bet · GD01KU2 · 1989-12-31 00:00:00 — deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 1. beträffande statkyrka-frågan attriksdagen bifaller motion 1988/89:K226 och avslår motionerna 1988/89:K212 och1988/89:K213. 4.Medlemskapsreglerna i (mom. 2) 1989/90:KU2 Hans Leghammar (mp) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "och K602" bort haföljande lydelse: Utskottet får anföra följande. Enligt 2 kap. 2 §regeringsformen (RF) skall varje medborgare gentemot det allmänna vara skyddadmot tvång att tillhöra trossamfund. I samband med att denna regel om s.k.negativ religionsfrihet infördes fr.o.m. konstaterades attreglerna om medlemskapet för inte var förenliga med den nyagrundlagsregeln. Denna lagkonflikt löstes genom att RF försågs med enövergångsbestämmelse av innebörd att bestämmelserna om medlemskap i skulle gälla utan hinder av 2 kap. 2 § RF. En sådan lösning av en grundläggande fri- ochrättighetsfråga kan enligt utskottets mening försvaras endast som ettprovisorium i awaktan på att förhållandena anpassas till dennya ordningen så att övergångsbestämmelsen inte längre behövs. Det har nuemellertid gått utan att den negativa religionsfriheten enligt 2kap. 2 § RF har realiserats. De motioner om ett slopande av övergångsbestämmelsensom väckts i har alla avslagits. Som skäl härförhar angivits att det arbete som pågår inom med att analyserakyrkans eget medlemskap i förhållande till dopet bör avvaktas innan tarställning i frågan. Som framhållits i motionerna K235 och K238 borde det i endemokrati vara självklart att det är en viljeyttring som konstituerarmedlemskap i ett trossamfund. Utskottet anser det inte längre försvarbart attytterligare avvakta det pågående kyrkliga utredningsarbetet. Den inkonsekventautformningen av bör nu reformeras. Det inomkyrkligautredningsarbetet har visat en splittrad syn i dop- ochmedlemskapsfrågan. Utskottet anser därför att övergångsbestämmelsen i fråga punkt 3 till 2 kap. 2 § RF bör upphävas och att därmed huvudregeln om dennegativa religionsfriheten ges full rättsverkan. I konsekvens härmed måstevidare religionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i svenska kyrkanändras så att full harmoni uppnås mellan dessa bestämmelser och 2 kap. 2 § RF.Riksdagen bör hos regeringen begära att förslag i dessa frågor skyndsamtutarbetas och föreläggs . Vad utskottet sålunda anfört med anledningav motionerna K235 och K238 bör ges regeringen till känna. deb att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande medlemskapsreglerna isvenska kyrkan att med anledning av motionerna 1988/89:K235 och1988/89:K238 och med avslag på motion 1988/89;K602 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Kyrkansvaldag (mom. 3) 1989/90:KU2 , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Frågan om" och slutar med "i fråga" bort ha följandelydelse: Genom de kyrkliga valens förläggning i oktober samma årsom de allmänna valen har sämsta tänkbara förutsättning för en kyrklig valdebattskapats. Valdeltagandet är som regel mycket lågt. Endast en liten del avSveriges röstberättigade medlemmar i utövar sin rösträtt. En förklaring till det svaga intresset för de kyrkligavalen är med stor sannolikhet deras placering efter de allmänna valentill riksdag, landsting och kommun. All kraft och energi har i partiorganisationeroch media ägnats valen . föreslog därför attkyrkoftillmäktigvalen skulle förrättas året före de allmänna valen. Utskottet anser att alla kyrkliga val bör samlas till enny kyrkans valdag. Denna valdag bör placeras i oktober året före kommunfullmäktigevalen.Förändringen skulle innebära att ökad uppmärksamhet från väljare,partiorganisationer och media skulle kunna riktas mot de kyrkliga valen.Kyrkofullmäktige bör ha lika lång mandatperiod som kommunfullmäktige. deb att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 3. beträffande kyrkans valdag attriksdagen bifaller motion 1988/89:K222 yrkande 6. Biskopens ställning i kyrkomötet (mom. 4) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Frågan om" och slutar med "motion K630" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att frågan om biskoparnas ställning ikyrkomötet är av stor betydelse. Det finns i denna fråga särskild anledning attfåsta vikt vid att kyrkomötet såväl som 1988 uttalat som sin mening attbiskoparna åter blir självskrivna ledamöter. Vid några tidigare tillfållen harutskottet under hänvisning till då pågående översyn av kyrkomötesreformenavstyrkt motionsyrkanden med samma syfte som den nu aktuella. Översynen är nuavslutad, och det framgår av den aktuella rapporten att också utredningenförordar att biskoparna bör vara självskrivna ledamöter av kyrkomötet. Motdenna bakgrund tillstyrker utskottet motion K630. deb att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4. beträflande biskopens ställning i kyrkomötet att bifaller motion 1988/89:K630. 7.Kyrkofondens styrelse (mom. 5) 1989/90;KU2 , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Vid behandlingen" och slutar med "motion K624" bort haföljande lydelse: Sedan kyrkomötesreformen genomfördes har kyrkan en demokratisktförankrad central ledning och en gentemot regeringen självständigareställning. års kyrkomöte anhöll hos regeringen om att kyrkomötetskulle få utse en majoritet av kyrkofondens styrelse inbegripet dessordförande. Mot bakgrund av den stora betydelse kyrkofonden har för kyrkansverksamhet finner utskottet det rimligt att kyrkan själv ges ökat inflytande istyrelsen. Motion 1988/89:K624 tillstyrks således. deb att moment 5 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffande kyrkofondens styrebe attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K624 beslutar att 4 §kyrkofondslagen (1988:182) skall ha i bilaga som reservationens förslagbetecknade lydelse. (ff)) anför: Jag delar i sak det synsätt i medlemskapsfrågan somredovisas i motion K235. Mot bakgrund av mitt ställningstagande istatkyrka-frågan se reservation 1 anser jag det dock inte nu påkallat medett separat initiativ i saken. Medlemskapsfrågan måste naturligen tas upp isamband med det fortsatta reformarbetet som syftar till att ge gentemot staten fri ställning. (vpk) och Hans Leghammar (mp) anför: kommunisterna och de grönaföreträder den principiella uppfattningen att kyrkan bör skiljas från staten.Vi har därför ingen anledning att ta ställning till en rad inomkyrkliga frågori det nuvarande statskyrkosystemet. 1989/90;KU2 Förslag till Bilaga Lag omändring i kyrkofondslagen (1988:182) Härigenom föreskrivs att 4 §kyrkofondslagen (1988:182) skall ha följande lydelse: Nuvarande lydebe Av reservanterna föreslagen lydebe 4 § För kyrkofonden skall det finnas en styrelse. Dennaskall bestå av en ordförande och sex andra ledamöter. Ordföranden och tre av de övri- Tre avledamöterna utses för ga ledamöterna utses av avregeringen, regeringen. Tre ledamöter utses av kyrko- Ordföranden och tre av deövri-mötet. Dessa ledamöter väljs för ga ledamöterna utses avkyrkomö-kyrkomötets valperiod ef- tet. Dessa ledamöter väljs förkyr-ter valperiodens början. Valet gäl- komötets valperiod efter lertill dess att kyrkomötet förrät- valperiodens början. Valet gäller tar nytt valunder nästa valperiod, till dess att kyrkomötet förrättar nytt valunder nästa valperiod. För styrelsens ledamöter skall det finnas lika mångaersättare. De utses på samma sätt som ledamöterna. Denna lag träder i kraft . gotab 99247, Slockholm 1989 "