bet · GD01TU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Även den internationellatrafiken ger ett betydande överskott. bör - betonar motionärerna -ha som målsättning att successivt anpassa sina taxor efter de verkligakostnaderna. Dock bör det nuvarande systemet med kostnadsgaranti för ett förstaabonnemang till varje hushåll fortsätta att gälla, eftersom detta är av storbetydelse för bl.a, glesbygdens befolkning. Vidare framhåller motionärerna attteleverket självt bör få bestämma över taxor och avgifter för att därigenomkunna uppnå de av uppsatta målen. Somnämnts inledningsvis godkände en taxeomlägg ning som innebär att ges möjlighet att successivt anpassa sina taxor fill vad som är affärsmässigt inom ramen för de krav som ställs på service, regional balans och sociala hänsyn. Av nu föreliggande proposition framgår att den närmare innebörden av dessa krav övervägs av post- och teleutred ningen. Bakgrunden till den av godkända taxeomläggning en redovisades budgetproposition. Där framhölls bl.a. att regeringen funnit starka regionalpolitiska motiv för att fortsätta att minska kostnaderna för rikssamtalen. Vidare framhölls att ufiands- och rikssamtal I genomsnitt var dubbelt så dyra som kostnader för dem. Ny teknik och ett allt informationsintensiva:re produktionssätt gör det intressant och möjligt för företagen -sades det vidare i proposlfionen - att slippa dessa 1989/90: TU2 överpriser genom att ledatrafiken vid sidan av det allmänna telenätet. kunder eller medteleverket konkurrerande företag kan etablera egna långdistansnät ochutnyttja lokalnät för att nå slutanvändarna. Med den taxesättning somdå tillämpades skulle komma att göra stora förluster på sin delav ett sådant nät, dvs. Intäkternafrån storföretagen framhölls vidare vara helt avgörande för televerketsekonomi. Om intäkterna från stora kunder föll bort skulle det få starktnegativa konsekvenser både för hushåll och mindre De minskandeinkomsterna skulle behöva kompenseras genom kraftiga avgiftshöjningareller inskränkningar i de samhälleliga kraven på Regeringenhade mot den angivna bakgrunden funnit det motiverat att i god tidoch under kontrollerade former genomföra en omläggning mot ökad kostnadsanpassning,även om den på kort sikt skulle innebära vissakostnadsökningar för en del abonnenter. Utskotteterinrar vidare om att telepolitiska beslut bl.a. innebargodkännande av en ökad kostnadsanpassning av taxor och att dennaanpassning delvis skulle få ske selektivt. Detanförda är enligt utskottels mening ägnat att tillgodose syftet medmotionärernas krav på en ökad kostnadsanpassning av taxor. Vadgäller kravet på att självt skall få bestämma sina taxor ochavgifter vill utskottet fästa uppmärksamheten på teleförordningen (1985:765),Av denna framgår att verket fastställer villkor och avgifter för att utnyttjadet allmänna telenätet med undantag för abonnemangsavgifter och samtalsmarkeringsavgiften,vilka fastställs av regeringen. Även övriga villkor och avgifter inom olikaverksamhetsområden fastställs av . Ändringar av större ellerprincipiell betydelse i avgiftssystemen skall dock underställas regeringen.Regeringens roll vid fastställandet av televerkels taxor och avgifter skallenligt utskottets mening ses mot bakgrund av statens regionalpolitiska ochsociala ansvar på teleområdet. Medhänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatet av post- ochteleutredningens arbete avstyrker utskottet motionsyrkandel. Telekommunikationeroch avgifter för handikappade behandlas i ett flertal motioner. Imotion T802 (s) betonas att har och ävenfortsättningsvis bör ha ett ansvar att i sin verksamhet ta hänsyn till dehandikappades krav på telekommunikationer genom anpassning av syslem ochprodukter eller i sin forsknings- och utvecklingsverksamhet. En solidariskfinansiering för handikappinsatser bör införas - säger motionärerna -genomt.ex. avgifter från olika aktörer på teleområdet, så att dessa insatser intebekostas bara av . Iavvaktan på resultatet av post- och teleutredningens arbete är utskottet inteberett att förorda någon åtgärd med anledning av motionen, varfördensamma avstyrks, Imotionerna T804 (mp), T805 (m), T806 (s), T813 (vpk) och 816 (fp) behandlas televerkelsbeslut att fr.o.m, höja avgiften för .. nummerupplysningtill per mot tidigare per 1989/90: TU2 samtal.Genomsnittskostnaden per förfrågan beräknas därmed uppgå till . Imotionerna framhålls att många synskadade inte kan använda telefonkatalogen ochdärför i avsevärd utsträckning är beroende av nummerupplysningens tjänster.Motionärerna finner det orimligt att de synskadade skall drabbas av en såkraftig avgiftshöjning och föreslår att kostnaderna för nummerupplysningenfinansieras på annat sätt än det har beslutat om. Enligt vad utskottet under hand inhämtat från televerketexpedierade nummerbyrån ca 40 miljoner anrop . Verkets kostnad fördenna service uppgick till ca 350 milj.kr. Efterfrågan på nummerbyråns tjänsterhar ökat kraftigt . En snabbt växande grupp av användare ärmobiltelefoninnehavare. De som mest utnyttjar nummerupplysningen är enligtteleverket heltidsanställda höginkomsttagare som ringer privat eller för sinaföretags räkning. Hälften av abonnenter använder intenummerupplysningen ens en gång . Bland de handikappade är det endast 4 %som använder nummerupplysningen . av dem använderden aldrig och en ä eller ändå mera sällan. I ställetför att låta samtliga abonnenter betala en höjd abonnemangsavgift med ,per kvartal valde verket att låta de abonnenter som utnyttjar tjänsten betalaför denna. För att inte handikappade skall drabbas har beslutat attge alla handikappade som inte kan använda telefonkatalogen en rabatt på påsina samtalskostnader. För det fåtal handikappade som har större kostnader förnummerupplysning än vad som täcks av den allmänna rabatten lämnar enindividuell, extra rabatt i syfte att ge full kompensafion. Per den 23 augusfi1989 hade mottagit ca 5 200 ansökningar om rabatt på och ca 130ansökningar om den extra rabatten. Utskottet har vidare erfarit ati: regeringen uppdragit åtteleverket att i samråd med berörda handikapporganisationer utvärdera den metodför kompensation fill de handikappade som verket beslutat om. Resultatet avutvärderingen skall redovisas för regeringen . I avvaktanhärpå och på resultatet av post- och teleutredningens arbete avstyrkerutskottet motionsyrkandena. I motionerna T809 (s) och T814 (m) behandlastexttelefonering för döva och talskadade. Motionärerna vill alttexttelefonförmedlingen skall göras effektivare - och därmed billigare bådeför abonnenter och staten - vid kommunikation med döva som kan tala.Motionärerna framhåller att I stort sett alla vuxendöva och många barndomsdövakan tala. Vidare förordas i motionerna att man genom subventioneringunderlättar för icke handikappade, som ofta kommunicerar medtexttelefonabonnenter, att skaffa texttelefoner. Härigenom skulle någonmedverkan av förmedlingscentraler inte behövas. Vidare skulleabonnenterna få en förbättring i och med att ingen utomstående skulle kunna tadel av deras samtal. Texttelefonering innebär att kommunikation mellan enhörselskadad och en icke handikappad abonnent förmedlas av en telefonist, som skriver vad den icke handikappade säger så att det kan läsas på den handikappades ,j Denhörselskadade abonnenten skriver sitt svar på texttelefonen 1989/90: TU2 och telefonisten läser uppsvaret för den icke handikappade. utskottet erfarit gjordeteleverket med en provisorisk utrustning ett första provmed en utvecklad teknik för texttelefon, s.k, direkt Direkt tal innebäratt en döv person, som kan tala, talar direkt till en annan - icke handikappad -abonnent utan medverkan av telefonist vid någon av televerketsförmedlingscentraler. Den icke handikappades svar skrivs av en telefonist påen förmedlingscentral på den döves texttelefon. förbättrad teknisk lösningför direkt tal provades i början av innevarande år med mycket gott resultat.Under sommaren 1989 påbörjades ett större prov med sikte på att genomföraen full utbyggnad av tjänsten i hela landet till gör man den bedömningen att en vanlig persondator medkommunikationsprogram kan komma att bli ett betydligt bättre alternafiv äntexttelefoner för de flesta hörselhandikappade. Prisutvecklingen för persondatorerär sådan att dessa blir allt billigare, medan motsatt utveckling förväntas förspecialapparater med små volymer som texttelefon. Utskottetförutsätter att post- och teleutredningen överväger frågan om ekonomiskt stödför anskaffande av texttelefoner till sådana icke handikappade som oftakommunicerar med döva texttelefonabonnenter. Medhänvisning till det anförda och i avvaktan på utredningens resultat avstyrkerutskottet motionerna. Imotion 7807 (fp) framhålls att bestämmelserna om abonnemangskostnader för institutionsboende,ideella föreningar och församlingar bör ges en generös utformning. Densålunda aktualiserade frågan behandlas av post- och teleutredningen, I avvaktanpå resultatet av utredningens arbete avstyrker utskottet mofionen. Motion7801 (c) gäller telefonabonnemang för vissa gymnasieelever. Motionären villatt ett gemensamt telefonabonnemang skall gälla för föräldrar och barn sombedriver gymnasiestudier och som under terminerna är bosatta på annan ort änföräldrarna. Vadmotionären synes åsyfta är att ingen avgift skall utgå för ifrågavarandegymnasieelevers telefonabonnemang. Utskottet kan för sin del inte ansluta sigfill denna uppfattning. Motionärens önskemål synes i viss mån kunna fillgodosesgenom att det är möjligt att få räkningen för ett teleabonnemang sänd tillannan adressat än abonnenten. Med det sagda avstyrker utskottet motionen. Imotion 7803 (fp) uttalas önskemål om enhetliga telefonnummer för vissa myndigheter. Motionärerna vill att reserverar en nummerserie eller ett fast telefonnummer som är lika inom varje riktnummerområde och som ofta anlitas av såväl andra myndigheter som näringsliv och allmänhet. Enligt vad utskottet erfarit arbetar med en utökning av nummerserien från 0-1-8 siffror (de 8 siffrorna avser ]3 riktnummerutom O -(- abonnentnummer) till 0 4-9 siffror. Bakgrunden /90:TU2 härtillär en brist på lediga telefonnummer i flera riktnummerområden, bl.a. 07-områdenainom . Utökningen av nummerserien syftar bl.a. till utvidga08-området så att det även omfattar de nuvarande 07-riktnum-merområdena.Omkoppling för utökningen skall vara genomförd till . Samtidigtkommer att introducera specialnummer i den ledigblivna 07-serien.Efter den tidpunkten kommer det att finnas möjligheter för verket att erbjudade kunder som så önskar enhetliga telefonnummer över landet. De kunder som villha denna tjänst kommer då att få betala den kostnad som de förorsakar förbeläggning av nummerserier m.m. 7rafikav-giften (inkl. avgiften för tjänsten)betalas av den uppringande. finns möjligheter för kunder som så önskar alt erhållaenhetliga nummer i 020-serien, I denna serie betalar uppringaren en markering,medan mottagaren betalar resterande trafikavgifter. I sill av godkända betänkande De allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. (FiU1988/89:30, prop. 150, 151 och 100, rskr. 327, 328) framhåller finansutskottetatt 020-systemet i ökad utsträckning bör tillämpas inom den statligaförvaltningen. Användningen av systemet är naturligtvis mest angelägen - sägerutskottet - vid de statliga myndigheter, verk och företag som har omfattandeserviceuppgifter gentemot allmänheten. Den närmare omfattningen av dennaservice bör övervägas av regeringen, sägs det vidare i betänkandet. I avvaktan på de av aviserade åtgärderna och resultatetav regeringens överväganden avstyrker utskottet motionen. Enligt motion 7811 (fp) bör samtliga teleabonnenter iÖstergötlands län återfinnas i någon av länets två katalogdelar. Utskottet har från inhämtat att man där förnärvarande ser över möjligheten att tillgodose ifrågavarande önskemål, Iavvaktan på resultatet av översynen avstyrker utskottet motionen. I motion 7813 (vpk) yrkas alt hos regeringenbegär en fullständig redovisning av satsning på kabel-7V-området. 7eleverket lämnar en redgörelse förkabel-TV-verksamheten i sin årsredovisning. Vidare lämnas en redogörelse förplaneringen av verksamheten i treårsplanen. Någon ytterligare redovisningfinner utskottet för sin del inte erforderlig, varförmotionsyrkandet avstyrks. 1, beträffande inriktningen av televerketsverksamhet attriksdagen godkänner vad som förordas härom i proposlfionen, 2, beträffandeservicemål och ramar atlriksdagen godkänner de servicemål och ramar som förordas i propositionenför verksamhet , 14 3, beträffandetelepolitiken inom EG 1989/90: TU2 att avslår motion1988/89:T813 yrkande 1, 4, beträffandegrundläggande telekommunikationer att avslår motion 1988/89:T813yrkande 2, 5, beträffandeen god teleservice attriksdagen avslår motion 1988/89:T237 yrkande 2 i denna del, 6, beträffandeteleverkets myndighetsutövning attriksdagen avslår motion 1988/89:T815 yrkande 2, 7, beträffandeöversyn av kvarvarande telemonopol att avslår motion 1988/89:T815yrkande 3, 8, beträffandeteleverkels verksamhetsform attriksdagen avslår motionerna 1988/89:7225 yrkande 25 i denna del och1988/89:T815 yrkande 1, 9, beträffandeteleverkets dotterföretag attriksdagen avslår motion 1988/89:T815 yrkande 4, 10, beträffandedigitala teleförbindelser attriksdagen avslår motionerna 1988/89:T225 yrkande 25 i denna del och1988/89:T815 yrkande 5, 11, beträffandeutbyggnad av datanät attriksdagen avslår motion 1988/89:7237 yrkande 2 i denna del, 12, beträffande teleinvesteringar avregionalpolitbk betydebe att avslår motion 1988/89:7812, 13, beträffande televerksinvesteringarmed inriktning på förelagen att avslår motion 1988/89:7813 yrkande 6, 14, beträffande modernisering avtelenätet i norra län att avslår motion 1988/89:7810, 15, beträffande televerketsstatskapital attriksdagen avslår motion 1988/89:7234 yrkande 19, 16, beträffande kostnadsanpassning avteleverkets taxor m.m. att avslår motion 1988/89:7815 yrkande 6, 17, beträffande handikappades krav pätelekommunikationer att avslår motion 1988/89:7802, 18, beträffande avgiften förnummerupplysning attriksdagen avslår motionerna 1988/89:7804, 1988/89:7805, 1988/ 89:7806,1988/89:7813 yrkande 5 och 1988/89:7816, 19, beträffandetexttelefonering för döva och talskadade attriksdagen avslår motionerna 1988/89:7809 och 1988/89:7814, 20, beträffande abonnemangskostnader förinstitutionsboende m.fl. att avslår motion 1988/89:7807, 21, beträffande telefonabonnemang för vissagymnasieelever att avslår motion 1988/89:7801, 22, beträffande enhetliga telefonnummerför vissa myndigheter att avslår motion 1988/89:7803, 23, beträffande teleabonnenter iÖstergötlands län att avslår motion 1988/89:7811, 24.beträffande kabel-TV 1989/90:TU2 att avslår motion 1988/89:7813 yrkande 4. Närvarande:Birger Rosqvist (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (m), 7horén (c), ViolaClaesson (vpk), (), (), (),() och (). Telepolitiken inom EG (miom. (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet delar" och på s. 6 slutar med "avstyrksmofionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Inom två mandatperioder har regeringen inte baraaccepterat de nyliberala steg på telepolitikens område som togs av denborgerliga regeringen. I praktiken genomdrivs nu idéerna - de få återståendemonopolskyddade delarna Inom håller på att plockas bort. Regeringen följer med stor ambition vissa signaler frånEG, Enligt dokumentet () räknar EG med att kommunikationernakommer att växa från av bruttonationalprodukten under 1990-talet.Dessa förhoppningar har skapat en mängd forskningsprojekt med inriktning på nyavinstgivande nischer inom informationsteknologins områden. harmötts av både fackligt och politiskt motstånd i olika länder, främst därför attprivata och makthungriga telebolag arbetar för att slå sönder samtliga statligamonopol. Protesterna från facket har Inte påverkat den socialdemokratiskaregeringen i - tvärtom har den anammat alla signaler om avreglering ochupplösning av monopol. Mot bakgrund av statens regionalpoliliska och socialaansvar på teleområdet finner utskottet i likhet med motionärerna dentilltagande avregleringen och s,k. fria konkurrensen på detta område ytterstolämplig. De nyliberala krafter i och inom EG som verkarstyrande för utvecklingen på teleområdet där bör inte få tillåtas påverka densvenska telepolitikens utformning. Vad utskottet nu anfört - och som Innebär attmofionsyrkandet tillstyrks -bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att utskottetshemställan under 3 bort ha följande lydelse: 1989/90:TU2 3, beträffandetelepolitiken inom EG alt med bifalltill motion 1988/89:7813 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, Grundläggande telekommunikationer (mom. 4) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s, 6 som börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "detsamma avstyrks" bort ha följandelydelse: Enligtutskottels mening har de nya avancerade leknologisatsningar som ärengagerat i inget samband med sådana grundläggande telekommunikationer somgynnar teleabonnenterna i allmänhet. Nätutbyggnaden sker i alltför hög grad föratt tillgodose företagens krav på överföring av datatrafik. Nuvarandenyliberala inriktning av telepolifiken bör enHgt utskottets bestämdauppfattning avbrytas och ersättas med en politik som leder till förbättradtillgänglighet och service för grundläggande telekommunikationer. sålunda anfört - och som innebär att motionsyrkandet tillstyrks - börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4, beträffandegrundläggande telekommunikationer att med bifalltill motion 1988/89:7813 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, En god teleservice (mom. 5) delsatt den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att bör ges klara direktiv attbibehålla och förbättra sin service i glesbygd. nu anfört - och som innebär att motionsyrkandet tillstyrks -börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5, beträffandeen god teleservice att med bifalltill motion 1988/89:T237 yrkande 2 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört, myndighetsutövning (mom. 6) RolfClarkson (m), (), i (m) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s, 6 som börjar med "Riksdagenstelepolitiska" och på s, 7 slutar med "avstyrkermotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet delarmotionärernas uppfattning att affärsverksam- 1 het heltbör skiljas från myndighetsutövningen. Frekvenstilldelning inom 1989/90:TU2radiokommunikationsområdet synes numera utgöra enda myndighetsuppgift.Den bör sålunda enligt utskottets mening möjligt skiljas frånaffärsverksamheten. Vad utskottet nu anfört - och som innebär atlmotionsyrkandet tillstyrks -bör som sin mening ge regeringen tillkänna, dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6, beträffande myndighetsutövningatt med bifall till motion 1988/89:T815 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, verksamhetsform (mom. 8) (), (), iMalmö (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 7 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "aktuellamotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Affärsverksformen, under vilken bedriver sinverksamhet, har enligt utskottets mening en rad brister. årsaffärsverksutredning påpekade det nödvändiga i att bl.a, övergårtill aktiebolagsform. Utskottet ansluter sig för sin del helhjärtat till dennauppfattning. Vad utskottet nu anfört - och som innebär attmotionsyrkandena tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen tillkänna, dels att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande verksamhetsformatt med bifall till motionerna 1988/89:7225 yrkande 25 I denna deloch 1988/89:T815 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, (mom. 9) (), (), iMalmö (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 8 som börjarmed "I sitt" och slutar med "detsamma avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att televerketförutsättningslöst bör utreda vilka av dess dotterföretag som kan säljas ellerges en bredare ägarkrels. Vidare bör enligt utskottets mening fyradivisioner, Radio, Industri, ADB och Kabel-'7V i likhet med bytaföretagsform och ingå i ett från som affärsverk till ett friståendeaktiebolag förändrat företag. Även för den gruppen bör det utredas vilkaförelag som bör ges en bredare ägarkrels. Med det anförda tillstyrkerutskottet motionsyrkandet. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottetshemställan under 9 bort ha följande lydelse: 1989/90: TU2 9.beträffande dotterföretag att med bifall fill mofion1988/89:T815 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört, Utbyggnad av datanät (mom. 11) delsatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "därför detsamma" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till de överväganden som enligt motionärerna talar för attdatakommunikationerna bör byggas ut i regioner utanför storstadsområdena.Televerket bör därför även enligt utskottets mening ges de av motionärernabegärda direkfiven. nu anfört - och som innebär att motionsyrkandet tillstyrks -börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffandeutbyggnad av datanät att med bifalltill motion 1988/89:T237 yrkande 2 i denna del som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet härom anfört, Teleinvesteringar av regionalpolitisk betydelse(mom. 12) (vpk) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "" och slutar med "utskottet motionen" bort ha följandelydelse: Televerketsinvesteringar i infrastruktur såsom ledningar, kablar m.m. har enligtutskottets mening stor betydelse för den regionala utveckUngsförmå-gan. I vårtalltmer datoriserade samhälle, där informafionsflöden är minst lika viktiga sommaterialflöden, bhr tillgången på bra telekommunikationer ofta avgörande fört.ex. Motden angivna bakgrunden synes det utskottet angeläget att får enförbättrad insyn i och ett starkare inflytande över större investeringsprojekt.Som det nu är bestämmer i alltför hög grad självt över mycket stora investeringari kommunikafionsnätet. Därmed avgör verket också i stor utsträckning var ilandet de bästa utvecklingsmöjligheterna hamnar, liksom var möjligheterna blirbetydligt sämre. nu anfört - och som innebär att utskottet tillstyrker motionen - börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffandeteleinvesteringar av regionalpolitbk betydelse att med bifalltill motion 1988/89:T812 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört, Televerksinvesteringarmed inriktning på företagen 1989/90:TU2 (mom. 13) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Enligt vad" och slutar med "detsamma avstyrks" bort haföljande lydelse: Teletekniken har ~ som framhålls i motionen - på senare åralltmer förfinats, fill fördel främst för företagen. Kostnaderna förförbättringarna bärs emellertid enligt utskottets mening i alltför hög grad avdem som inte har mer avancerade telekommunikafionsbehov än att ringa vanligalokalsamtal. Kostnaderna bör enligt utskottets mening i högre grad än för närvarandebelasta företagen genom att dessa påförs ökade teleavgifter. Vad utskottet sålunda anfört - och som innebär attmotionsyrkandet tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande televerksinvesteringar med inriktning påföretagen att med bifall till motion 1988/89:T813 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, statskapital (mom. 15)