bet · GD01AU8 · 1989-12-31 00:00:00 — Används polyuretanfarger skall emellertid arbetarskyddsstyrelsenskungörelse om isocyanater (AFS 1981:6 med ändring i AFS 1981:20) följas. Enligtdenna skall isocyanat om möjligt utbytas mot ofarlig eller mindre farligprodukt. Vidare skall exposition för isocyanat vara så låg som möjligt.Utskottet har inhämtat att när det som i detta fall rörsig om laboratorieinredning i sin anbudsinfordran definierar vilkakvalitetskrav som ställs på inredningen. Tillverkaren kan föreslåmålningsmaterial som är lämpligt ur arbetsmiljösynpunkt och som så nära sommöjligt tillgodoser kvalitetskraven. Utskottet gör den bedömningen att berördamyndigheter är uppmärksamma på problemet med polyuretanfårg och isocyanat.Med hänvisning till arbetarskyddsstyrelsens tillsynsansvar öch till vad som iövrigt anförts avstyrks motion A742. och (båda s) anser imotion A229 att det föreligger ett behov av regler för utformningen av defastighetsanställdas arbetsmiljö i bostadsbeståndet. Bostaden/ bostadsområdetär i första hand bostad, men i lika hög grad en arbetsplats för defastighetsanställda. Driften och det dagliga underhållet av bostadsbeståndetuppmärksammas minimalt i detta sammanhang vilket har fått till följd att defastighetsanställdas arbetsmiljö uppvisar allvarliga brister. Detta leder tillolycksfall och belastningsskador. Motionärerna menar att funktionskrav påbyggnaders egenskaper även skall omfatta att de utgör en arbetsplats för defastighetsanställda. Enligt bestämmelsen i 3 kap. 5 § (1987:10) skall byggnader vara lämpliga för sitt ändamål och bl.a. ge möjlighet till en god arbetsmiljö. Enligt 6 § skall byggnader ge ett tillfredsställande skydd mot olycksfall. För tillämpning av de nämnda bestämmelserna kan meddela föreskrifter om byggnaders utformning. Sådana -,-, föreskrifter har t.ex. meddelats vad gäller utformning av tak. redovisatsi det föregående är frågan om särskilt ansvar för projektorer 1989/90:AU8 inombyggnadsbranschen föremål för översyn av en arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet. Till arbetsgruppen har knutits en referensgrupp ivilken arbetsmarknadens parter deltar. Ett betänkande från arbetsgruppenplaneras föreligga . Med hänvisning till det nu anförda avstyrkerutskottet motion A229. 1 motion A266 av () begärs skärptasäkerhets- och arbetsmiljöbestämmelser för bilar. I motionen anförs att ungefårvar sjätte lastbils- och bussförare, som skadats i trafiken, har ådragit sigsårskador. Vindruteglaset är en dominerande orsak. Dessa skador kan i stortsett elimineras genom ett splitterskydd, som limmas på vindrutans inreglasskikt. Enligt motionären är detta en viktig arbetsmiljöfråga föryrkestrafikutövare. Vidare anförs att krav på splitterfria vindrutor bordeövervägas även för privatbilar för att undvika sår- och ögonskador i trafiken. Enligt arbetsmiljölagen skall arbetsgivare vidta allaåtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagare utsätts för ohälsa ellerolycksfall. Han skall ägna uppmärksamhet åt att arbetet planläggs och anordnasså, att en tillfredsställande arbetsmiljö skapas. Detta framgår av 3 kap. 2 §arbetsmiljölagen. Utskottet har inhämtat att det i motionen nämndasplitterskyddet är uppmärksammat inom trafiksäkerhetsverkets fordonsbyrå. Detaktuella projektet finns uppfört påfordonsbyråns projektlista och torde genomföras under nästa budgetår. Med hänvisningtill vad som anförts påkallar motion A266 inte någon åtgärd.Motionen avstyrks. och (båda c) anser i motionA278 att det finns ett behov av snabba insatser för att förbättra arbetsmiljöni hemtjänst/hemvård. Arbetsmiljön för vårdbiträden är ofta tung både fysisktoch psykiskt och arbetsskador är vanliga. Många slutar i därföratt rygg och axlar är utslitna. Flera av de tekniska hjälpmedel som finns ärmindre lämpliga i hemmiljö och kan uppfattas som motbjudande i det egna hemmetvarför det blir en grannlaga avvägning mellan hänsynen till vårdtagarensintegritet och vad som är lämpligt ur arbetsmiljösynpunkt. Enligt motionärernamåste insatserna för arbetsmiljö övergå i aktiva konkretaåtgärder vad gäller utbildning, tekniska hjälpmedel, arbetstider m.m. Utskottet kan konstatera att socialutskottet i sittbetänkande SoU 1987/88:5 om arbetsmiljön inom har behandlatkonflikten mellan å ena sidan hjälptagarnas rätt till självbestämmande och åandra sidan arbetsmiljökraven. Inom ramen för behandlingen inhämtade utskottetyttranden från , arbetarskyddsstyrelsen ocharbetsmarknadsparterna. De aktuella motionerna avstyrktes. 1 sitt av riksdagengodkända betänkande anför socialutskottet följande. Utgångspunkten måste vara att utformas på ettsätt som varken ger avkall på kraven på respekt för den enskildes integritet ellerkraven på en god arbetsmiljö. Utskottet anser det angeläget att arbetetmed att utveckla i denna riktning fortsätter. finnsproblem som måste få en bättre lösning. Bl.a. krävs att hem- tjänstpersonalen får tillgång till hjälpmedel som underlättar tunga 1989/90:AU8 arbetsmoment.De organisatoriska frågorna måste också uppmärksammas. Utskottet vill vidaresärskilt peka på det behov av fortbildning för personalen som aktualiseras avde utökade arbetsuppgifterna för . måste betonas attförändringar inte får genomföras utan att även hjälptagarna får anläggasynpunkter. Att de känner förtroende för är en förutsättning för engod omsorg. Motsvarande frågor berörs också i socialutskottetsbetänkande /89:SoU6 angående äldreomsorgen inför 90-talet. I detta sammanhangpekas även på vikten av att de anställda har information om det ekonomiska stödsom kan utgå för t.ex. anpassning av bostäder och anskaffande av utrustning. Arbetarskyddsstyrelsen har i AFS 1984:11 meddelat allmännaråd om hur man kan skapa lämpliga arbetsförhållanden vid omvårdnadsarbete ienskilt hem. En utvärdering av tillämpningen av dessa allmänna råd gjord inomarbetarskyddsstyrelsen i samverkan med de fackliga organisationerna visaremellertid att kunskapen om råden är brist-fållig hos både arbetsgivare,skyddsorganisation och arbetstagare. Vidare saknar vårdbiträdena i storutsträckning utbildning för arbetsuppgifterna. För att ge arbetsområdet högrestatus och arbetsmiljöfrågorna högre prioritet är arbetarskyddsstyrelsen i fårdmed att omvandla de allmänna råden till föreskrifter. Vidare kan utskottet rapportera om ett planeratrikstäckande utbildningsprojekt . 1 projektledningsgruppen ingår arbetarskyddsstyrelsen(projektansvar), , arbetsmarknadsparterna, pensionärs- och handikapporganisationer.Avsikten är att personal från alla kommuner och alla landsting skall inbjudastill en tredagars utbildning. Utskottet instämmer i socialutskottets bedömningar. Ävenfortsättningsvis finns det enligt utskottets uppfattning behov av att särskiltuppmärksamma arbetsmiljöfrågorna inom . Såväl utfårdan-de avföreskrifter som rikstäckande utbildningsprojekt är viktiga led i detta arbete.Med hänvisning till det anförda anser utskottet det inte erforderligt med någonriksdagens åtgärd med anledning av motion A278. och (båda c) begär imotion A289 att regeringen tillsätter en arbetsgrupp med uppgift att förbättraoch utveckla arbetsmiljön vid ensamarbeten. Problemen med säkerheten vidensamarbete finns dels i relativt stor utsträckning inom lantbruket, delsinom andra sektorer på arbetsmarknaden. Enligt motionärernas mening är det angelägetatt en samlad utvärdering görs dels av fungerande system, t.ex. tekniskahjälpmedel, dels av andra tänkbara lösningar. Utskottet kan konstatera att arbetarskyddsstyrelsen harutfårdat en kungörelse (AFS 1982:3) om ensamarbete. Enligt föreskrifterna skallåtgärder vidtas för att så långt som möjligt ordna ensamarbete så att den somutför arbetet ensam inte löper större risk för skada än om flera personergemensamt utför arbetet. Till kungörelsen har fogats kommentarer om bl.a. andra regler om ensamarbete på speciella områdensamt praktiska råd. När det gäller ensamföretagare kan yrkes- 1989/90:AL'8 inspektionenockså ta upp dessa frågor, åtminstone på begäran av företagaren. tillsynsprogram för perioden /90 1991/92 tas olikariskfaktorer inom jord- och skogsbruket upp. Tillsynsprogrammet omfattar bl. a.information och råd, utarbetande av regler samt utveckling av samarbetet medföretagshälsovården. Med hänvisning till att ensamarbetsfrågorna äruppmärksammade inom berörda myndigheters tillsynsansvar avstyrker utskottetmotionen i denna del. I motion A244 hemställs att forskning medspeciell inriktning på barns och ungdomars arbetsmiljö skall bedrivas vid institutetför arbetsmiljöforskning. Mycket tyder på att barn är känsligare förmiljögifter än vuxna. Motionärerna anför att arbetsmiljölagen sedan år 1978också omfattar skolelever från årskurs 7. Det är dubbelt så vanligt att barnskadas i skolan som att vuxna skadas i arbetslivet. Med hänsyn till att vi vet alltför lite om hur barns skador uppkommer och förebyggs börforskningen på detta område förbättras. Enligt anslagsframställning89-08-24 har kommande planeringsperioden beslutat attprioritera tre nya områden. Ett av dem är ungdomars villkor nu och i framtiden.En frågeställning är: Hur ser en bra arbetsmiljö ut? Institutet vill med hjälpav nuvarande resurser och tillskott av nya satsa på detta nya område. Medhänvisning till vad som anförts avstyrks motion A244 i aktuell del. 1. beträffande mål och inriktning förarbetsmiljöarbetet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:A222 i motsvarande del, 1988/89:A277yrkandena 2 och 3 samt 1988/89:A282 yrkandena 1, 2, 5 och 7-12, res, /(cl J(vpk) 2. beträffande åtgärder mot arbetsskador attriksdagen avslår motion 1988/89:A262, 3. beträffande inriktning av yrkesinspektionensverksamhet att avslår motion 1988/89:A277 yrkande 1, 4(c. inpj 4. beträffandeyrkesinspektionen och tillsyn av den yttre miljön att avslår motion1988/89:A232, 5. beträffandesamordning och utveckling inom företagshälsovården attriksdagen avslår motion 1988/89:A209, 6. beträffande arbetsmiljö och sekretess, m.m. 1989/90:AU8 att antar de till proposition 1989/90:6 fogade förslagen till lagom ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160), lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd och lag omändring i arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262), 5(m) motiv. 7. beträffanderegionala skyddsombud attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:A1 och 1989/90:A2 antar det tillproposition 1989/90:19 fogade förslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen(1977:1160), 6(vpk) 8. beträffandesamordningsansvaret på byggarbetsplatser att avslår motion1988/89:A210, 9. beträffandeupplösning av skyddskommitté att avslår motion 1988/89:A230, 10. beträffande konsekvensbeskrivningar av tillämpningsföre skrifter attriksdagen avslår motion 1988/89:A248 yrkande 3, 7(111) 11. beträffande projektorers ochkonstruktörers ansvar att avslår motion 1988/89:A263, 12. beträffande rätt till omplaceringoch havandeskapspenning att avslår motion 1988/89:A242 yrkande 3, S(fp, c. vpk. attriksdagen avslår motion 1988/89:A279, S(fp. c. vpk. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:A222 i motsvarande del, 1988/89:A242yrkande 2 och 1988/89:A282 yrkande 6, 9(vpk. 15. beträffandegränsvärden för kvicksilverexponering attriksdagen avslår motionerna 1988/89:A201 och 1988/89:A269, lo(e. mp) 16. beträffandeamalgam som arheismiljöfara attriksdagen avslår motionerna 1988/89.A213 och 1988/89:A274, 11(vpk. 17. beträffande sänkt gränsvärde för buller ochlösningsmedel att avslår motion 1988/89:A282 yrkande 4, 12{vpk. 18. beträffande utredning av vissacementprodukter att avslår motion 1988/89:A226, 19. beträffande ändring avbyggnadsstyrelsens normer för målning attriksdagen avslår motion 1988/89:A742, 20. beträffande fastighetsanställdas arbetsmiljö att avslår motion 1988/89:A229, 21. beträffande skärpta säkerhets- ocharbetsmiljöbestämmeber 1989/90:AU8 för bilar attriksdagen avslår motion 1988/89:A266, 22. beträffande arbetsmiljön ihemtjänst/hemvård att avslår motion 1988/89:A278, 23. beträffande ensamarbeten attriksdagen avslår motion 1988/89:A289 yrkande 2, 13(e) 24. beträffande forskning om barns och ungdomarsarbetsmiljö att avslår motion 1988/89:A244 yrkande 2. 14(fp) Närvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), () och (). Mål och inriktning för arbetsmiljöarbetet (mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Motiven för" och slutar med "aktuella delarna"bort ha följande lydelse: Det är uppenbart att den allmänna utvecklingen i en radavseenden har sprungit ifrån utvecklingen på arbetsmiljöområdet. Kemikaliernapå arbetsplatserna ger problem på både kort och lång sikt. Monotonaarbetsmoment ger förslitningsskador i anställningar som kan uppfattas somfysiskt lätta. De tunga belastningsskadorna framträder nu främst i vård- ochomsorgsarbeten. Dessa arbeten har ofta också pressande psykiska förhållanden.Datautvecklingen innebär att allt fler får problem när det gällerbildskärmsarbete det gäller både ögonproblem och allergiska eller andrareaktioner. Mycket har gjorts för att få bort dåliga arbetsmiljöer.Den tekniska utvecklingen har förbättrat många jobb. Ökade kunskaper och medvetenhethos den enskilde har betytt en hel del. De fackliga organisationernas starkaroll i arbetsmiljöarbetet ger en styrka för konkreta insatser på den enskildaarbetsplatsen och i den konkreta situationen. Men trots denna utveckling måste konstateras att de nyaproblem som framträder är större än de arbetsmiljömässiga framgångarna. Denstarka ökningen av antalet arbetsskadefall och ökningen av sjuktalen för främstlångtidssjuka är tecken som tyder på detta. Utskottet anser liksom att det nu behövs ettaktionsinriktat arbete med siktet inställt på att lösa de konkreta problem somfinns och uppstår i arbetsmiljön. Den relativt framgångsrika kampanjen motrökning på jobbet och i offentliga lokaler är ett viktigt exempel på framsteg iarbetsmiljöarbetet. Ett aktionsinriktat program måste för att varaframgångsrikt kombineras med en allmän politik som minskar miljöproblemen,begränsar förslitningsrisken och stärker den enskildes hälsa. Ett sådantprogram bör, som framhålls i motion A277, innefatta följande: -Kemikaliehoteni alla samhällsmiljöer måste minska -den psyko-sociala samhällsmiljön måste iökad utsträckning präglas avgemenskap mellan människorna och ett ömsesidigt ansvarstagande-arbetsplatserna och arbetsredskapen måste utvecklas från varje individs situation -samhället måste gå i spetsen för ett arbete inriktat på sunda Utskottet anser vidare att arbetsmiljöfrågorna måste intaen central roll i det internationella ekonomiska samarbetet. Utan en stabilgrund i överenskommelser om arbetsmiljön riskerar man att i bransch efter branschhamna i en situation som leder till att brister i arbetsmiljön 1989/90:AU8 blir ettoffensivt konkurrensmedel. Man kan aldrig acceptera en kortsiktig politik avdetta slag. bör både i förhandlingar med EG och genom EFTA-samarbetetoch i andra organ finna former som innebär att arbetsmiljösatsningar intebelastar företagens relativa konkurrenskraft. I ett nationalekonomisktperspektiv är resultatet av arbetsmiljöinvesteringar klart positiva. Utskottets ställningstaganden innebär att utskottettillstyrker motion A277 (c) i de nu aktuella delarna. Motionerna A222 (vpk) ochA282 (mp) avstyrks i den mån de inte får anses besvarade med vad utskottet ovananfört, dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande mål och inriktning förarbetsmiljöarbetet att med bifall till motion 1988/89:A277 yrkandena2 och 3 samt med avslag på motionerna 1988/89:A222 i motsvarande del och 1988/89:A282 yrkandena 1, 2, 5 och 7-12 som sin mening ger,regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Mål och inriktning i arbetsmiljöarbetet (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Motiven för" och slutar med "aktuella delarna"bort ha följande lydelse: Det är tillfredsställande att regeringen har tillsatt enarbetsmiljökommission med uppgift att kartlägga de 400 000 mest utsattaarbetena. Regeringen kan dock inte med hänvisning till kommissionen avhända sigansvaret för övergripande och generella åtgärder. De dåliga arbetsmiljöerna äri dag väl kända och dokumenterade. Det gäller bl.a. belastnings- ochförslitningsskador. Sådana skador blir vanliga inom allt fler yrkesområden inte minst i kvinnodominerade yrken. av alla yrkesverksamma inom industrindrabbas av belastningsskador. Förutom det mänskliga lidandet kostardessa skador ofantliga summor detta för att företagens vinster ochlönsamhetskrav går före de anställdas hälsa. Det finns ett intimt sambandmellan teknik, arbetsorganisation samt fysisk och psykisk förslitning avarbetskraften. God livsmiljö förutsätter meningsfulla, intressanta ochomväxlande jobb. Det är inte många förunnat . Arbetslivet genomgår ensnabb teknologisk omvandling på storkapitalets villkor. En elit innehar storaexpertkunskaper. En del har god utbildning. Men den stora majoritetenlöneanställda i privat och offentlig verksamhet har otillräcklig grundutbildning,monotona och förslitande jobb känslan av maktlöshet ökar. Ny teknik kan varaett medel för att berika arbetet men är främst ett medel för att ökaföretagens vinster. Sedan nuvarande arbetsmiljölag trädde i kraft har endel tunga och hälsovådliga jobb försvunnit, men alltför många finns fortfarande , . Denallvarligaste bristen i arbetsmiljölagen, som också är anled- ningentill de senaste årens "nya" arbetsmiljöproblem, är att fackfören- 1989/90:AU8 ingarnaoch de arbetande inte fått några konkreta maktbefogenheter som gör det möjligtatt motverka ökad arbetstakt, jäkt och stress, utslagning och utsortering.Dessutom är arbetsorganisationen bristfål-' lig. Det krävs nu en förnyelse avarbetslivets villkor. 1970-talets arbetsrättsformer och metoder är bådeotillräckliga och felaktiga. måste ändras så att respekten förlivet och de arbetandes människovärde blir viktigast. Den måste ändras utifrånde arbetandes egna erfarenheter och behov så att den kan erbjuda allameningsfulla och omväxlande jobb. För att uppnå detta krävs två huvudinsatser: -Enomfattande vuxenutbildningsreform som ger alla med otillräckliggrundutbildning rätt till teknisk-humanistisk utbildning. -En vid arbetsrätts-och arbetsmiljöreform som ger de anställda och deras lokala fackliga organisationer maktbefogenheter att frambringa en ny utformning avarbetsorganisationen. Det svenska samhällets harmonisering till EG kan aldrigfå inkräkta på arbetsmiljöns utformning. Det är till stor del en fråga omdemokrati och även en fråga om hur mycket den lagstiftande församlingen iSverige skall kunna utöva sin demokratiska roll. Från dessa utgångspunkter anser utskottet att riksdagenbör anta ett politiskt utformat aktionsprogram mot utslagning och dåligaarbetsmiljöer av det slag som har presenterats i vpk-motionen A222 och somutskottet har redovisat i den föregående framställningen. Utskottet tillstyrkermed andra ord motionen i de nu aktuella delarna. Motion A277 (c) och A282 (mp)avstyrks i den mån de inte kan anses besvarade med det ovan anförda. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande mål och inriktning förarbetsmiljöarbetet att med bifall till motion 1988/89:A222 imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1988/89:A277 yrkandena 2 och 3och 1988/89:A282 yrkandena 1, 2, 5 och 712 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Mål och inriktning för arbetsmiljöarbetet (mom. 1) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Motiven för" och slutar med "aktuella delarna"bort ha följande lydelse: En dålig arbetsmiljö påverkar inte bara människors livunder arbetstiden utan påverkar även den fria tiden på ett negativt sätt.Dålig arbetsmiljö drabbar familjelivet, sociala relationer, föreningsarbete ochprivata intressen. Arbetsinnehållet och utformningen av arbetsmiljön hör ihopmed frågan vilket samhälle vi lever i. lever vi i ett tillväxtinriktat samhälle där vinst och snäv företagsekonomisk lönsamhet styr utveck- ,- Detta leder till att arbetsmiljön blir eftersatt människan reducerastill en produktionsfaktor. Den enskilda individen uppfattas 1989/90:AU8 som blottoch bart "arbetskraft" som skall vara "lönsam". leder tillatt företagsägarna vill tillverka så mycket som möjligt under så korttid som möjligt till så låg kostnad som möjligt. förbättrasåväl den yttre miljön som arbetsmiljön kostar och försämrar därmedföretagens konkurrenskraft och vinstmöjligheter. kommersiellakrafterna och den typiskt tillväxtorienterade ekonomins företrädare oavsett om dessa företrädare sitter i bolagsstyrelser eller fondstyrelser har den avgörande makten över den ekonomiska utvecklingen,får vi räkna med utarmning av arbetsinnehållet, oetiska investeringar,flera farliga gifter i arbetsmiljön, ökad utslagning från arbetslivet,förtidspensionering, ökad arbetstakt och skiftarbeten. Denna utveckling kan brytas genom styrning mot etticke-tillväxtfix-erat samhälle där målet är människors välbefinnande snarare änökad materiell tillväxt. Det ökande avståndet mellan producent och konsument bidrartill att försämra arbetsmiljön. Typexemplet är att arbetsmiljön negligeras ilågprisländer som importerar varor från. Den ägarstruktur som dominerar är alltmer anonym. IEG pågår en fusionsvåg. Bolagen blir större och större. Ägandet bör i ställetnärma sig de människor som berörs av ett företags beslut. De som arbetar i ettföretag skall självfallet ha definitiva möjligheter att påverka sin situation.Genom att ge arbetare, tjänstemän och lokal företagsledning förköpsrätt tillsitt företag då det skall säljas kommer ägarstrukturen att decentraliseras ochde som arbetar i ett företag att få fullt inflytande över sin situation. Bättrearbetsmiljö kommer därigenom att bli något självklart. Utskottet ansluter sig i de ovan redovisade delarna tillvad som anförts i motion A282 (mp) och instämmer också med motionärerna i atten förbättrad arbetsmiljö förutsätter att skyddsombudens roll stärks, attackordslöner och liknande löneformer förbjuds och att förbud mot rökning införspå alla arbetsplatser. Företagen bidrar till kostnaderna förarbetsmiljöarbetet genom en arbetarskyddsavgift som är lika för alla företagoavsett arbetsmiljöförhållanden, skade- och sjukdomsfrekvenser bland deanställda m.m. Företagens avgifter och skatter bör i fortsättningen anpassastill förhållandena i dessa avseenden på de enskilda företagen. Utskottet tillstyrker sålunda motion A282 i de nu aktuelladelarna. Motionerna A222 (vpk) och A277 (c) avstyrks i den mån de inte blivit besvarademed vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande mål och inriktning förarbetsmiljöarbetet att med bifall till motion 1988/89:A282 yrkandena1, 2. 5 och 712 samt med avslag på motionerna 1988/89:A222 i motsvarande deloch 1988/89:A277 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Inriktningav yrkesinspektionens verksamhet 1989/90:AU8 (mom. 3) (), () och GöranEngström (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "När det" och på s. 13 slutar med "denna del"bort ha följande lydelse: När det gäller arbetsmiljötillsynen pågår ettutvecklingsarbete inom arbetarskyddsverket med syfte att förändraarbetsformerna och förbättra kvaliteten och effektiviteten. Utskottet anseratt yrkesinspektionen i detta utvecklingsarbete skall sträva efter att flyttafram positionerna i sin verksamhet med spetsen riktad mot de nya svåraarbetsmiljöerna, exempelvis vård- och omsorgsarbete, bildskärmsarbete, arbete ijord och skog. Det är genom en samlad kunskap och erfarenhet i kombination medförstärkta resurser som man kan nå väsentliga framsteg i det förebyggandearbetet mot ohälsa. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandet i motionA277 (c) om ett tillkännagivande till regeringen på denna punkt. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: