bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — I motionen beskrivs närmare vad som avses härmed. Näringsutskottetmenar att det i första hand bör ankomma på regionala och lokala organ ochsammanslutningar att överväga projekt av den art som motionären avser. För ettbeslut av om stöd till framtidsverkstäder finns det inte underlag.Motionen avstyrks sålunda av näringsutskottet. Enrad av de motionsyrkanden som har väckts med anledning av den regionalpolitiska propositionen gäller uttalanden eller åtgärder av Avgenerell räckvidd är yrkanden i motionerna 1989/90;A118 (c) och 1989/90:A107 (vpk) om uttalanden rörande sambandet mellanförnyelsen av energisystemet och regional utveck- 433 ling resp. rörandemiljöpolitiska och regionala hänsyn i den statliga 30 1989/90. energipolitikenliksom ett yrkande i den sistnämnda motionen enligt 1989/90:AU13 vilketregeringen skall anmodas att låta upprätta nationella och regjo- Bilaga8 nala energiplaner. Detsamma gäller ett yrkande i motion 1989/90;A111 (c)enligt vilket skulle uttala sig om naturgasintroduktionens betydelseför biobränslemarknadens utveckling liksom i allmänhet för den regionalautvecklingen. En del yrkanden på energipolitikens område framställs med hänvisning till förhållanden i särskilda regioner; yrkandena avser delvisprincipfrågor, delvis konkreta åtgärder. Stöd till projekt med havet somenergikälla borde enligt motion 1989/90;A93 (c) vara ett inslag i en samordnadskärgårdspolitik. Energibehovet hos den elintensiva industrin framhävs i motion1989/90:A92 (fp), som rör den regionala utvecklingen i , ochmotion 1989/90:A69 (fp), som avser . I båda fallen betonasatt denna industri är särskilt inriktad på export. Försök med bioenergiteknik iNorrbottens län efterlyses i motion 1989/90:A110 (vpk). Ett stort antal motionsyrkanden om energipolitiken harväckts under allmänna motionstiden och hänvisats till näringsutskottet. Utskottethar emellertid beslutat föreslå att behandlingen av yrkanden somgäller energipolitikens inriktning skall uppskjutas till /91, såatt de kan tas upp i anslutning till den proposition om den framtidaenergipolitiken som regeringen avser att avlämna till hösten 1990.Energipolitiska frågor som behandlas i vår är sådana som har samband medstatsbudgeten eller aktualiseras genom forskningspropositionen. Inom utskottetiiar , kommunisternas och de grönasföreträdare reserverat sig mot utskottets nu nämnda beslut. Regeringen understryker i den regionålpolitiskapropositionen (s. 118 f.) att energisystemets utformning och prissättningen avolika energislag har stor betydelse för den regionala utvecklingen. Denelintensiva industrin är, anförs det i detta sammanhang, en viktig del avnäringslivet i regionalpolitiskt prioriterade regioner och bör gesrimliga konkurrensvillkor även när den allmänna prisnivån för elkraftenstiger. Förslag om fortsatt omställning av energisystemet bör, heter det,beakta regionalpolitiska aspekter. Bland energipolitiska insatser avregionalpolitisk betydelse nämns sådana som avser produktion av inhemskabränslen. i de synpunkter ipropositionen som har refererats. Självfallet ha' energiförsörjningen storregionalpolitisk betydelse. Av delta konstaterande följer attregionalpolitiska aspekter måste tillmätas vikt vid ut'ormningen av denlångsiktiga energipolitiken. räknar med att förslag av dentyp som har redovisats kommer att aktualiseras när energifrågorna undernästa får en samlad behandling. För dagen finns det, menar näringsutskottet,inte erforderligt underlag för sådana ställningstaganden av som denyss uppräknade motionerna syftar till. A .-11 e- o f 1989/90:AU13 Åtgärdertill forman for bj, g Under en följd av år har motioner väckts om att vinstmedel ofta betecknade som övervinster från vattenkraftsproduktionen i Norrlandskulle i viss utsträckning återföras till de regioner eller kommuner där dennaproduktion sker. För att detta skulle möjliggöras skulle en avgift avexempelvis per kWh elenergi från vattenkraftverk tas ut; avgiftsmedlenskulle sedan fördelas genom regeringens försorg. När motionsyrkanden av dennainnebörd senast behandlades av , , avslogs de efter att haavstyrkts av näringsutskottet (1988/89:NU25) med hänvisning till att frågan omett sådant system var under utredning hos regionalpolitiska kommittén.Motionsyrkandena följdes upp i tre reservationer (c; vpk; mp). Såsom nu redovisas i propositionen (s. 118) harregionalpolitiska kommittén föreslagit att vattenkraftsregionerna skall få delav vattenkraftens övervinster vid en kommande höjning av elpriserna. Under entioårsperiod skulle ca 600 milj. kr. utbetalas från ett särskiltanslag. Finansieringen skulle ske genom en höjning av skatten på elenergi frånäldre vattenkraftverk med per kWh. Regeringen framlägger emellertid intenågot förslag av denna eller motsvarande innebörd. Det erinras i propositionen(s. 122) om att en särskild utredare har tillkallats med uppgift att utredafrågan om kraftföretagens vinster och att det i utredningsdirektiven (dir.1989:63) för denne sägs att han bör utforma sina förslag med hänsyn tagen tillatt "vinster från äldre vattenkraft" skall kunna återföras till deregioner där de genereras. Syftet med en sådan återföring skulle vara attfinansiera olika samhällsinsatser som kan bidra till den regionala utvecklingeni vattenkraftsregionerna. I motion 1989/90;A118 (c) hävdas att en avgift av det slagoch med det syfte som anges i direktiven bör kunna tas ut omgående och utanytterligare utredning. Motionärerna vill att nu skall begära förslagfrån regeringen om ett sådant system som skisserats. Det skulle ankomma pålänsstyrelserna att fördela medlen på kommunerna med beaktande av utbyggda vattenkraftstillgångaroch behov av regionalpolitiskt stöd inom en viss kommun. Små vattenkraftverkmed en effekt understigande 1 500 kW skulle undantas från avgiftsskyldigheten.Önskemål i samma riktning uttalas i motionerna 1989/90:A81 (c) och 1989/90;A106(mp). I den förra åberopas förslag som har förts fram vid s.k.landsbygdsriksdagar. Ett av de;5sa, som motionärerna vill få förverkligat, äratt det av regionalpolitiska kommittén angivna avgiftssystemet skallgenomföras. I den senare motionen påyrkas att hos regeringen skallbegära förslag till en lag om återföring av skatt från äldre vattenkraftverktill vattenkraftsregionerna. Två motioner med ungefår samma innebörd som de nu nämndahar väckts under allmänna motionstiden. Det är motionerna 1989/90:N348 (s) och 1989/90;N439 (c). 1 den förra föreslås ett uttalande av 435 tillregeringen om återföring av vattenkraftverkens övervinster till de regioner där vattenkraftenproduceras. Av inflytande medel, för Norr- 1989/90:AU13 lands del beräknade till550 å 600 milj. kr. , skulle under en Bilaga 8 tioårsperiod minst300 milj. kr. I den senare motionen begärs ett beslut omatt fr.o.m. per producerad kWh elenergi från vattenkraftverkett halvt öre skall återföras till de vattenkraftsproducerande kommunerna ochett halvt öre till de län som dessa kommuner ingår i. För att möjliggöra ensamlad behandling av de olika motionsyrkandena på detta område överlämnarnäringsutskottet till arbetsmarknadsutskottet under förutsättning av dessmedgivande de båda motioner som har nämnts. Eftersomfrågan om återförande av vinstmedel från äldre vattenkraftverk till deregioner där vattenkraften har genererats såsom nämnts är föremål för utredninganser näringsutskottet att det inte finns anledning till något initiativ pådetta område från sida. De aktuella motionsyrkandena avstyrks alltsåav näringsutskottet. Isamarbete mellan staten företrädd av STU och olika industribranscherupprätthålls ett antal kollektivforskningsinstitut vilka, såsom framhålls ipropositionen (s. 139), utgör viktiga länkar mellan högskoleforskning ochutvecklingsarbete inom industrin. I propositionen uttalas att forsknings- ochutvecklingsarbete med nära koppling till näringslivet i prioriterade regionerbör utvecklas och förstärkas och att detta bör ske genom att befintligaorganisationer förstärks och former för att sprida teknik och kompetensutvecklas. En tendens har, framhålls det, varit att denkollektiva forskningens branschinriktning har blivit mindre uttalad och att istället flera teknikinriktade institut har tillkommit. Vissa uppgifter omkostnaderna för och finansieringen av kollektivforskningsinstituten lämnas idetta sammanhang. I propositionen uttalas att några av de förslag om nykollektiv forskningsverksamhet som har framlagts av regionalpolitiskautredningen bör prövas, däribland ett som gäller forskning inom det trätekniskaområdet. Regionalpolitiska medel avses kunna bli utnyttjade för utbyggnad avverksamheten. Bildande av filialer till några av de befintliga kollektivaforskningsinstituten är en möjlighet som diskuteras. Endast några få av destörre instituten anses dock kunna bli aktuella i dettasammanhang. Även en nyetablering av forskningsinstitut bedöms kunna komma ifråga. Föredragande statsrådet förklarar att han inte nu är beredd att taställning till frågan om eventuella omlokaliseringar av befintliga institut. Statensandel av kostnaderna för avtalsbunden kollektiv forskning, i princip , redovisas under STU;s program Ny teknik. Frågan om resurser för STU hör till dem som tas upp i proposition 1989/90:90 om forskning, vilken i här aktuell del kommer att behandlas av näringsutskottet i betänkandet 1989/90; NU40. Tremotionsyrkanden finns att uppmärksamma i anslutning till den /90:AU13 regionalpolitiska propositionens avsnitt om de kollektivaforskningsin- Bilaga 8 stituten. Imotion 1989/90:A111 (c) föreslås att skall göra ett uttalande tillregeringen om dessa instituts verksamhet och lokalisering. Uttalandet skullegå ut på att det bör tillsättas en utredning med uppgift att lägga fram förslagom och lämna underlag för förhandlingar mellan staten och de privata stiftarnai syfte att verksamhet motsvarande minst statens andel av institutenstotalbudget skall förläggas till orter med mindre högskolor eller orter därsamlokalisering med det regionala näringslivet kan anses utvecklande ochgivande. Fleraav de kollektiva forskningsinstituten är förlagda annorstädes än i Stockholm.Några finns i , men också andra förläggningsorter förekommer. , , lokaliserad till . Ettyrkande som syftar till omlokalisering av ett speciellt forskningsinstitutframställs i motion 1989/90;A69 (fp), där intresset är inriktat påVästernorrlands län. Ett föreslaget uttalande om utbildningens och forskningensbetydelse för länets utveckling skulle bl.a. gå ut på att möjligheterna tillutlokalisering från till av kollektiv forskning iförsta hand inom pappersindustrin skall prövas. Näringsutskottetanser att möjligheterna att ytterligare kollektiv forskning skall kunnalokaliseras till andra orter än där sådan forskning nu förekommer bör beaktas.En utredningsverksamhet som i realiteten skulle syfta till en kostnadskrävandeomlokalisering av befintliga forskningsinstitut kan näringsutskottet inteförorda. De nu aktuella yrkandena i motionerna 1989/90;A 111 (c) och1989/90:A69 (fp) avstyrks sålunda. Riksdagenbör, heter det i motion 1989/90;A103, avvisa regeringens fientliga linje motKalmar län. Ett uttryck för en positiv inställning till länet från riksdagenssida skulle vara en hemställan hos regeringen att den skall vidta åtgärder förlokalisering till län av forskningsinstitut inom sektorerna träindustri med inriktning särskilt på trämöbler , turism och vattenbruk.Näringsutskottet vill framhålla att det måste få ankomma på intressenterna inomvederbörande bransch och behörig myndighet på den statliga sidan STU såvittgäller forskning med industriell inriktning att pröva propåer om nyakollektiva forskningsinstitut. har, finner utskottet, inte underlagför ett sådant beslut som det nu berörda motionsyrkandet går ut på. Itakt med utvecklingen i hamnar mer i , anförsdet i motion 1989/90;A107 (vpk). utnyttjas, sägermotionärerna. De vill att regeringen skall anmodas låta utreda samt komma medförslag om hur sydöstra skall få del 437 av den väntade expansionen i kontakterna med . gäller, menar de, bl.a. handel och energisamverkan, t.ex. på bio- 1989/90:AU13 bränsleområdet.Ett handelskontor för Östersjöhandel borde placeras i Bilaga 8 . finner det inte osannolikt att denpågående utvecklingen i , bl.a. i de baltiska länderna, kan öppnamöjligheter för nya aktiviteter som också får regionalpolitisk betydelse iSverige på det sätt som motionärerna tänker sig. vill utskottetframhålla att andra aspekter än regionalpolitiska måste vara bestämmande förutformningen av kontakterna med och av nya institutioner som möjligenkan bli aktuella i detta sammanhang. anser inte att det nufinns sakunderlag för en sådan framställning till regeringen som det nämndamotionsyrkandet syftar till. Två motionsyrkanden gäller stöd för utveckling avkooperativ verksamhet. De kan relateras till det avsnitt i propositionen (s.174) som behandlar regionalpolitiska aspekter på den kooperativa företagsformen.Bl.a. berörs där förekomsten av lokala och regionala utvecklingscentra påvissa håll i landet. Enligt det ena yrkandet, i motion 1989/90:A160 (s), skulleriksdagen göra ett uttalande till regeringen om behovet av garanterade resurserunder för dessa centra. Det andra yrkandet, i motion1989/90:A106 (mp), går ut på ett motsvarande uttalande av mera allmän innebörd,nämligen att den kooperativa företagsformen bör särskilt uppmärksammas vidfördelning av lokaliseringsstöd och glesbygdsstöd. kommer att behandla flera motionerrörande kooperativ verksamhet i sitt betänkande 1989/90;NU30 om näringspolitiken.I det sammanhanget får utskottet tillfålle att närmare diskuteraförutsättningarna för sådan verksamhet. Det bör redan nu påpekas att regeringennyligen har fattat beslut om tre olika utredningar inom det kooperativaområdet. Det rör sig om en expertgrupp med uppgift att undersöka om denkooperativa företagsformen missgynnas, en enmansutredning med uppgift attanalysera den kooperativa företagsformens utvecklingsmöjligheter på olikaområden och en grupp inom med uppgift att utreda hur stödettill kooperativa utvecklingscentra skall se ut . Den sistnämndautredningen skall alltså ägnas just åt de organ som motion 1989/90;A60 (s)handlar om. finner inte anledning att föreslå någon åtgärd medanledning av de båda här aktuella motionsyrkandena. bör emellertid fåsta regeringens uppmärksamhetpå det angelägna i att verksamheten vid de kooperativa utvecklingscentratryggas under /91 i avvaktan på resultat av det sist angivnautredningsarbetet. T . ,r.............. ......................................................................... 1989/90: AU 13 Ett yrkande i motion 1989/90;A118 (c) går ut på attriksdagen hos regeringen skall hemställa att regionalpolitiska utredningen fåri uppdrag att utreda omfattning och inriktning av kapitalströmmarna frånavfolkningsbygder till expansionsområden. Utsatta regioner dräneras nu påekonomiska resurser, hävdar motionärerna och nämner löntagarfonderna som ettexempel på detta. Bankväsendet och andra finansieringinstitut måste ta ettregionalt ansvar för att minska koncentrationen till expansionsorterna, anförde. Det begärda utredningsarbetet borde också ta sikte på formerna för hurbanker och andra finansieringsinstitut skall medverka i uppbyggnad av enkapitalmarknad som gynnar utveckling mot regional balans. har två gånger tidigare behandlatlikartade motionsyrkanden. Dessa har avstyrkts av utskottet och avslagits avriksdagen. Senaste gången var (1988/89;NU24); två reservationer avgavsdå (c; mp). Utskottet anförde att en närmare belysning av frågan om hur olikaregioner påverkas av kapitalströmmarnas inriktning kunde vara av betydandeintresse. Det var emellertid inte lämpligt att regionalpolitiska utredningen skullefå ett ytterligare uppdrag i slutskedet av sitt arbete. Utskottet betecitnadedet som naturligt att ämnet uppmärksammades av den ekonomiska forskningen.Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) nämndes som ett organsom skulle kunna ta upp ämnet. vill nu påpeka, att regionalpolitiskautredningen, som enligt motionen skulle få det tilltänkta uppdraget, haravslutat sin verksamhet. upprepar i övrigt sitt uttalande frånförra året. Motionsyrkandet avstyrks sålunda. Närvarande: (). (fp), RuneJonsson (s), (), (), (),(), Bo Finnkvist (s), Reynoidh Furustrand (s), GunnarHökmark (m), (), (vpk), (), KarinFalkmer (m), (), () och (). ., , . 1989/90: AU 13 HädarCars (fp), (), (), () och CarlFredrik () anser att den del av yttrandet under rubriken lokalisering som börjar med "vill"och slutar med "statens energiverk" bort ha följande lydelse: Såsomhar framhållits från moderata samlingspartiets och sida närSIND;s verksamhet och resursbehov har övervägts inom (se 1989/90;NU22res. 1, s. 44), är det i huvudsak behovet av en central myndighet förregionalpolitiska insatser som kan motivera att SIND bibehålls. Någon myndighetför planering av den framtida industristrukturen behövs inte, och denverksamhet inom SIND som syftar till att utveckla de svenska företagenstekniska kompetens borde snarare höra hemma hos styrelsen för tekniskutveckling (STU). Det förhållandet att SlND:s verksamhet i sin helhet borde sesöver talar ytterligare mot ett sådant utlokaliseringsbeslut sommotionärerna påyrkar. () och () anser att den del av yttrandet underrubriken lokalisering som börjar med"konstaterar" och slutar med "ställningtill" bort ha följande lydelse; Demotiv för att SIND bör förläggas till som anförs i motion1989/90;A118 (c) är enligt näringsutskottets uppfattning tungt vägande. En sådanutlokalisering skulle få stor regionalpolitisk betydelse både direkt, genom desysselsättningstillfållen som skulle tillkomma i inland, ochindirekt, genom den förbättrade kontakt med glesbygdsproblem som myndighetenskulle få. anser att det finns erforderligt underlag för ettprincipbeslut av om att SIND skall omlokaliseras till Östersund.Utskottet tillstyrker följaktligen motionsyrkandet om att regeringen skallanmodas lägga fram förslag om en sådan förflyttning. Åtgärder för att främja kvinnors företagande (), () och () anser att dendel av yttrandet under rubriken för att främja kvinnors företagande som börjar med "hänvisar" och slutar med"näringsutskottet uteslutet" bort ha följande lydelse: Näringsutskottetfinner det nämnda förslaget i motion 1989/90;A118 (c) välmotiverat och anseratt regeringen bör anmodas att vidta åtgärder för dess förverkligande. Därmedskulle även det berörda yrkandet i motion 1989/90:A103 (c) bli tillgodosett. (), () och () anser att dendel av yttrandet under rubriken som börjar med"kommer" och slutar med "avnäringsutskottet" bort ha följande lydelse: Riksdagensställningstaganden på småföretagspolitikens område får inte inskränkas till attgälla blott olika konkreta åtgärder. Det är enligt näringsutskottets meningangeläget att i första hand på ett mera övergripande sätt, genom ettallmänt uttalande som det i motion 1989/90:A118 (c) föreslagna, markerar viktenav att regeringen beaktar småföretagens betydelse för den regionalautvecklingen. tillstyrker alltså det nu berörda yrkandet idenna motion. () och () anser att den del av yttrandet underrubriken som börjar med "har" ochslutar med "motion 1989/90:A118 (c)" bort ha följande lydelse; Detär emellertid viktigt att detta också kommer till klart uttryck vid riksdagensställningstagande till den regionålpolitiska propositionen. Näringsutskottetförordar därför att därvid gör ett särskilt uttalande till regeringenpå grundval av det nu aktuella delyrkandet i motion 1989/90;A118 (c). RolfL (vpk) anser att den del av yttrandet under rubriken som börjar med "menar" och slutar med "avnäringsutskottet" bort ha följande lydelse; Näringsutskottetfinner att framtidsverkstäder av det slag som förespråkas i motion 1989/90:62(vpk) bör kunna vara ett värdefullt medel att främja teknisk utveckling påolika håll i landet. Ett särskilt statsanslag av angiven storlek, 5 milj.Itr., ter sig väl motiverat. Motionen tillstyrks sålunda av näringsutskottet. (), (vpk), () och Sven-OlofPetersson (c) anser att den del av yttrandet under rubriken iallmänhet som börjar med "kan" och slutar med"syftar till" bort ha följande lydelse; Motbakgrund av de refererade motionsyrkandena framgår det ännu klarare än tidigare att näringsutskottets beslut rörande uppskov med behandlingen av frågor om. den långsiktiga energipolitiken är olyckligt. Det hade varit önskvärt att energipolitiskt inriktade motions yrkanden som har föranletts av den regionalpolitiska propositionen och som på ett naturligt sätt anknyter till det energipolitiska avsnittet i denna hade kunnat relateras till den mångfald uppslag och önske- '*' mål på samma område somhar framförts i tidigare, till näringsutskot- 1989/90:AU13 tet hänvisademotioner. I nuvarande läge får näringsutskottet inskrän- Bilaga 8 ka sig tillatt i anslutning till de refererade motionerna rekommendera ett mera allmäntuttalande av om att arbetet på en omställning av energipolitikenmåste präglas av en regionalpolitisk grundsyn. Av central betydelse isammanhanget är, vill näringsutskottet framhålla, att åtgärder som främjarutnyrttjande av bioenergi vidtas möjligt. Åtgärdertill förman för vattenkraftsproducerande regioner (), (vpk), () och Sven-OlofPetersson (c) anser att den del av yttrandet under rubriken tillförmån för vattenkraftsproducerande regioner som börjar med "Eftersomfrågan" och slutar med "av näringsutskottet" bort ha följandelydelse: Näringsutskottetanser det angeläget att den diskuterade frågan om återföring avvinstmedel från vattenkraftsproduktionen till de regioner där produktionen ägerrum nu löses utan dröjsmål. Något behov av ytterligare utredning finns inte,utan regeringen bör med det snaraste kunna lägga fram ett förslag i dettahänseende. Den modell som skisseras i motion 1989/90:N439 (c) bör kunna kommatill användning. Det innebär att av medel per producerad kWh somuttas från vattenkraftsproducenterna hälften tillförs de vattenkraftsproducerandekommunerna och hälften de län där dessa ingår. är emellertidinte berett att nu på sätt som föreslås i den aktuella motionen preciseratidpunkten då utbetalningarna bör inledas. Utskottet föreslår att riksdagengenom ett uttalande till regeringen ansluter sig till vad utskottet här haranfört. Samtliga de i detta avsnitt nämnda motionerna skulle därigenomtillgodoses i det väsentliga- (), () och () anser att dendel av yttrandet under rubriken som börjar med"anser" och slutar med "avstyrks sålunda"bort ha följande lydelse: Näringsutskottetfinner det angeläget att möjligheterna till en större spridning till olikaorter av resurserna för kollektiv forskning prövas snabbt och i positiv anda.Den passiva inställning som industriministern ger uttryck för när det gälleromlokalisering av befintliga forskningsinstitut kan inte godtas.Näringsutskottet stöder sålunda det nu aktuella yrkandet i motion 1989/90:A111(c) om en utredning rörande de kollektiva forskningsinstitutens verksamhet ochlokalisering. Om detta yrkande bifalls blir även motion 1989/90:A69 (fp)tillgodosedd i här aktuell del. Kooperativverksamhet 1989/90:AU13 HädarCars (fp), , (m), () () och CarlFredrik () anser att den del av yttrandet under rubriken som börjar med "bör" och slutar med"angivna utredningsarbetet" bort ha följande lydelse; Riksdagenbör emellertid, anser näringsutskottet, i detta sammanhang betona attfinansieringen av fortsatt verksamhet vid de kooperativa utveckJingscentra börankomma på intressenterna. () och () anser att den del av yttrandet underrubriken som börjar med "Näringsutskottetupprepar" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följandelydelse: Regeringenbör enligt näringsutskottets mening sörja för att en sådan undersökning somförespråkas i den aktuella delen av motion 1989/90;A118 (c) blir genomförd pålämpligt sätt, t.ex. genom ERU. bör göra ett uttalande av dennainnebörd. j .o r.. . 1 1989/90:AU13 Sammanfattning.......................................................... ............ 1 Propositionerna ........................................................ ............ 5 Denregionala problembilden............................ ....... 52