bet · GD01BoU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Med hänvisninghärtill förordas i motionens yrkande 6 att bostadsflnansieringsreglerna ändrasså att kommunernas möjligheter att fördela nybyggda bostadsrättslägenheterminskar. Vid sin behandling av ett motsvarande motionsyrkande underföregående (l988/89:BoU7 s. 49) hänvisade utskottet till att det ärkommunerna som har det primära ansvaret för bostadsförsörjningen med avseendebl.a. på bostadsbyggandets omfattning och bostädernas fördelning och att dennaordning borde bestå. Utskottets ställningstagande i denna del står fast.Kommunerna bör sålunda även fortsättningsvis åläggas ansvaret för det praktiskagenomförandet av bostadspolitiken. Utskottet är mot bakgrund härav inte berettförorda ändringar i bostadsfinansieringsreglerna i enlighet med förslaget imotion Bo409 (fp) yrkande 6. Avslutningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt tvämotioner med förslag till ändringar i bostadslånereglerna m.m. för alt främjabosättning på landsbygden. För att tillgodose det ökade intresset av att bosätta sigpå landsbygden läggs i motion Bo219 (s) fram förslag som syftar till att stimuleranyproduktion av bostäder med hyresrätt utanför tåtorterna. 1 motionens yrkande1 förordas sålunda att de bostadsföreningar som bildas och bygger hyresrättslägenheterutan vinstintresse på landsbygden måste tillförsäkras statlig belåning upp till100% av låneunderlaget. Enligt motionären kan dock redan underprojekteringstiden uppstå ekonomiska problem för denna typ av projekt. Medhänvisning härtill förordas i motionens yrkande 2 att förskott på de kommandestatliga lånen skall kunna utgå i dessa fall. Det finns enligt motion Bo223 (s) en bostadbriståven på landsbygden, och då framförallt när det gäller hyres-ochbostadsrättslägenheter. För att komma till rätta med denna brist fordras enligtmotionärerna dels en förbättrad planering, dels en bättre anpassningav de statliga lånereglerna m.m. Enligt motionärerna bör därför låneregler ochandra bestämmelser ses över för att främja bostadsbyggande på landsbygden. delar motionärernas syn på värdet av attdet byggs bostäder med hyresrätt i områden och på mindre orter där dennaupplåtelseform är dåligt representerad. Det år naturligtvis viktigt attde bostadssökande och då inte minst ungdomar kan erbjudas denna typ av boendeockså utanför de större tätorterna. Det kan inte uteslutas att t.ex.lånereglerna i undantagsfall utgjort hinder för tillkomsten avhyresrättsbostäder utanför våra tätorter. Såvitt utskottet har sig bekant kandock inte hävdas att reglerna i sig generellt skulle motverka tillkomsten avhyresbostäder i sådana områden som tas upp i motionerna. Det bör ävenbeträffande denna fråga erinras om kommunernas ansvar för bostadsbyggandet. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna Bo219 (s) och Bo223 (s). 5.5Reparation, om- och tillbyggnad /90:BoU13 5.5.1 Ändringar av dagens lånevillkor m.m. beslutade (BoU 1983/84:11) om etttioårigt bostadsförbättringsprogram, det s.k. ROT-programmet. En utvärderingav programmets utformning genomfördes . Mot bakgrund av dennautvärdering samt olika överväganden beslutade omvissa förändringar i ROT-programmet (BoU 1986/87:7). har under detsenaste året genomfört en ny större översyn av samhällets stöd till ombyggnadoch förbättring. Resultatet av detta arbete samt förslag till ett nyttstödsystem har överlämnats till regeringen. I detta betänkande behandlas vissa av de motionsyrkandensom under den allmänna motionstiden väckts i frågor som rör stödet till olikaombyggnads-åtgärder. Övriga motionsyrkanden avses övervägas senare under våreni samband med riksdagsbehandlingen av den aviserade propositionen om bostadsfinansieringenmm. I motion Bo201 (c) såvitt nu är i fråga diskuterasvillkoren för statliga ombyggnadslån till egnahem. Enligt motionärerna utgårmed gällande regler sådana lån endast till de småhusägare som görgenomgripande reparationer av sina hus. I motionen föreslås därför attvillkoren för ombyggnadslån till småhus ändras så att även en mindregenomgripande upprustning kan belånas. Motsvarande motionsyrkande har behandlats av utskottetunder en följd av år. har motionsyrkandet avstyrktsmed hånvisning till följande motivering: För att ombyggnadslån till småhus skall kunna utgå krävs ide flesta fall (undantaget bostadsanpassningsåtgärder) att kostnaden föråtgärderna uppgår lill . Denna gräns har satts för att undvikaatt det statliga bostadslånesystemet belastas med en mängd smålån och därmeden omfattande låneadministration. delar inte motionärernasåsikt att kraven för långivningen i detta avseende är för högt ställda. Med hänvisning till denna motivering avstyrks motion Bo201(c) såvitt nu är i fråga. Föregående år (1988/89:BoU7 s. 52) hade bostadsutskottetatt ta ställning till ett antal motioner i vilka det föreslogs att lån inteskall utgå vid ombyggnader som innebär lägenhetssammanslagningar. Bakgrundentill dessa yrkanden var rådande förhållanden på bostadsmarknaden, med bl.a.brist på ungdomsbostäder. överväganden med anledning av motionsyrkandenaledde fram till utskottets instämmande i dessa. Utskottet anförde bl.a.: instämmer således i förslagen i deaktuella motionerna om att möjligheterna att erhålla statligt bostadslån vidombyggnader som innebär lägenhetssammanslagningar bör begränsas.Utgångspunkten bör vara att ombyggnadslån till projekt som innefattar attsmålägenheter avses slås samman till större lägenheter normalt inte skallbeviljas om inte särskilda skäl föreligger. Särskilt skäl för avsteg från dennahuvudregel kan vara att ett påtagligt överskott av smålägenheter finns påorten. Överskottet bör dock kunna dokumenteras exempelvis genom att problemenmed outhyrda lägen- heter idet aktuella huset är betydande och att en ändring av lägenhetssam- 1989/90:BoU13 mansåttningen kan antas lösa dessa problem. Vad utskottet anfört i denna fråga gav riksdagenregeringen till känna. Tillkännagivandet resulterade i att villkoren iombyggnadsläneförordningen sedermera ändrades i de avseenden utskottetförordat (se SFS 1989:465). De nya reglerna trådde i kraft ochtillämpas i ärenden i vilka ansökan om bostadslån har kommit in till kommunernaefter ikraftträdandet. Under årets allmänna motionstid har två motioner väcktssom ånyo tar upp frågan om lån till ombyggnadsprojekt som innebärlägenhetssammanslagningar. I motion Bo24l (fp) yrkande 1 föreslås utan attriksdagsbeslutet föregående år kommenteras ett tillkännagivande om attlägenhetssammanslagningarna måste upphöra. 1 motion Bo420 (m) yrkande 7hänvisas dock till detta beslut men hävdas att lägenhetssammanslagningarnalikväl fortsätter. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivandeav att lägenhetssammanslagningar med statligt stöd bör förhindras. Som ovan omnämnts har beslut föregående år iden aktuella frågan resulterat i motsvarande författningsändringar. Skullelånebeslut ändå fattas i strid mot gällande förordning är detta givetvisanmärkningsvärt. har dock inte förelagts några konkretaexempel på att så skulle vara fallet. Det bör för övrigt framhållas att åven omenskilda felaktiga beslut verkligen har fattats är det inte primärt enriksdagens uppgift att påtala detta. Myndighetsutövningen är i sådanaavseenden reglerad i särskild ordning. förutsätter vidare atttillräcklig information om de nya bestämmelserna lämnats till de lånehanterandemyndigheterna. Om några oklarheter fortfarande skulle kvarstå beträffandeinnebörden av dessa bestämmelser får det förutsättas att framför allt boverketvidtar ytterligare nödvändiga informationsåtgärder. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionerna Bo241 (fp) yrkande 1 och Bo420 (m) yrkande 7. Som ett resultat av den översyn av ROT-programmet somgenomfördes beslutade bl.a. om vissa kompletteringar avvillkoren för ombyggnadslån (BoU 1986/87:7). En av dessa förändringar syftadetill att stärka hyresgästernas inflytande vid ombyggnader genom att krav på ettsärskilt s.k. hyresgästyttrande infördes. 1 motion Bo420 (m) yrkande 16föreslås en ändring av vissa regler enligt bostadssaiieringslagen. Avmotivtexten framgår att motionärerna önskar att kravet på hyresgästyttrande iombyggnadsläneförordningen skall tas bort. Utskottet behandlade föregående år ett motsvarandemotionsyrkande och anförde : När förslaget om införande av krav på hyresgästyttrandeursprungligen behandlades av bostadsutskottet underströks viktenav att hyresgästernas inflytande över ombyggnader ökade. I detta sammanhangframhölls bl.a. att ett ökat hyresgästinflytande enligt utskottets meningskapar förutsättningar för att ombyggnadsverksamheten skall få en sådan omfattningoch inriktning att befintliga värden och kvaliteter tas till vara. Sedan desshar utskottet i olika sammanhang vidhållit sin uppfattning om vikten av ettverkligt hyresgästinflytande. Inteheller vad som framförs i motion Bo420 (m) föranleder utskottet att 1989/90:BoU]3 ändra detta ställningstagande. Formerna för hyresgästinflytandet över imderhålletdiskuteras i motion Bo423 (fp) yrkande 16. Inflytandet bör enligt motionenutövas av de hyresgäster som berörs av ombyggnaden och inte av hyresgästorganisation.Ombyggnadslån bör därför endast beviljas om de berörda hyresgästerna tillstyrkerombyggnaden. Vidare föreslås att ombyggnad inne i lägenhet endast skall fågenomföras efter lägenhetsinnehavarens tillstyrkan. Underhåll som måstesamordnas i hela fastigheten såsom exempelvis byte av rörstammar skallemellertid kunna genomföras utan sådan tillstyrkan. har vid flera tidigare tillfällenbehandlat och avstyrkt liknande yrkanden om hyresgästinflytandet som förs frami motion Bo423 (fp). Enligt utskottets uppfattning torde hyresgästernasinflytande både underlättas och förstärkas om deras intressen bevakas av enorganisation. Utskottet har också framhållit att bestämmelserna omhyresgästinflytande är avsedda att vara neutrala i förhållande tillhyresgästernas val av organisation. Denna organisation kan således antingenexempelvis vara ansluten till eller vara heltfristående och enbart representera hyresgästerna i den berörda fastigheten.Något underlag som föranleder en omprövning av dessa ställningstaganden harinte presenterats, varför utskottet avstyrker motion Bo423 (fp) yrkande 16. 5.5.2 Stöd för underhåll av VA-näten Vatten- och avloppsnäten (VA-näten) i mänga kommuner ärenligt vad som framhålls i två motioner mycket dåligt underhållna och tillstora delar i behov av att bytas ut. Förnyelsetakten av VA-näten bedömsemellertid vara alltför långsam. Detta anses leda till samhällsekonomiskaförluster genom läckande vattenledningar och även bl.a. riskera kvaliteten påvårt dricksvatten. För att lösa dessa problem bör enligt motion Bo239 (c)yrkande 1 regeringen utforma ett långsiktigt åtgärdsprogram med syfte attsäkerställa underhåll och förnyelse av kommunernas VA-nät. Programmet böromfatta redovisningar av bl.a. miljöeffekterna av eftersatt underhåll,sysselsättningseffekter av förnyelseåtgärderna samt frågan om den långsiktigafinansieringen av förnyelsen. I motionens yrkande 3 föreslås att ettstimulansbidrag för kommunernas upprustning av VA-nätet införs. Bidraget skalli första hand beviljas för förbättringar som ger stora miljöfördelar. En rimlignivå på bidraget anges vara av ett schablonberäknat bidragsunderlag. Regeringenföreslås under nästa budgetår få fatta beslut om bidraget inom en ram av 100milj. I yrkande 4 föreslås slutligen 25 milj. kr. avsättas till ett nyttanslag för att finansiera stimulansbidraget. Även i kommunisternas partimotion Bo2.34,med motivtexten i motion Jo525. framhålls att ett statligt stöd måste införasför att påskynda förnyelsen av VA-näten. föreslås hos regeringenbegära förslag om ett ROT-program för kommunernas åtgärder på VA-sidan. Villkorenför lån och bidrag för ett sådant VA-ROT-program föreslås utformas på ett sättliknande vad som gäller för bostadsförbättringsprogrammet. Bostadsutskottetdelar den i motionerna framförda uppfattningen att det växandebehovet av underhåll, reinvesteringar och förnyelse i det kommu- 1989/90:BoU13nala anläggningsbeständet ger anledning till oro. Ökade insatser på dettaområde är sannolikt nödvändiga i många kommuner.Utskottet ställer sig däremot avvisande till tanken att bygga ut det statligabostadsförbättringsstödet till att åven omfatta VA-näten eller att införa ettstimulansbidrag med den inriktning som föreslås. harutskottet behandlat motionsyrkanden om olika former avstatliga insatser för att stödja kommunernas underhåll av VA-näten. Vid dessatillfällen har understrukits att underhållet av VA-näten primärt är en kommunaluppgift. Problemen med eftersatt underhåll av anläggningsbeståndet har olikakaraktär och omfattning i skilda delar av landet och fordrar olika typer avlösningar. Föregående år (1988/89:BoU7 s. 56) anförde utskottet vidare: delar således uppfattningen i de ovanrefererade motionerna att ökade insatser på detta område är nödvändiga. Sådanainsatser är emellertid enligt utskottets uppfattning väl kommunalekonomisktmotiverade och bör komma till stånd både för att undvika kapitalförstöring ochför att uppnå lägre driftkostnader. Något omfattande statligt stöd tillförnyelsen av kommunernas anläggningstillgångar enligt bostadsförbättringsprogrammetsmodell bör därför inte införas. Statens insatser på detta område bör somhittills i huvudsak inriktas på att stödja forsknings- och utvecklingsarbetesamt att genom bl.a. olika myndigheter delta i rådgivningen till kommunerna. vidhåller denna uppfattning. Dennuvarande ansvarsfördelningen mellan stat och kommun beträffande det kommunalaanläggningsbeståndet bör bibehållas. Med hänvisning till vad utskottet anförtom underhållet av kommunernas VA-nät avstyrks sålunda motion Bo239 (c) yrkandena1, 3 och 4 samt kommunisternas partimotion Bo234. Huvuddelen av de motioner som väckts och som rör räntebidragssystemet behandlar utskottet senareunder i anslutning till den aviserade propositionen ombostadsfinansieringen. 1 nu föreliggande betänkande behandlas fyramotionsyrkanden om vissa räntebidragsregler vid belåning av gruppbostäder,och ålderdomshem. Vidare behandlas tre motionsyrkanden omräntebidrag vid överlåtelse av bostadshus som ägs av allmännyttigabostadsföretag. 5.6.2 Räntebidrag vid belåning av gruppbostäder,och ålderdomshem har fattat skilda beslut iavsikt att underlätta finansieringen av ålderdomshem och servicebostäder. Härbör erinras om att såväl som fattat beslut i avsiktatt uppnå en båttre finansiering för ny- och ombyggnad av ålderdomshem (BoU1986/87:15 och BoU 1987/88:12). Under vissa förutsättningar kan numera bostadslånutgå till ny- och ombyggnad av ålderdomshem. Bl.a. gäller då att 1989/90:BoU13dessa bostäder skall ha en viss standard vad gäller lägenhetsyta och utrustning.Lägenheten skall sålunda ha en minimistandard som innebär att den består avminst ett rum och kokskåp samt ha toalett och dusch och vara planerad så attden kan användas av rullstolsbundna eller på annat sätt handikappade personer.Avsteg av denna omfattning beträffande utrymmes- och utrustningsstandard frånvad i bostadsfinansieringssammanhang brukar kallas fullvärdiga bostäder godtasinte när det gäller andra kollektiva boendeformer. Vad avser kollektivaboendeformer som alternativ till institutionsvård får, enligt boverketsföreskrifter, mindre avsteg göras exempelvis i fråga om köksutrustning ellerden enskilda lägenhetens yta under förutsättning att sådana avsteg kompenserasav intilliggande gemensamma utrymmen och utrustning. 1 sådana fall gäller attden bostadsgrupp som delar på de gemensamma utrymmena inte får överstiga sexlägenheter. Även andra olikheter finns i belåningshänseende mellan denu diskuterade boendeformerna. Sålunda kan bostadslån förenade med räntebidraglämnas för personalutrymmen i ålderdomshem medan, när det gäller bl.a. bostäderi för äldre, räntebidrag beräknas endast till de gemensammautrymmen som omfattas av upplåtelseavtalen för bostäderna. Flera av de regler som redovisats tas upp i fyramotioner som bör behandlas i detta sammanhang. I motion Bo204 (s) förordas ettriksdagens tillkännagivande till regeringen om en större grad av flexibilitetnär det gäller finansieringen av servicelokaler och . Bl.a. börenligt motionärerna övervägas den regel som säger att räntebidrag i servicehusendast utgår till de gemensamma utrymmen som omfattas av upplåtelseavtalen förbostäderna. I kommunisternas partimotion Bo243 yrkande 2 försfram ett liknande förslag. Där föreslås att räntebidrag skall utgå förgemen-samhetsutrymmen i gruppbostäder, även i det fall huvudmannen står för hyreskostnaden.Även i de tvä andra motionerna som behandlas i detta sammanhang - motionernaBo208 (s) och Bo230 (s) - förs fram förslag om flexiblare tillämpning ochstörre enhetlighet av bostadslånebestämmelserna. Det kan upplysas att och har iuppdrag att göra en översyn av lånereglerna för gruppbostäder och . Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om attfrågan om boende för äldre inte enbart och inte heller huvudsakligen börgrundas på övervägandena som utgår från dagens bostadsfinansieringssystem.Detta system, som principiellt har en generell uppbyggnad, har ursprungligentillkommit för att finansiera bostäder av "traditionellt slag". Närde boende efterfrågat även andra typer av bostäder har det i många fallansetts rimligt att även sådana bostäder skall kunna finansieras inom ramen fördetta system. De regler som därvid kommit att gälla kan å ena sidan i detenskilda fallet och sett i det sammanhang de beslutats te sig rimliga. Å andrasidan kan de, sett ur ett större perspektiv, te sig svårförståeliga och kanskemindre rationella. Utformningen nv regelsystemet år ett uttryck förstatsmakternas önskan att utveckla nya boendeformer. Som framgår bl.a. av de nu behandlade motionerna och vadsom anförts ovan finns skillnader i lånevillkoren m.m. mellan olika boendeformer för äldre. En viss osäkerhet råder beträffande tillämpningen av regelsystemet. Det finnsdärför anledning att se över reglerna när det gäller belåningen av 1989/90:BoU13 sådana kollektiva boendeformer som motionärerna aktualiserat. Ävenenligt utskottets mening är en översyn motiverad. I en sådan översyn bör övervägas om och i så fall hur ettsystem för finansiering av de nu diskuterade boendeformerna skall skapas såatt belåningen i sig inte styr valet av boendeform. Bl.a. bör övervägasmöjligheterna till enhetligare belåning avseende t.ex. personalutrymmen vid deolika boendeformerna. Räntebidrag lämnas till kostnaderna förlokaler åt den personal som krävs för verksamheten vid ålderdomshemmet. Det börsålunda övervägas om motsvarande regler bör gälla även beträffande andraboendeformer för äldre. Beträffande ålderdomshemmen gäller att bedömningen av hurmånga lägenheter som bör dela på gemensamma utrymmen skall göras utifrån vadsom är lämpligt i varje enskilt byggnadsprojekt. Det bör övervägas om det ärlämpligt att skapa enhetliga och mera flexibla regler avseende storleken av dengrupp som skall dela på gemensamma utrymmen och låta de regler som gällerbeträffande ålderdomshemmen gälla också de övriga boendeformer som nudiskuteras. Även andra frågor som tagits upp av motionärerna såsomt.ex. om det är rimligt att räntebidrag utgår också för vissa gemensammautrymmen som inte omfattas av upplåtelseavtal för bostäderna bör övervägas.Utskottet vill i sammanhanget, som framgått ovan, också erinra om att riksdagenhösten 1989 med anledning av en reservation fill socialutskottets betänkande1989/90:SoU12 som sin mening givit regeringen till känna att regeringen bordeöverväga hur en ekonomisk stimulans skulle tillföras kommuner och landstingavseende gruppbostäder för dementa. I vår har socialutskottet att behandlamotioner (m, fp, c, vpk) om ekonomisk stimulans för gruppboende. Huruvida ävendessa frågor bör omfattas av de nu förordade övervägandena får avgöras i sambandmed behandling av dessa motioner Till undvikande av missförstånd vill utskottet dock slåfast att reglerna för bostadslån för ny- och ombyggnad av ålderdomshem vadgäller utrymmes-och utrustningsstandard inte får förändras. I avsikt att slåvakt om den boendeform som ålderdomshemmet representerar bör den nu förordadeöversynen ta sikte på att denna boendeform i belåningssammanhang ges viss särställning. Sammanfattningsvis anser utskottet att medanledning av de nu behandlade motionerna Bo204 (s), Bo208 (s), Bo230 (s) ochvänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo243 yrkande 2 bör hemställa hosregeringen om en översyn av reglerna för finansieringen av olika typer avbostäder för äldre. Syftet med översynen bör, som framgått ovan, vara att görabostadsfinansieringssystemet neutralt i förhållande till valet av boendeform.I så måtto har frågan också anknytning till de överväganden om ett nytt bostadsfinansieringssystemsom pågår i regeringens kansli. Vad utskottet nu med anledning av motionerna anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Frågan om i vilka formeröversynen bör bedrivasbör överlåtas åt regeringen att besluta. Det kan därvid kanske visa 1989/90:BoU13sig lämpligt att den nu aktualiserade översynen görs inom ramen för det uppdragsom givits och . Resultatet av övervägandena börregeringen i förening med sin syn på frågan redovisa för . 5.6.3 Slopande av räntebidrag vid övertagande avfastigheter ägda av allmännyttiga bostadsföretag I tre motioner föreslås som sin mening geregeringen till känna att räntebidrag skall kunna utgå när allmännyttigabostadsföretag eller sådana företags bostadsbestånd överlåts. Förslag med dennainnebörd förs fram i motion Bo249 (c) yrkande 7, i moderata samlingspartietspartimotion Bo403 yrkande 9 och motion Bo423 (fp) yrkande 11. Frågan om slopande av räntebidrag vid övertagande avallmännyttiga bostadsföretags fasligheter behandlade utskottet (BoU 1987/88:3) med anledning av en proposition (prop. 1986/87:168). Beslutetsinnebörd kan sarnmanfattas sålunda. Sedan mitten av gäller följande. Räntebidraglämnas i princip inte för de lån som tas över av den nye ägaren när ettallmännyttigt företag överlåts. Inte heller lämnas räntebidrag om kommunensinflytande i företaget upphör. Motiven för regeringens förslag var att deallmännyttiga bostadsföretagen har en central roll i den sociala bostadspolitiken.Förutsättningarna för hyressättningen ändras om en kommun mister sitt endaallmännyttiga bostadsföretag. Även på orter med flera sådana företag kan enförsäljning av ett av företagen eller delar av det försämrajämförelsematerialet vid hyressättningen. Kommuninvånarna får mindremöjligheter att välja ett självkostnadsbaserat boende. Vid behandlingen av proposition 1986/87:168 hösten 1987avstyrkte utskottet motioner (m), (fp) och (c) om avslag på regeringensförslag. Även och avstyrkte utskottet motioner i fråganfrån dessa partier. Utskottet finner inte anledning ändra ståndpunkt. Medhänvisning till vad i det ovannämnda betänkandet anförts avstyrks de nubehandlade motionsförslagen (m). (fp) och (c). Det kan erinras om att i 1990års budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 13 s. 23-24) lämnas en avriksdagen begärd redovisning av de nu behandlade reglerna. 5.7 Vissa temporära bostadsstöd infördes ett system med hyresrabatter(tidigare benämnda tem porära hyresrabatter) i form av särskilda statsbidrag vid ny- eller ombygg nad. Statsbidrag till hyresrabatter i bostadshus har lämnats under viss förut sättning till ägare av bostadshus med hyres- eller bostadsrättslägenheter. Villkoret är att huset har uppförts eller byggts om med stöd av lån enligt bostadsflnansieringsförordningen och att byggnadsarbetena har påbörjats eller under något av åren 1983 eller 1984. imalt bidrag av bidragstiden var /m- för hus där 45 byggnadsarbetenapåbörjades och /m-för 1989/90:BoU13 hus därbyggnadsarbetena påbörjades . Bidraget minskas med en femtedel perår. För ombyggnad av hus i har bidrag kunnat utgå även förbyggnadsarbeten som påbörjats . Förslag om en avveckling av hyresrabatterna lämnas imotion Bo236 (m) yrkande 1 d. I sin motivering härför hänvisar motionärernabl.a. till behovet av besparingar på statsbudgeten. Som framgår av redovisningen ovan lämnas inga nyahyresrabatter sedan utgången av .