bet · GD01UU22 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt vad utskottet erfar kommer frågan att tas upp viddet möte om den mänskliga dimensionen som äger rum inom ramen för ESK i juni1990. Härmed får yrkande 10 i motion U641 (fp) anses besvarat. En konvention om barnets rättigheter antogs av FNsgeneralförsamling . Utskottet välkomnar detta. Riksdagenberäknas anta konventionen . I konventionens 54 artiklar kombineras för personer under18 års ålder dels medborgerliga, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,dels andra mer barnspecifika rättigheter. 18-årsgränsen gäller endast förstater som ej har lagstadgad lägre myndighetsålder. Konventionen stadgar bl.a. barns rätt till liv, hälsa ochutveckling, rätt till namn och medborgarskap, till vetskap om och omvårdnad avsina föräldrar, till att fritt uttrycka sina åsikter och till religionsfrihet.I konventionen behandlas vidare rätten till utbildning, social trygghet ochrätt till vila och lek samt handikappade barns och flyktingbarns speciellabehov. Konventionen behandlar även adoptioner, barn i väpnade konflikter ochbarn i brottmålsprocess. Den innehåller förbud mot dödsstraff, tortyr elleromänsklig behandling eller bestraffning av barn. Exploatering av barn förbjuds.Konventionen innehåller förbud mot barnprostitution, barnpornografi ochexploatering av barn genom försäljning eller barnarbete. Konventionenfastställer krav på minimiålder för barnarbete. För förstagången förbjuds kvinnlig omskärelse. Konventionens efterlevnad skall enligt förslagetkontrolleras av en övervakningskommitté bestående av tio experter. Experternaskall nomineras av signatärstaterna men fungera i egen kapacitet. Experternaskall väljas och kan återväljas. och andra FN-organ samtfrivilligorganisationer kommer att bistå med att praktiskt genomföra åtgärderföranledda av de rapporter som kommittén får från signatärstaterna (tekniskrådgivning eller bistånd). får här en central ställning. Signatärstaterna skall enligt förslaget rapportera om deåtgärder de vidtagit nationellt med anledning av konventionen. De första rappor terna skall inkomma till kommittén efter det att konventionen trätt i kraft. Därefter skall signatärstaterna rapportera . har 43 stater undertecknat konventionen. Två stater har ratifi- 20 I ettyttrande (1989/90:UU2y) till socialutskottet över proposition 1989/90:UU22 1989/90:107om godkännande av konventionen har utskottet tillstyrkt antagande avkonventionen men beklagat att det inte varit möjligt att genomkonventionen skapa ett starkare skydd för barn i väpnade konflikter än vad somfastslagits i konventionens 38e paragraf. bör därför enligt utskottetsuppfattning verka för en höjning av åldersgränsen för barns deltagande i stridfrån 15 till . Fora där denna fråga kan tas upp är det årliga SanRemo-symposiet om humanitär rätt, i sjätte utskottet i FNs generalförsamlingsamt vid internationella Röda kors-konferens. bör också verkaför att frågan kan behandlas vid nästa diplomatkonferens om internationellhumanitär rätt i väpnade konflikter. Även om en konvention om barnets rättigheter nu kunnat antaskvarstår ett omfattande arbete för att tillse att konventionens stadgandenefterlevs. Det är därför bra att status och efterlevnadtagits upp som en dagordningspunkt inför nästa möte med . Utskottet välkomnar också det kommande om barnenssituation som bl.a. på svenskt initiativ äger rum . Vad gäller frågan om barnprostitution som tas upp i motionU616 (mp) får utskottet konstatera att konventionsstaterna enligt barnkonventionens34e och 35e paragrafer ålägger sig att skydda barn från alla former av sexuelltutnyttjande samt att vidta alla lämpliga åtgärder, såväl nationellt sominternationellt, för att förhindra handel med och bortrövande av barn. Vidårets möte med beslutades om ett aktionsprogram för attförhindra handel med barn, barnprostitution och barnpornografi. Samtidigtbeslutade kommissionen att tillsätta en särskild rapportör som skall behandladessa frågor inkl. problemet med adoption av barn för kommersiella ändamål. Ett starkt svensk engagemang för denna fråga bör enligtutskottet kvarstå. Därmed får yrkandena 2 och 6 i motion U616 (mp), berörddel av yrkande 1 i motion U641 (fp) samt yrkande 5 i motion U645 (vpk) ansesbesvarade. Förbud mot plast- och splitterkulor Utskottet får i denna fråga hänvisa till förra åretsbetänkande 1989/90:UU5 och med beklagande konstatera att det inte finns någrafolkrättsliga förbud mot denna typ av ammunition och att det inte synesföreligga någon möjlighet att nu väcka frågan om folkrättslig reglering.Utskottet utgår emellertid ifrån att regeringen kommer att fortsätta söka finnavägar att internationellt reglera användandet av denna typ av ammunition. Härmed avstyrks yrkande 2 i motion U606 (fp) och yrkande 6i motion U645 (vpk). Handikappadesrättigheter 1989/90:UU22 Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion U642(c) om behovet av stöd till de handikappade. Det är därför viktigt att FNsvärldsaktionsprogram för handikappade för detta syfte prioriteras. harsom utskottet tidigare kunnat konstatera mycket aktivt agerat i FN för attdenna fråga skall uppmärksammas. har bl.a. försökt initiera arbete påen konvention för handikappade. På grund av motstånd från andra medlemsstaterhar denna tanke tills vidare fått skjutas . Motståndet kom sig avden uppfattning, som för övrigt även generellt delar, att det i daginte i första hand behövs nya folkrättsliga regler på detta område utan att deregler som finns skall respekteras. ämnar i stället vid vårens möte medFNs ekonomiska och sociala råd föreslå att den sociala utvecklingskommissionentillsätter en arbetsgrupp som skall ha till uppgift att utarbeta normer förimplementeringen av de MR-instrument som redan finns och som även täckerhandikappade. Utskottet stöder ett fortsatt starkt svenskt agerande i FNför att de handikappades rättigheter skall skyddas och främjas. Därmed får yrkande 17 i motion U642 (c) anses besvarat. I motion U641 (fp) framhålls vikten av att det svenskabiståndet i högre grad används för att främja respekten för demokrati och mänskligarättigheter. Ett förslag som framförs i motionen är att i de bilateralabiståndsavtalen åberopa de internationella folkrättsliga regler som gäller viden vbs bbtåndsinsats. Utskottet sympatiserar med denna tanke men finner att detav praktiska skäl och för ökad genomslagskraft vore mer effektivt omdessa folkrättsliga regler togs upp vid de förhandlingar som föregår ettbiståndsavtal. Utskottet utesluter dock inte att dessa frågor berörs också iavtalstext. Härmed får yrkande 13 i motion U641 (fp) anses besvarat. I arbetet för att främja respekten för de mänskligarättigheterna måste självfallet alla kränkningar påtalas oavsett vem som utfördem eller i vilket sammanhang de sker. Sålunda skall regeringen även påtala debrott mot de mänskliga rättigheterna som begås av befrieberöreber. Så skerockså enligt utskottets uppfattning. Därmed får yrkande 12 i motion U641 (fp) anses besvarat. 1 motion U614 (fp) yrkas att endast skall utbytastatsbesök med demokratbka länder. Utskottet kan sympatisera med de skäl somligger till grund för yrkandet men får framhålla att statsbesökbeslutas efter allmänpolitiska överväganden som görs utifrån en specifiksituation och från fall till fall. Därvid vägs självfallet den berördaregeringens inställning till respekt för mänskliga rättigheter in ibeslutsunderlaget. Härmed får motion U614 (fp) anses besvarad. 2.Åtgärder för att förbättra efterlevnaden av det 1989/90:UU22 I ett antal motioner har förslag framförts om hur detinternationella samfundet praktiskt skall kunna förbättra övervakningen av hurregelsystemet avseende mänskliga rättigheter efterlevs. Flertalet yrkanden harutskottet behandlat tidigare (se 1989/90:UU5), varvid det framkommit attSverige redan mycket målmedvetet och kraftfullt agerar för att fler stater delsskall ansluta sig till de konventioner som existerar, dels skall godta deprocedurer för prövning av klagomål över kränkningar som finns, dvs.respekterar den mellanstatliga och individuella klagorätten. Härmed får yrkande 3 i motion U641 (fp) anses besvarat. Regeringen söker också i allt högre grad inrikta detsvenska biståndet på att stödja utveckling mot demokrati och respekt förmänskliga rättigheter. Detta bör enligt utskottets uppfattning fortsätta. Inteminst är detta viktigt i det multilaterala biståndssamarbetet. Självfallet börSverige även fortsatt agera för en koppling mellan FNs bbtåndsarbete och dessinsatser till skydd för de mänskliga rättigheterna, vilket tas upp i motionU641. Vidare bör arbeta för ökade demokratifrämjande insatser, t.ex.utbildning, kvinnoinsatser, stöd till massmedia och kultur,förvaltningsbistånd, landsbygdsutveckling m.m. Organisationer som kanske ihögre grad än andra kan sägas ha sin verksamhet specifikt inriktad på främjandetav mänskliga rättigheter är UNHCR, , . De får alla omfattande stödfrån . Utskottet vill i detta sammanhang påpeka att det redanförekommer ett samarbete mellan FNs center för de mänskliga rättigheterna ochbl.a. UNDP (dvs. det organ som har ansvar för att FNs samladebiståndsverksamhet samordnas i samarbete med mottagarländerna). somdet är viktigt att t.ex. UNDP i ökad utsträckning inriktar sig på insatser somspecifikt är ägnade att främja mänskliga rättigheter inkl. demokrati måste manhålla i minnet att biståndsprogrammens utformning sker i samarbete medmottagarlandet och måste ta hänsyn till landets prioriteringar. Utskottet villvidare erinra om att det inom FN-systemet finns en arbetsfördelning, men attmänskliga rättigheter naturligtvis skall främjas genom allt bistånd somkanaliseras genom FN. Härmed får yrkande 8 i motion U641 (fp) anses besvarat. Vad gäller frågan om ökade resurser till FNs center förmänskliga rättigheter och ökade resurser till FNs rådgivningsprogram som tasupp i motionerna U622 (m) och U641 (fp) får utskottet i likhet med förra åretkonstatera att regelbundet i generalförsamlingen framfört behovet avtillräckliga resurser för centrets verksamhet och de frivilliga fonder somfinns för stöd till FNs arbete för de mänskliga rättigheterna: fonden förpersoner som utsatts för tortyr, urbefolkningsfonden och fonden för rådgivningoch tekniskt bistånd. Utskottetutgår från att politiskt och finansiellt fortsätteratt 1989/90:UU22 stödjacentrets verksamhet inkl. det tekniska bistånds- och rådgivningsprogrammet. Härmed får yrkande 3 i motion U622 (m) och yrkande 7 imotion U641 (fp) anses vara besvarade. Frågan om en internationell domstol knuten till 1966 årskonvention om medborgerliga och politiska rättigheter behandlade utskottet isitt förra betänkande (1989/90:UU5) och konstaterade då att en dylik domstolinte automatiskt får en kompetens annat än genom konventionsstaternasmedgivande, t.ex. genom accepterande av den mellanstatliga klagorätten. Deneuropeiska domstolens effektivitet som tas upp som jämförelse i motion U641(fp) beror på att de stater som ratificerat den europeiska konventionen om demänskliga rättigheterna erkänner domstolens kompetens och att dess domardärför är bindande för staterna. Liksom får utskottet konstatera atttiden knappast är mogen för att de stater som antagit konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter skulle acceptera en domstol medbindande utslag. För närmare information om 1966 års konventionersuppföljningsmaskineri får utskottet hänvisa till s. 11 i detta betänkande. Därmed avstyrks yrkande 6 i motion U641 (fp). då frågorna om en kommbsarie och ettFN-universitet för de mänskliga rättigheterna behandlats får utskottetkonstatera att det inte finns något gehör för att skapa vare sigett nytt FN-organ finansierat över den reguljära budgeten eller en ny funktionsyftande till att förstärka arbetet till skydd för de mänskliga rättigheterna.Utskottet bedömer det därför inte meningsfullt att nu väcka dessa frågor i FN. Därmed avstyrks yrkandena 2 och 3 i motion U642 (c) samtyrkande 1 i motion U645 (vpk). Inte heller vill utskottet tillstyrka förslaget i motionU645 (vpk) om en särskild avdelning för mänskliga rättigheter på UD utan anseratt det ankommer på regeringen att själv organisera sitt arbete. Därmed avstyrks yrkande 4 i motion U645 (vpk). I motion U645 (vpk) krävs åtgärder så att denInternationella domstolen i får möjlighet att beivra/o//c/wo/-(isi)AO«. 1 likhet med vad utskottet anförde i betänkande1989/90:UU5 skulle möjligheten att lagfora enskilda som är skyldiga tillfolkmordsbrott inte konkret förbättras av en revision av Internationelladomstolens stadga. För skälen härtill får utskottet hänvisa till ovan nämndabetänkande. Därmed avstyrks yrkande 2 i motion U645 (vpk). Utskottet delar den oro som ligger bakom yrkande 3 imotion U645 24 (vpk) vad avser svårigheterna att behandla kränkningar avmänskliga rättighetersom begåtts av medlemmar i . Detta är ett 1989/90:UU22 problemsom kommissionen söker lösa, inte alltid framgångsrikt, vilketillustreras av årets misslyckade försök att ta upp en resolution om Kinaskränkningar av de mänskliga rättigheterna. Utskottet utgår från att Sverigeäven fortsättningsvis såväl som medlem i kommissionen som observatör sökermotverka denna inbyggda svaghet i kommissionens arbete. behövs detenligt vad utskottet erfarit inte alltid att kommissionen i debatt eller någonform av beslut behandlar ett namngivet lands kränkningar av de mänskligarättigheterna för att detta skall få effekt. Enbart risken att behövaschavottera inför världssamfundet har föranlett åtskilliga stater att modifierasin politik. Härmed får yrkande 3 i motion U645 (vpk) anses besvarat. Den utveckling mot ökad respekt för de mänskligarättigheterna som ägt rum i är glädjande. Detär utskottets förhoppning att den genomgripande översyn av det sovjetiskarättssystemet som igångsattes utan dröjsmål leder fram till lagstiftningsom respekterar individens rättigheter i enlighet med internationell folkrätt.Det är också utskottets förhoppning att efterlevnaden av lagarna ger individenett fullgott skydd i enlighet med internationell rätt. Utskottet tänker därvidbl.a. på den sovjetiska regeringens uttalade föresats att godkänna individuellklagorätt genom att tillträda tilläggsprotokollet till konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter. Det är vidare utskottets förhoppningatt nya bestämmelser rörande bl.a. utresa från snart skall kunnaantas och att dessa skall motsvara internationella normer på detta område,något som också framfördes av vid årets möte med . Den mänskliga rättigheten att fritt få lämna sitt land tasupp i tre motioner. I två motioner U601 (m) och U609 (c) yrkas att regeringenskall ta upp frågan om två fall av förvägrad utresa från . Detgäller makarna som enligt motionerna trotsupprepade ansökningar förvägrats rätten att återförenas med sina barn somtidigare tillåtits emigrera till . I motion U648 (fjp) tas ytterligare tvåfall upp: och . Utskottet får konstatera att riksdageninte tar upp enskilda fall. Det är emellertid utskottets förhoppning att ävendessa personer genom den nya sovjetiska lagstiftningen skall få möjlighet attutöva sin rätt att fritt lämna sitt land. Därmed avstyrks motion U601 (m) och yrkande 1 i motionU609 (c). Den har under en lång följd av år tagit upp 1989/90:UU22 problem avdenna typ med sovjetiska vederbörande såväl i multilaterala sammanhang som vidbilaterala kontakter. Vid det möte om den mänskliga dimensionen inom ramen förESK som skall hållas kommer frågan om rätten att lämna sitt landatt tas upp. Vidare kommer FNs underkommission för förhindrande avdiskriminering och skydd av minoriteter vid sitt nästa möte () attbehandla utkastet till en deklaration om rätten för envar att lämna ochåtervända till sitt land. Vad generellt gäller de sovjetiska judarnas situationtorde det bli en fråga som kommer att tas upp vid om den mänskligadimensionen . Därtill arbetar en arbetsgruppunder på en deklaration om etniska minoriteters rättigheter.Sverige deltar i arbetsgruppens arbete. Det som yrkas i motion U609 (c) om en ny vidgadrättighetsförklaring för etniska minoriteter torde därmed få ansestillgodosett. Utskottet utgår från att regeringen även fortsatt näraföljer utvecklingen i vad avser respekten för de mänskligarättigheterna inkl. de sovjetiska judarnas situation. Därmed får yrkande 2 i motion U609 (c) och motion U648(fp) anses besvarade. Mänskliga rättigheter i Kosovo Den federala republiken består enligt nugällande författning av sex republiker: , ,, , och . Enligt tillägg tillgrundlagen bildades inom delstaten de två autonomaprovinserna . Republikerna och de autonoma provinserna harvidsträckt självstyre med egna regeringar och en förvaltning som i huvudsakmotsvarar den federala. kan sedan republikens grundande bl.a.genom sin storlek är republikens folkrikaste och största delstat sägas politiskt ha dominerat landet. befinner sig ien ekonomisk och politisk kris som inkluderar självständighetssträvanden ivissa republiker t.ex. och , vilket kan komma att leda upplösning av den jugoslaviska federationen. Den serbiska republikens regering strävar efter attbehålla federatio nens fortbestånd och därmed den politiska dominansen. Förslag har framlagts om att bl.a. införa en starkare centralism på det federala planet, något som alltså skulle gynna . och önskar i stället ge ökad makt och ökat självbestämmande åt delrepubli kerna, vilket bl.a. skall kunna inkludera utträdesrätt ur federationen. hållna val i båda dessa delrepubliker ledde till seger för 26 Ekonomiskt är den norra delen av landet, t.ex. och 1989/90:UU22 ,relativt väl utvecklade medan Kosovo, och i södra delenav landet befinner sig på en betydligt lägre utvecklingsnivå och kräver storaekonomiska utjämningsinsatser från den federala regeringen. inlemmadesKosovo och fastare i genom olika konstitutionella reformer.Provinserna kan i och med detta anses i allt väsentligt ha förlorat sitt inresjälvstyre. Befolkningen i är till av albansktursprung. Den albanska befolkningens krav på ökad självständighet trycks ner avden serbiska centralregeringen. Mänskliga rättigheter förtrycks genom deomfattande lagstiftningsåtgärder som begränsar kosovoalbanernas rättighetert.ex. på det ekonomiska och kulturella området. pågårallvarliga oroligheter som krävt många dödsfall. Undantagstillstånd infördes imars 1989 men upphävdes . I motion U605 (mp) tas den politiska situationen i Kosovoupp samt de brott mot mänskliga rättigheter som begås av den serbiska regeringenmot kosovoalbanerna. Motionärerna yrkar att de personer som flytt från Kosovotill skall betraktas som politiska flyktingar. Utskottet får med stort beklagande konstatera att den istora drag positiva utvecklingen vad gäller respekten för mänskliga rättigheteri allvarligt urholkas genom det systematiska och ständigt utvidgadeförtryck av den albanska befolkningens rättigheter som pågår i Kosovo. Deövergrepp som begås omfattar fångslande efter summariska rättegångar,fångslande för politiska brott (enligt fängslades 4 000personer av politiska skäl . Majoriteten av de fångslade varjugoslavalbaner), rättsligt godtycke (t.ex. möjligheten att isolera personersom anses utgöra en fara för den rådande samhällsordningen) samt ekonomiskt ochkulturellt förtryck av den albanska befolkningen. Dessa övergrepp är enligtutskottets uppfattning helt oacceptabla. Frågan har från svensk sida tagits uppmed representanter för den serbiska regeringen. Utskottet utgår från att regeringen i kontakter medrepresentanter för såväl centralregeringen som den serbiska regeringenkritiserar dessa brott mot de mänskliga rättigheterna. Vid det möte om denmänskliga dimensionen inom ramen för ESK som äger rum kommer enligtvad utskottet erfar frågan om nationella minoriteters rättigheter att tas upp.Därmed bör även den albanska befolkningens i bl.a. Kosovo rättigheter tas upp. Härmed får yrkande 1 i motion U605 (mp) anses besvarat. Vad gällerfrågan om generell politisk asyl för jugoslavalbaner som 1989/90:UU22 kommittill får utskottet konstatera att i inga fall ges politisk asylgenerellt till en viss grupp personer utan alla fall bedöms individuellt. Därmedavstyrks yrkande 2 i motion U605 (mp). tar i sin årsrapport uppsituationen i och konstaterar att samvetsfångar hålls i förvar ifångelser eller straffläger med stöd av lagar som allvarligt inskränker vissamänskliga rättigheter. Rättsskyddet är otillräckligt för politiskt åtalade, ochfangelseförhållandena är svåra. Ett stort antal brott i strafflagen är belagdamed dödsstraff. På grund av censuren i landet är det svårt att få upplysningar,men av allt att döma satt de flesta samvetsfångar i fångelse för att de sökt hävdasin yttrande- och rörelsefrihet. Försök att lämna utan tillståndstraffas med minst tio års fångelse eller döden. Även släktingar till personersom lämnat landet utan tillstånd interneras. har inte antagit konventioner rörande demänskliga rättigheterna. har behandlats underMR-kommissionens underkommissions konfidentiella möten enligt den s.k.1503-proceduren. beslutade dock kommissionen att inteoffentligt behandla . Eftersom ingen förbättring skett ocheftersom den albanska regeringen vägrat samarbeta med kommissionen beslöts 1988att hädanefter ta upp landets brott mot de mänskliga rättigheterna tilloffentlig behandling och att offentliggöra de anmälningar mot sominkommit till kommissionen. Anmälningar mot om religiös ofördragsamhet hartagits upp av särskilde rapportör för dessa frågor. Vid årets möte med togs följaktligenAlbanien upp och landet erinrades om sina skyldigheter att samarbeta medkommissionen. Den albanska regeringen uppmanades att rapportera tillkommissionen om hur landets lagar anpassats till internationella regler ommänskliga rättigheter och kommentera de konkreta anklagelser om brott motmänskliga rättigheter som framförts till kommissionens särskilde rapportör omreligiös ofördragsamhet. Situationen för de mänskliga rättigheterna i Albanienkommer även att tas upp av . 1 motionerna U641 (fp) och U651 (m) yrkas att Sverigeskall fortsätta verka för att brott mot de mänskliga rättigheternabehandlas i . Som utskottet anförde i betänkande 1989/90:UU5 är detuppenbart att allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna begås i Albanien.Det faktum att nu tar upp vid sina årliga möten börenligt utskottets uppfattning förhoppningsvis få som resultat att den albanskaregeringen inser sina humanitära skyldigheter. Något som pekar på en förändringi denna riktning är att den albanska regeringen tillkännagivit attalbaner skall få pass och rätt att företa utlandsresor samt att religiöspropaganda är straffbart och att antalet brott som renderardödsstraff minskat. Ett justitiemini-sterium inrättas på nytt. Utskottet fåräven välkomna att FNs generalsekreterare besökt . Införbesöket hade särskilt uppmanat generalsekreteraren att fåinformation om situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i landetoch rapportera till nästa möte. Härmed får ifrågavarande del av yrkande 11 i motion U641(fp) och motion U651 (m) anses besvarade. I motion U623 (fp) yrkas att skall trappa upp sinakontakter med . som regeringen enligt motionären bör markeravårt avståndstagande från förtrycket bör den markera intresse för kontaktermellan länderna. I likhet med krävs i motionen att skallöppna en ambassad i landet och utforma en strategi för hur kontakter mellanAlbanien och kan förbättras i syfte att främja en utveckling mot störrerespekt för de mänskliga rättigheterna i landet. Liksom får utskottet konstatera att de svenskamöjligheterna att undersöka hur t.ex. den albanska befolkningens mänskligarättigheter respekteras under de förhållanden som råder i landet inte tordekunna förbättras genom att öppnar en ambassad. Enligt utskottetsuppfattning sköts bevakningen av under nuvarande omständigheter helttillfredsställande från ambassaden i . Den albanska regeringen hålleremellertid på att sakta öppna landet för kontakter med omvärlden och lämna sinsjälvpåtagna isolering. Inbjudan till FNs generalsekreterare, överväganden attupprätta diplomatiska förbindelser med , och EG samt kontaktermed ESK-processen är bevis härpå.