bet · GD01SfU3 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 SfU3 I betänkandet behandlas två motioner som rör gravidakvinnors arbetsförmåga och behov av ledighet mot slutet av graviditeten.Motionerna, som har väckts med anledning av proposition 1988/89:69 om utbyggnadav föräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledighet, har remiss-behandlats. I betänkandet behandlas vidare tre motioner från denallmänna motionstiden som rör obligatorisk reseförsäkring resp. begravningsbistånd. Slutligen behandlas en motion med begäran om en utvärderingav socialbidragssystemet och förslag till alternativa system i första hand iform av socialförsäkringstillägg (SOFT). Utskottetavstyrker bifall till samtliga motioner. Tillbetänkandet har fogats två reservationer och ett särskilt yttrande. Motioner väckta med anledning av proposition 1988/89:69 1988/89:Sfl2 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen skall företa en översyn om orsakerna till denhöga sjukskrivning som förekommer bland gravida kvinnor. 1988/89:Sfl3 av m.fl. (vpk) vari yrkas 6. att hos regeringen begär en utredning omgravida kvinnors behov av ledighet från arbete avgraviditeten och förslag till åtgärder. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /89 1988/89:Sf269 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att fastställa behovetav och beräknad kostnad för allmän begravningsförsäkring. 1988/89:SD26av Viofa och (båda vpk) vari l989/90:SfU3 yrkas attriksdagen begär att regeringen låter undersöka förutsättningarna för ettsamhällsstöd i syfte att ekonomiskt bistå efterlevande i samband med begravning. 1988/89:Sf346 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en obligatorisk reseförsäkring. 1988/89:Sf351 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en utvärdering av socialbidragssystemet och av att en översyngörs av alternativa lösningar på utbetalning av ekonomiskt bistånd. En gravid kvinna har rätt att vara ledig från sitt arbeteoch uppbära föräldrapenning fr.o.m. den sextionde dagen före beräknad nedkomst(4 kap. 4 § lagen om allmän försäkring). Sådan föräldrapenning avräknas fråndet sammanlagda antalet dagar under vilka föräldrapenning med anledning av ettbarns födelse kan utgå till föräldrarna. Havandeskapspenning, som infördes , kanenligt 3 kap. 9 § lagen om allmän försäkring utgå till en gravid kvinna omhavandeskapet har satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sittförvärvsarbete med minst hälften och hon inte kan omplaceras till annat mindreansträngande arbete. Havandeskapspenning kan utgå fr.o.m. den sextionde dagenföre beräknad nedkomst och utges längst t.o.m. den elfte dagen före denberäknade nedkomsten. I motion Sfl3 (yrkande 6) anför m.fl. attstatistiken visar att majoriteten av de gravida kvinnorna inte kan eller orkararbeta under sista delen av graviditeten. Det ökade antalet sjukskrivningarkan inte anses motsvara en ökad faktisk sjuklighet bland de gravida.Motionärerna ifrågasätter om de möjligheter som finns att avstå frånarbete under sista delen av graviditeten är tillräckliga. Regeringen bör därförgöra en utredning om gravida kvinnors behov av ledighet från arbete under desista av graviditeten och lämna förslag till åtgärder. I motion Sfl2 anför att enligt rapporterfrån mödrahälsovården sjukskrivs många kvinnor . Somsjukskrivningsorsak anges illamående, trötthet och ryggont. Motionären anseratt regeringen bör låta göra en översyn av orsakerna till den högasjukskrivningsfrekvensen. , ,och har yttrat sig över motionerna. uppger att sjukskrivning under någondel av graviditetens två sista månader förekommer i relativt stor omfattning. Detframgår bl.a. av en undersökning som gjort 1989/90:SfU3på uppdrag av regeringen. Undersökningen har redovisats i en rapportUndersökning av havandeskapspenningärenden (RFV anser 1988:4). Undersökningenvisade att totalt av de kvinnor som fått barn hade fått ersättningi form av sjukpenning, föräldrapenning eller havandeskapspenning under någondel av . När det gällde fördelningen aversatta dagar hade det skett en förskjutning från ersättning medföräldrapenning till ersättning med sjukpenning och havandeskapspenning jämförtmed en undersökning som gjordes . Antalet ersatta sjukpenningdagar hadeökat kraftigt. Ökningen kunde delvis förklaras med att det har råtttveksamhet i bedömningen av rätten till sjukpenning vid olika graviditetskomplikationereller extraordinära tillstånd under graviditet. Undersökningen gav ingenytterligare förklaring till det ökade uttaget av sjukpenning i graviditetensslutskede. Av rapporten framgick även att försäkringskassorna ansåg att det ärproblem med gränsdragning mellan rätten till havandeskapspenning och rättentill sjukpenning. När det gällde orsakerna till ökad sjukskrivning av gravidakvinnor framfördes i rapporten att det krävdes en mer djupgående analys ochatt det kunde vara av intresse att i en ny undersökning försöka belysabakom-varande orsaker. I sitt remissyttrande upplyser riksförsäkringsverketvidare om att allmänna försäkringskassa kommer att beviljasmedel för ett projekt om gravida kvinnors sjukskrivning. Inom projektet skallundersökas sjukskrivningsfrekvens under graviditet och hur den påverkarsjuktalet, sjukskrivningsdiagnoser, olika läkares sjukskrivningsbenägenhet,kopplingen till havandeskapspenning samt samband mellan sjukskrivningsfrekvensoch yrke, arbetstid, nationalitet m.m. Efter denna pilotundersökning, somberäknas vara avslutad , kan det enligt verket finnas anledningatt gå vidare med en mera riksomfattande undersökning som också tar hänsyn tillförhållandena i olika delar av landet, skillnader mellan storstad och glesbygdetc. tillstyrker båda motionerna.Förbundet anför att handläggningen av havandeskapspenningärenden är tidskrävande.Ett avslag på ansökan om havandeskapspenning leder dessutom oftast till attkvinnan i stället blir sjukskriven. Vidare har intresset för omplacering varitganska svalt. Förbundet konstaterar att sjukskrivning i samband med graviditetär mycket vanlig men omfattningen varierar kraftigt mellan olika regioner. pekar på Stockholmskassans projekt om gravida kvinnorssjukskrivning. anger att flera rapporter har visat enmycket hög sjukfrånvaro framför allt under senare tredjedelen av graviditeten. Styrelsen anser det osannolikt att denna frånvaro beror på dramatiskt ökad sjuklighet hos gravida kvinnor. Det finns ur strikt medicinsk synpunkt därför inte något behov av att ytterligare utreda frågan. Däremot talar undersökningar klart för att det finns ett starkt behov för kvinnan att vara ledig från arbetet framför allt under senare delen av graviditeten. Styrelsen anser det önskvärt att alla gravida kvinnor 3 /* 1989190. gesmöjlighet att genom föräldraförsäkringen vara lediga under gravidi- 1989/90;SfU3 tetenssista utan att denna ledighet skall påverka längden påföräldraledigheten efter förlossningen. konstaterar likaså att antaletkvinnor som är sjukskrivna mot slutet av graviditeten är stort. finner det mindre troligt att det skett en dramatiskförsämring av gravida kvinnors hälsa. Situationen återspeglar snarare socialaförändringar och en liberalare sjukskrivningspolicy. föreslåratt alla gravida kvinnor utan särskild prövning skall kunna vara lediga fr.o.m.graviditetsvecka 32. Som framgått ovan är gravida kvinnor i slutet avgraviditeten sjukskrivna i stor omfattning. Någon entydig förklaring tillorsakerna till den ökande sjukskrivningsfrekvensen har inte kunnat lämnas. Motdenna bakgrund anser utskottet att en utredning om orsakerna till dennasjukskrivning är befogad. Utskottet delar uppfattningatt denna utredning bör inledas med allmänna försäkringskassasprojektarbete, som beräknas vara avslutat . Därefter får man taställning till om en riksomfattande undersökning bör göras. Utskottet noteraratt undersökning även skall avse sambandet medhavandeskapspenningen. Innan sjukskrivningsorsakerna och sambandet medhavandeskapspenningen har belysts är utskottet inte berett förorda enutredning om behovet i övrigt för kvinnorna att vara lediga från arbete undersenare delen av graviditeten. Utskottet anser att motion Sfl2 får anses tillgodosedd medvad ovan anförts och att motion Sfl3 yrkande 6 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. I motion S046 anför och attbehov föreligger av en obligatorisk sjuk- och olycksfallsförsäkring. Motionärernaanför som skäl härför bl.a. att de konventioner som gäller på sjukvårdsområdetendast gäller behandling inom den offentliga vården, att bara del avsjukvårdskostnaderna ersätts samt att kostnaderna för hemtransport vid sjuk-eller olycksfall inte ersätts. Det finns visserligen privata reseförsäkringaroch hemförsäkringar där reseskydd ingår men alltför många resenärer är ändåoförsäkrade. Premierna för en obligatorisk reseförsäkring skulle dessutomkunna finansiera en del av landstingens kostnader för sjukfall som drabbarutlandsresenärer. Motionärerna begär att vad sålunda anförts ges regeringentill känna. har vid flera tillfållen ochsenast under /78 behandlat motioner om kostnader i samband med sjuk- eller dödsfall utomlands. 1 sitt av godkända betänkande SfU 1977/78:22 anförde utskottet att borde vidhålla sin tidigare ståndpunkt att frågan om kostnader för hemtransport från utlandet av sjuka eller avlidna personer inte borde lösas inom ramen för den allmänna försäkringen. Utskottet ansåg inte heller att frågan . bordelösas genom en avgift på utlandsresorna. innebäraatt många resenärer blev dubbelförsäkrade och att priset /90:SfU3 resanhöjdes till förfång för dem som ordnat sitt skydd genom frivillig försäkring.Utskottet ansåg att man, inte minst mot bakgrund av storleken påförsäkringspremierna, kunde utgå från att en utlandsresenär före avresan frånSverige ordnar ett ordentligt försäkringsskydd under resan. Utskottetunderströk angelägenheten av att researrangörerna medverkar tili attresenärerna skaffar sig ett sådant skydd. Utskottet anser att de ovan anförda skälen mot införandetav någon form av obligatorisk reseförsäkring alltjämt kan åberopas. Utskottetavstyrker således bifall till motion Sf346. I två motioner behandlas frågan om ekonomiskt stöd tillefterlevande i samband med en begravning. Såväl i motion Sf326 av ViolaClaesson och som i motion Sf269 av begärs attregeringen låter utreda förutsättningarna för ett ekonomiskt samhällsstöd idetta avseende. Utskottet har senast behandlat frågan om införande avallmän begravningshjälp i sitt av godkända betänkande SfU 1987/88:3.Utskottet har därvid vidhållit sin tidigare bedömning att med tanke på dennödvändiga prioriteringen inom den allmänna försäkringen en obligatoriskbegravningsförsäkring inte motiverar den kostnad en sådan försäkring kan väntasföranleda. Utskottet har vidare angivit att problemet är av begränsad betydelsemed hänsyn bl.a. till den utveckling verksamheten medtjänstegrupplivförsäkringar och frivilliga grupplivförsäkringar har haft. har även behandlat frågor om en vidgning av denkyrkokommunala kompetensen på begravningsområdet. I proposition 1987/88:31 omny organisation på lokal- och stiftsplanet i , m.m. uttaladeföredragande statsrådet att han inte var beredd att foreslå en utvidgning avförsamlingarnas möjlighet att med skattemedel bidra till och stödjaverksamheten inom begravningsväsendets område. Vid sin behandling avpropositionen anförde (KU 1987/88:30) bl.a. att fråganborde bli föremål för förnyade överväganden. Därvid borde särskilduppmärksamhet ägnas frågor rörande kostnader för olika typer av tjänster isamband med begravning, fördelningen av kostnader mellan kyrkliga ochborgerliga kommuner samt statens ansvar i sammanhanget. Utredningen borde intebegränsas till frågan om utvidgning av den kyrkokommunala kompetensen utanäven omfatta vilka möjligheter som står till buds att lösa frågan inom ramenför den allmänna försäkringen och konsekvenserna av detta. beslöt ienlighet med utskottets hemställan (rskr. En särskild utredare har härefter tillkallats (dir.1989:1) med uppgift att kartlägga de kostnader som uppkommer i samband med begravning och undersöka om det föreligger ett behov av stöd för sådana kostna der genom ett ökat samhällsansvar. Utredaren bör redovisa sitt upp- - drag senast vid utgången av . UisKottetanser att motionerna Sf269 och Sf326 får anses tillgodosed- 1989/90:SfLi3 da genom den utredning av frågan som har inletts. I motion Sf351 av m.fl. begärs etttillkännagivande om behovet av en utvärdering av socialbidragssystemet och aven översyn av alternativa lösningar på utbetalning av ekonomiskt bistånd.Motionärerna anför att socialbidragen är en tung börda för kommunerna såvälekonomiskt som administrativt. Det upplevs även förödmjukande ochintegritetskrän kände att tvingas söka socialbidrag. Som alternativ tillsocialbidrag framhåller motionärerna det av socialutredningen föreslagnasystemet med socialförsäkringstillägg. Förslag om införande av ett socialförsäkringstillägg, s.k.SOFT, lämnades av socialutredningen i betänkandet (SOU 1977:40) Socialtjänstoch socialförsäkringstillägg. En samrådsgrupp inom , somfick i uppgift att komplettera socialutredningens förslag, anslöt sig tillhuvuddragen i förslaget. Gruppen avgav rapporten (Ds S 1980:1) SOFT. Det sålunda föreslagna socialförsäkringstillägget innebäri huvudsak följande. SOFT skall dels komplettera socialförsäkringarna och detövriga bidragssystemet på punkter där dessa är otillräckliga och någrupper som undviker att begära socialhjälp fast de har rätttill det, dels ta över en betydande del av den behovsprövade socialhjälpen ochdärigenom ge socialnämnderna ökade möjligheter att arbeta förebyggande med vårdoch behandling. SOFT skall kunna utges till den som är helt eller delvishindrad att förvärvsarbeta på grund av bl.a. sjukdom eller annan nedsättning avarbetsförmågan, vård av barn eller annan anhörig eller arbetslöshet. SOFT skallockså kunna utges till den som behöver hjälp fastän han förvärvsarbetar påheltid. SOFT skall beräknas med utgångspunkt från den försäkrades bruttobehov,som fastställs med ledning av dels ett normbelopp för ' uppehälle, delsbostadskostnaden. Från bruttobehovet görs avdrag för bl.a. de inkomster avförvärvsarbete och de bidrag från socialförsäkringen som den försäkrade ochhans familj har. SOFT fastställs till det sålunda framräknade nettobehovet.SOFT skall utbetalas av och finansieras med statsmedel. Förslag om införande av ett socialförsäkringstillägg harbehandlats av utskottet vid flera tillfållen (se /89:SfU8). I betänkandena SfU 1982/83:14 och SfU 1984/85:26underströk utskottet sin positiva syn på förslagen och framhöll att utskottet gärna såg att en reform av detta slag kunde genomföras. Mot bakgrund av den ekonomiska situationen ansåg sig utskottet dock inte kunna föror da ett bifall till de framställda motionsyrkandena. Det var emellertid utskottets uppfattning att fortlöpande skulle pröva de ekonomiska förutsättningarna för att införa ett socialförsäkringstillägg. I betänkandena SfU 1986/87:5 och SfU 1987/88:4 tillade utskottet att utvecklingen med bruttonormer för socialbidrag och , förenkladhantering av ansökan i många kommuner hade medfört att 1989/90:SfU3 dettabidragssystem närmat sig tanken bakom förslaget om socialförsäkringstillägg. Vad gäller kommunernas socialbidragsnormer harsocialutskottet i sitt av godkända betänkande 1988/89:SoUlkonstaterat att antalet kommuner med låga socialbidragsnormer minskar efterhand, men fortfarande ligger alltför många normer på en nivå under s.k.existensminimum. Utskottet har ansett det angeläget att även ifortsättningen fortlöpande följer upp bidragsnivåerna och därvid särskilt uppmärksammarkommuner med låga normer, dvs. på eller under existensminimum. Socialutskottethar vidare i sitt avgivna betänkande 1989/90:SoU5 uttalat att jämnarenormnivåer bör eftersträvas i syfte att minska skillnaderna mellan kommunernanär det gäller socialbidragens storlek. Utskottet har understrukit attsocialstyrelsen har en viktig uppgift att fylla när det gäller att följautvecklingen på området och verka för att få till stånd mer enhetliga normnivåer.Utskottet förutsätter att även fortsättningsvis kommer attvara engagerad i detta arbete. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp för att analyseraorsakerna till att antalet socialbidragstagare kraftigt ökat under 1980-taletsförsta hälft. Regeringen har vidare tagit initiativ till en heltäckandefördel-ningspolitisk undersökning utförd av ().Arbetsgruppen har överlämnat sin slutrapport . Rapporten harresulterat i ytterligare en rapport (Ds 1988:14) Samverkan mellan socialtjänstoch arbetsförmedling, vilken i sin tur har legat till grund för ettregeringsuppdrag till och . Verkenskall gemensamt ta initiativ för att utveckla samarbetet mellan socialtjänstoch arbetsförmedling. Uppdraget skall redovisas . Socialministern har under frågestund den 24oktober 1989 på fråga om åtgärder mot sociala orättvisor uppgivit att hankommer att följa och analysera utvecklingen av socialbidragen och vid behovföreslå regeringen att vidta åtgärder. Av det ovan anförda framgår att utvecklingen avsocialbidragen fortlöpande följs inom . Med hänsyn härtill ochtill vad i övrigt anförts om socialbidragen anser utskottet att någon åtgärdmed anledning av motion Sf351 inte är påkallad. 1. beträffande ledighet under graviditet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Sf 12 och 1988/89:Sfl3 yrkande 6, I(ipfc. 2. beträffande obligatorisk reseförsäkring att avslår motion 1988/89:Sf346, 3. beträffandebegravningsbistånd /90:SfU3 att . avslår motionerna 1988/89:Sf269 och 1988/89:S026, 4. beträffandesocialbidrag och socialförsäkringstillägg att avslår motion1988/89:Sf351. 2(vpk, mp) Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (fjj), (), MargitGenn-ser (m), (), (), (),Margö (vpk), (), (),(), (fjj), () och (). Ledighet under graviditet (mom. 1) Margö (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Som framgått" och slutar med "åtgärd." bortha följande lydelse: Av statistiken framgår att kvinnor i mycket storomfattning uppbär sjukpenning, föräldrapenning eller havandeskapspenning underslutet av graviditeten. Andelen kvinnor som uppbär föräldrapenning har undersenare tid minskat medan andelen kvinnor som enbart fått sjukpenning har ökatkraftigt. Även andelen kvinnor som har havandeskapspenning i kombination medannan ersättning har ökat betydligt. Enligt utskottets mening tyder dessaförhållanden på att majoriteten av de gravida kvinnorna inte kan eller inteorkar arbeta under den sista delen av graviditeten. Det finns vidare skäl attanta att det ökade antalet sjukskrivningar inte motsvarar någon faktiskt ökadsjuklighet. Detta antagande vinner även stöd av vad och anfört i sina remissyttranden. Dessa remissinstansertillstyrker även en utökad rätt för en kvinna att vara ledig i slutet avgraviditeten. Utskottet anser att vad sålunda anförts motiverar att enutredning görs om gravida kvinnors behov att vara lediga från arbete under desista av graviditeten. Regeringen bör därefter lägga fram förslag omhur detta behov skall tillgodoses. Det anförda bör med bifall till motion Sfl3yrkande 6 ges regeringen till känna. dels attmoment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:SfU3 1. beträffande ledighet under graviditet att medbifall till motion 1988/89:Sfl3 yrkande 6 och med anledning av motion 1988/89:Sfl2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Socialbidrag och socialförsäkringstillägg (mom. 4) Margö (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Av det" och slutar med "är påkallad." bort ha följandelydelse: Utskottet konstaterar att många människor är i behov avsocialhjälp för att klara sitt uppehälle. Antalet socialbidragstagare är trotsen god arbetsmarknad fortfarande mycket stort. Nivåskillnaderna på socialbidragenär stora mellan olika kommuner, och i många kommuner ligger nivåerna dessutomunder existensminimum. Utskottet anser även att socialbidragsprövningen tarresurser från det viktiga rehabiliterings- och behandlingsarbetet samt fråndet uppsökande och uppspårande arbete som är en av grundstenarna isocialtjänsten. Enligt utskottets mening bör staten nu ta på sig ett störreansvar för människornas ekonomiska grundtrygghet. Utskottet förordar att enutredning om formerna för införandet av ett totaiövergripande ekonomiskt ochsocialt grundtrygghetssystem genomförs. I avvaktan på denna utredning anserutskottet att ett socialförsäkringstillägg bör införas. Vad utskottet sålunda anfört bör med anledning av motionS051 ges regeringen till känna. dels att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffande socialbidrag ochsocialförsäkringstillägg att med anledning av motion 1988/89:Sf351som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Särskilt yttrande Ledighet under graviditet och (båda c) anför: Av statistiken framgår att sjukskrivningen av gravidakvinnor ökat kraftigt . Detta förhållande bekräftas även avremissinstanserna. Vi anser att det är viktigt att orsakerna till denna Ökadesjukskrivning kartläggs. Det projektarbete som allmännaförsäkringskassa avser att genomföra under /90 lär komma att blien bra utgångspunkt för det fortsatta utredningsarbetet. Som utskottet anförtfår man sedan detta projekt avslutats ta ställning till om en riksomfattandeundersökning bör göras.