter blir självskrivna ledamöteri kyrkomötet. Utredningsrapporten kommer att remitteras till skilda organinom . Utskottet anser att resultatet av översynen i sin helhetbör avvaktas innan ställningstagande sker i sakfrågan. Under hänvisning härtillavstyrks motion K630. I motion K624 av förste vice talman . (m) föreslås att kyrkofondslagen ändras så att kyrkomötet får utse majorite ten av kyrkofondens styrelse.