bet · GD01KrU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Ibetänkandet behandlar utskottet ett antal motioner om lotterifrågor, bl.a. omöverföring av medel från statens spelverksamhet till idrottsrörelsen och omåtgärder för att öka de ideella organisationernas andel av spelmarknaden. Utskottetkonstaterar att krav på specialdestinering av vissa inkomster på statsbudgeteni allmänhet avvisats av . Skälet härtill är att man anser att stödettill viss verksamhet främst bör prövas mot andra föreliggande utgiftsbehov.Utskottet framhåller mot denna bakgrund att idrotten har rätt till ettbetydande samhällsstöd oberoende av att den via tipsverksamheten tillförstatsverket inkomster samt att prövningen av stödet till idrotten får ske medutgångspunkt i det stödbehov som bedöms föreligga ställt i relation till andrabehov. Enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl att nu ompröva utskottetsställningstagande i fråga om specialdestinering av statens inkomster avlotterier och spel. Riksidrottsförbundetkommer att få ta ställning till ett förslag frånRiksidrottsstyrelsen om tillsättandet av en parlamentarisk utredning omidrottsrörelsens ställning i samhället och samhällets stöd till idrotten.Utskottet anför att det framstår som naturligt att en sådan utredning kommertill stånd men uttalar att med hänsyn till vikten av att idrotten även ifortsättningen har en självständig ställning i förhållande till samhället detmåste ankomma på idrottsrörelsen att väcka frågan hos regeringen omtillsättandet av en utredning på området. Mot bakgrund härav och av att denreform för att ge folkrörelserna förbättrade möjligheter till inkomster avlotterier som fattade beslut om förra året varit i kraft mindre änett år avstyrker utskottet motionsyrkanden som innefattar övergripande ellermer specifika krav på åtgärder i syfte att öka de ideella organisationernasandel av spelmarknaden och underlätta deras spelverksamhet. 1en reservation av företrädarna för m, fp och c föreslås att utskottet skallbegära att en parlamentarisk utredning tillsätts för att undersökamöjligheterna att öka folkrörelsernas utbyte av den totala spelmarknaden.Utredningen bör också belysa frågan om förutsättningarna för att en större delav statens inkomster av lotterier och spel direkt och varaktigt överförs tillfolkrörelserna. Företrädaren för vpk vill i en 1 1989/90. 1989/90 KrU2 reservationatt skall begära ätt regeringen-skall lägga "fram 1989/90:KrU2 förslag omhur ett anslag motsvarande tipsmedlens storlek kan tillförasidrotts-och friluftslivet. I betänkandet avstyrker utskottet även vissamotionsyrkanden som rör andra lotterifrågor, bland dem frågorna om inrättandetav'en kultur- och' folkrörelsefond och om reglerna för vissa föreningslotterier.Till denna del av betänkandet har fogats fyra reservationer. 1988/89;Kr205 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att hos regeringen begär förslag ominrättande av en kultur- och folkrörelsefond. fr.o.m. /91 uppbyggd med en andel av skatter, avgifter och rörelseöverskott som tillfaller staten genom spel och lotterierxnligt de.riktlinjer:Som;anges i.motionen. 1988/89;Kr319 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kärina vad i motionen anförts omett särskilt lotteristöd för kiiltureri. 1988/89:Kr417 av . (fp) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts mot favorisering i TV av statlig spelverksamhet. 1988/89;Kr501 av rn.fl. (fp) vari yrkas 3. att hos regeringen begär utredning om en iförhållande till det nuvarande statsstödet alternativ finansiering av den svenska idrottsrörelsen, 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka de ideella organisationernas andel av spelmarknaden. l988/89:Kr502 av m.fl. (m) vari yrkas . 4. att riksdagenhos regeringen begär en utredning om en utökning av ideella organisationersandel av den,totala spelmarknaden, 5. att riksdagenbeslutar att penningvinster i lokala, regionala och riksomfattandeföreningslotterier skall tillåtas enligt vad som anförts i motionen, 6. att riksdagenbeslutar slopa-den beloppsmässiga begränsningen för penningvinster i lotterier, 7. att riksdagenbeslutar slopa tillståndsplikten också för lokala föreningslotterier bedrivnafrån fast försäljningsställe, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om automatspel, 9. att riksdagenhos regeringen begär förslag om rätt för ideella organisationer att anordnalotterier av samma typ som det s.k. trisslot-teriet, 10. att som sin. mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om, ideella organisationers rätt att utveckla nya spelformer. 11. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i l989/90:KrU2 motionen anförts om en generell och uthållig form för överförande av medel sominlevereras från Tipstjänst till idrottsrörelsen, 12. att beslutar överföra 8 milj. kr. avTipstjänsts under kommande budgetår inlevererade överskott till idrottsrörelsen i enlig het med vad som anförts i motionen. 1988/89;Kr506 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att hos regeringen hemställer om förslag sominnebär att överskottet från tipsmedlen överförs till idrotten i enlighet med vad i motionen anförs. l988/89;Kr509 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överförande av vissa medel av Tipstjänsts överskott tillidrottsrörelsen. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:Sk373. 1988/89;Kr513 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att riksdagenbeslutar att spel med direktdragning även fortsättningsvis skall varaförbehållet föreningar av olika slag, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsattstatligt spel som inkräktar på föreningslivets inkomstmöjligheter. trädde lotterilagen (1982:1011) ikraft. Lagen bygger i väsentliga delar på bestämmelserna i den tidigaregällande lotteriförordningen (1939:207). Sålunda får traditionella lotterier,automatspel, roulettspel och bingospel m.m. I princip anordnas endast eftertillstånd. Huvudregeln är alltjämt att behållningen skall tillfalla ideellaändamål eller gå till det allmänna. I den nya lagen har på olika punkterskrivits in den praxis som har utbildats vid tillståndsgivning enligt detidigare reglerna. För lokala ideella föreningar innebar den nya lagstiftningenvissa förenklingar. har fått en central ställning i fråga omtillståndsgivning enligt lotterilagen. Efter det att vissa begränsade ändringar gjorts i lagenunder åren 19831986 ändrades efter förslag av regeringen lotterilagen i vissaväsentliga avseenden med giltighet fr.o.m. den (prop.1987/88:141, bet. KrU 22, rskr. ändrades vissa lagar påskatteområdet. Folkrörelserna gavs vissa möjligheter till penningvinster ilotterier och bingospel. Vidare blev alla varulotterier, dvs. även bingo medenbart varuvinster, skattefria. Skatten på bingospel med penningvinstersänktes från till av omsättningen. 1* 1989/90. fördes ettflertal administrativa förenklingar. Tillståndstvånget för vissa 1989/90:KrU2 lokalalotterier ersattes med en registrering. Ändringarna redovisas i vissa avseendennärmare i det följande. Enligt 4 § lotterilagen får lotteri om pengar ellerpengars värde inom landet inte utan särskilt tillstånd av regeringen anordnasför allmänheten i andra fall eller annan ordning än som anges i lagen. Demöjligheter att ordna lotterier om pengar som lagen medger är begränsade.Sedan årsskiftet 1988-1989 medger lotterilagen i fråga om lotterier som ordnasav ideell förening med allmännyttigt ändamål att penningvinster får förekomma iandra lotterier än rikslotterier. Högsta vinsten i pengar skall dock i andralotterier än bingospel inte få uppgå till mer än . För bingospel gälleratt penningvinster får uppgå till ett värde motsvarande ett halvt basbelopp,eller . I övrigt får penningvinster utgå endast i vissalotterier roulettspel, kortspel, tärningsspel och automatspel på fartyg iinternationell trafik och högsta vinstbeloppet på varje vinstmöjlighet isådana spel är låga utom då det gäller automatspel, där vinsternas storlek intemaximeras i lagen. Regeringen har meddelat tillstånd till vissa lotterier medpenningvinster, nämligen i första hand lotterier som ordnas av de statligabolagen och AB Tipstjänst samt totalisa-torvadhållningvid hästtävlingar, som ordnas av AB Trav och Galopp (ATG). Här bör anmärkas attvadhållning i samband med hästtävlingar är att anse som lotteri i lotterilagensmening. Banker har också fått tillstånd att ordna lotterier med penningvinster.Syftet med dessa lotterier är att främja sparandet. 1 detta sammanhang börockså nämnas att lotterimyndigheten (lotterinämnden) får medge att i s.k.rikslotterier vinster får utgöras av värdepapper (se närmare härom nedan). Regeringen har vid flera tillfållen avslagit ansökningarom tillstånd att anordna lotterier med penningvinster. avslogs enansökan om ett penninglotteri till förmån för restaurering. År 1984avslogs en ansökan från mot cancer om ett sådant lotteri. I särskilda avsnitt (s. 8 och 9) lämnas en redovisning förde statliga lotteriernas och ATG:s verksamhet. Egentliga lotterier, bingospel m.m. infördes i lolterilagen beteckningenegentliga lotterier. Med egentliga lotterier avses lotterier som inte är kedjebrevs- spel eller liknande spel eller automatspel, roulettspel, tärningsspel, kortspel eller bingospel. Med traditionella lotterier avses sådana lotte rier där antalet insatser och vinster samt värdet av dessa är bestämda i förväg enligt en uppgjord plan. Vinsterna utgörs i allmänhet av varor och presentkort på varor. Fr.o.m, den får också penningvinster om högst . förekomma i sådana lotterier som -I- I 11 §lotterilagen regleras främst egentliga lotterier och bingospel. Bestämmelsernaomfattar dock även vissa övriga lotterier, nämligen motionsbingo och liknandelotterier. Lotterierna får ordnas endast av svenska juridiska personer som ärideella föreningar. Föreningen måste ha till huvudsakligt syfte att främjaallmännyttigt ändamål inom landet och i sin verksamhet huvudsakligen tillgodosesådant ändamål. Vissa undantag från de angivna reglerna kan göras. Enligt 12 § lotterilagen får vinsterna utgöras av pengarom högst . under förutsättning av att lotteriet inte får bedrivas i fleralän. I sådana lotterier som sist nämnts får dock till skillnad från vad somgäller övriga lotterier tillståndsmyndigheten i sådana fall lotterinämnden medge att vinster utgörs av värdepapper. Föredragande departementschefenuttalade i proposition 1981/82:170 med förslag till lotterilag m.m. bl.a.följande (s. 126); Det bör ankomma på nämnden att från fall till fall prövafrågan i vilken utsträckning värdepapper bör få förekomma som vinster. Utgångspunktenbör dock, liksom , vara att vinsterna i dessa lotterier i alltväsentligt inte skall utgöras av värdepapper. I den mån värdepapper förnärvarande förekommer i rikslotterier torde värdet av dessa, inkl.vinstskatten, som regel inte överstiga av vinsternas totala värde. Medhänsyn bl.a. till att varurabatter inte utgår för vinster som utgörs avvärdepapper är intresset från lotteria-nordnarnas sida för vinster av dettaslag i viss mån begränsat. Vid tillståndsprövning enligt 11 § skall särskild hänsyntas till vilket behov av lotteriinkomster som sammanslutningen kan anses ha försin verksamhet samt till det utrymme för lotterier som kan antas finnas påmarknaden. Vid bedömningen av behovet av inkomster från bingospel skall hänsynfrämst tas till omfattningen av ungdomsverksamheten i sammanslutningar varsändamål naturligen kan förenas med ungdomsverksamhet. Frågor om tillstånd enligt 11 § till egentligt lotteri somskall bedrivas av en sammanslutning som är verksam huvudsakligen inom endast enkommun prövas av den kommunala nämnd som kommunen bestämmer. Frågor omtillstånd i övrigt prövas av . Om lotteriet skall bedrivas i fleralän är dock lotterinämnden tillståndsmyndighet. I 14 § lotterilagen regleras s.k. frisektorlotterier.Syftet med reglerna är att allmänt sett minska administrationen inom lotteriområdet. Frisek torlotterier får efter registrering ordnas av sådan ideell förening som avses i 11 § och som är verksam huvudsakligen inom endast en kommun. Insatserna får uppgå till högst . Registrering skall ske hos den kommunala nämnd som kommunen bestämmer. Nämnden skall också utse en kontrollant för lotteriet. skall den som anordnar lotteriet lämna nämnden uppgift om insatsernas sammanlagda belopp i de lotterier som har anordnats . Vissabingospel 1989/90:KrU2 Då det gäller bingospel är huvudregeln att bingospel fårordnas endast av ideella föreningar med stöd av 11 §.1 viss utsträckning fårdock bingospel efter tillstånd av ordnas i samband med offentlignöjestillställning (16 §). Det är således i sådana fall fråga om bingo sombedrivs kommersiellt. Lotterier som får ordnas utan tillstånd Tillställningslotterier får ordnas utan tillstånd underförutsättning bl.a. att insatserna och högsta vinsten är begränsade på visst sätt.Med stöd av dessa bestämmelser får ordnas bl.a. sedvanliga tombolalotteriersamt chokladhjul, lyckohjul, pilkastning och bollkastning. Då det gäller reglerna för bl.a. automatspel, roulettspel,tärningsspel och kortspel hänvisar utskottet i första hand till lotterilagenoch proposition 1981/82:170. inrättades lotterinämnden (prop. 1974:51, bet. NU21, rskr. 1 samband med tillkomsten av lotterilagen permanentades nämnden(se främst prop, 1981/82:170 s. 100 och 314). Enligt förordningen (1982:1013)med instruktion för lotterinämnden är nämnden central förvaltningsmyndighet förfrågor om tillämpningen av lotterilagen. Då det gäller lotterinämndensverksamhet m.m. hänvisar utskottet till betänkande KrU 1985/86:1 (s. 5). Lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster Enligt lagen om skatt på lotterivinster utgår skatt förvinst i svenskt lotteri. Skattskyldig är den som ordnar lotteriet.Riksskatteverket är beskattningsmyndighet. Skatten utgör av vinstens värde i fråga om vinst vidvinstdragning i vinstsparande anordnat av bank eller i sparkassa och avvinstens värde i fråga om annan vinst. Skatt skall dock inte betalas med högrebelopp än att av vinsten återstår . Skatt skall inte betalas för 1. vinst vid vadhållning genomtotalisator vid hästtävlingar, 2. vinst i lotteri, när vinsten inteutgörs av pengar, 3. vinst i sådant spel som avses ilagen (1972:820) om skatt på spel, 4. vinst i pengar som utfallit på lotti lotteri som har anordnats av sådan sammanslutning som avses i 11 §lotterilagen, 5. annan vinst i pengar som uppgårtill högst . Vid beräkning av skattebeloppet skall i vinstens värdeinräknas den skatt som belöper på vinsten. Skattskall inte betalas för vinster som utfallit på lotter eller obliga- 5 tioner sominte sålts eller för vinster som inte tagits ut av vinnaren. Lotterivinstskattenuppgick till 1 785 milj. kr. Den betalas 1989/90:KrU2 in avriksgäldskontoret, AB Tipstjänst, och av de bankersom anordnar vinstsparande. Lagen (1984:351) om totalisatorskatt Enligt rubricerade lag (ändrad senast 1988:1337) tastotalisatorskatt ut av de sammanlagda insatserna upp till 2 600 milj.kr. , 2 600 milj. kr. , 2 750 milj. kr. , 3 150 milj. kr.år 1988, 3 150 milj. kr. och på överstigande insatser. Iproposition 1989/90:32, som förelagts , föreslås attskattesatserna på totalisatoromsättningen skall vara oförändrade för år 1990och tas ut av de sammanlagda insatserna upp till 3 500 milj. kr. ochmed på överstigande insatser. Totalisatorskatten uppgick enligt Trav och Galoppsårsredovisning för till 453,5 milj. kr. och för till 525,3milj. Lagen (1972:820) om skatt på spel Enligt rubricerade lag (ändrad senast 1988:1571) erläggsspelskatt för sådant roulett- eller bingospel som kräver tillstånd enligtlotterilagen. Skatt betalas dock inte för sådant bingospel som får anordnas medstöd av 11 § lotterilagen om vinsterna endast utgörs av annat än pengar.Kortspel och tärningsspel jämställs med roulettspel. Spelskatt utgår i fråga om roulettspel, för varjekalendermånad då skattskyldighet föreligger, med . för tillstånd sominnebär rätt till spel minst och med . förtillstånd i annat fall. Om ett tillstånd avser fler än ett spelbord skall docknämnda belopp höjas med . för varje spelbord utöverett. I fråga om bingospel utgår spelskatt av värdet av erlagdaspelinsatser och entréavgifter eller andra avgifter i den mån avgifternaberättigar till deltagande i spelet. Före den var skattesatsen5,. Spelskattenuppgick till 119 milj. kr. Beskattningen av de statliga spelbolagens spel I proposition 1989/90:32 om ändring i lagen (1984:351) omtotalisatorskatt anges att regeringen avser att genomföra en översyn avseendebeskattningen av de spel som anordnas av de statliga spelbolagen samt ATG, varvid en bedömning också kommer attgöras av effekterna för hästsporten och spelbolagen av de förändringar somföljer av skattereformen. En särskild utredare kommer att tillkallas för dettaändamål. AktiebolagetTipstjänst l989/90:KrU2 Aktiebolaget började sin verksamhet år 1934.Numera är bolaget helägt av staten. Bolaget anordnar en rad olika vadhållningaroch lotterier. Förutom det klassiska stryktipset anordnas Måltips,och, efter introduktion , Joker, som innebärutlottning på löpnummer som finns tryckta på tips- och Lottokupongerna. Vidareordnar bolaget tre nya vadhållningsspel, nämligen Lången, Matchenoch Toppen. Bolaget arrangerar vissa veckor Extratips i form av stryktipsjämsides med det ordinarie tipset. har en ny spelform Flax introducerats. uppgick den totala omsättningen till 5 093milj. kr., varav på Stryktips 1 315 milj. kr., på Måltips 507 milj. kr., påLotto 1 899 milj. kr., på Joker 543 milj. kr., på Extratips 3 milj. kr., påLången 672 milj. kr., på Matchen 123 milj. kr. och på Toppen 31 milj. kr.Totalt erhöll staten en nettovinst från bolaget på 1 297 milj. kr. varvinsten 1 290 milj. kr. Vidare inlevererade bolaget i vinstskatt 713milj. uppgick vinstskatten till 701 milj. kr. Detnuvarande tillståndet för bolaget gäller till utgången av . har vissa år idrottsrörelsen efter beslut avregeringen erhållit överskottet från en eller flera tipsomgångar (12,8 milj.kr. Tipstjänsts vinst som skall inlevereras till staten harsåledes minskat i motsvarande mån. 1 de olika regeringsbesluten har angivitstill vilka ändamål medlen skall användas. Sådana ändamål har varit exempelvisstöd till handikappidrotten, stipendier till elitidrottsmän, bidrag tillRiksidrottsförbundets anläggning i och bidrag till en kampanj avKorporationsidrottsförbundet. Tipstjänst har också på eget ansvar givit ett allmäntdirekt stöd till idrotten. Beträffande Tipstjänsts stöd till idrotten i angivnahänseenden hänvisar utskottet till revisorers förslag 1988/89:18,till sitt yttrande 1988/89;KrU5y, till finansutskottets betänkande1989/90;FiU3 samt till framställningen under avsnittet Utskottet. Frågan om tipsmedlens användning har behandlats vid en radtillfållen i . avslog på förslag av kulturutskottetmotionsyrkanden som syftade till att statens inkomster av lotterier och spelhelt eller delvis skulle ställas till kulturens och/eller folkrörelsernas,främst idrottsrörelsens, förfogande (se bet. KrU 1987/88:22). Det av staten helägda bolaget ABbörjade sin verksamhet . Bolaget har tillstånd att bedriva lotterier med penningvinster. Det nuvarande tillståndet gäller till utgången av . Villkoren för rörelsen är fastställda i regeringens tillståndsbeslut. Bolaget har anordnat följande lotterier, nämligen Pen ninglotteriet (), Bellmanlotteriet (), Trisslotteriet (). Kulturlotteriet (1 gång) till förmån för konst, teater och andra kultu- 8 Europalotteriet (1 gång) till förmån för kampanjen 1989/90:KrU2 "Näratill naturen" samt som närmare redovisas i det följande Globelotteriet(1 gång). sålde bolaget lotter för 2 797 milj. kr.,varav penninglotter för 749,9 milj. kr., Bellmanlotter för 617,8 milj. kr.,Triss-lotter för 1 384 milj. kr.. Kulturlotter för 31,3 milj. kr.. Europalotterför 12,9 milj. kr. och Globelotter för 1,2 milj. kr. Här bör vidare nämnas följande. fickRiksidrottsförbundet tillstånd av lotterinämnden att den 1november 1988 bedriva försäljning av Globelotter.Försäljningen skedde med lottmaskin. hade ansvaret föradministrationen av lotteriet. Av en inom lotterinämndens kansli upprättad PMframgår att lotteriet gått med förlust. har i åravslagit en ansökan om tillstånd att i ett nytt försök anordna lotteri enligtGlobelotteriidén den 1 januariden . Staten tillfördes 1 003,3 milj. kr. i vinstmedeloch 183,5 milj. kr. Motsvarande belopp var 1 027,9 milj.kr. resp. 185,4 milj. kr. AB Trav och Galopp (ATG) Totalisatorverksamhet i samband med trav- ochgalopptävlingar har i förekommit . har ABTrav och Galopp (ATG), bildat av () ochSvenska galoppsportens centralförbund (SGC), tillstånd att anordna vadhållningi samband med hästtävlingar. 1 enlighet med vad som redovisats i proposition1988/89:24 gäller till utgången av en överenskommelse som träffatsefter överläggningar mellan staten på den ena sidan och STC och SGC på denandra om villkoren för trav och galoppsporten och spelet i anslutning därtill.Enligt vad som redovisas i proposition 1989/90:32 har ett avtal som avser år1990 nu träffats. Avtalet är i huvudsak oförändrat jämfört med det avtal somgäller för . Enligt ett regeringsbeslut har ATG tillstånd att anordnavadhållning i samband med hästtävlingar. 1 beslutet anges de närmare villkorsom gäller för tillståndet, bl.a. om storleksordningarna av vinnarnas andel.Vid sidan av lotteritillståndet för ATG finns förordningen (1984:354) omtotalisatorvadhållning. Av denna framgår att () ärtillsynsmyndighet, att RSV utser särskilda kontrollanter och att RSV meddelarnärmare föreskrifter för kontrollverksamheten. RSV har utfårdat ettvadhållningsreglemente. ATG anordnar förtidsspel bl.a. V 65 och banspel. Ävende senare spelen bedrivs numera för ATG;s räkning och i bolagets namn. Totalisatoromsättningen uppgick till 5 360 milj,kr. Som tidigare angetts uppgick totalisatorskatten till 525,3 milj. kr. Idrottsrörelsenshandlingsprogram med sikte i989/90:KrU2 Idrott 80 var det första sammanhållande programmet föridrottsrörelsen. har utarbetat förslag till ett nytthandlingsprogram för riksidrotten med klart angivna mål för 1990-talet.Programmet har titeln med undertiteln med sikte . Ett avsnitt i programmet har rubrikenSamhällsstödet måste förstärkas. I avsnittet anförs bl.a. följande. Möjligheterna för idrottsrörelsen att öka sina intäktermåste förbättras. Under en följd av år har de statliga spelens och ATG;sexpansion, inte minst genom att de fått tillstånd att lansera nya spelformer,gjort att idrottsrörelsens spel och lotterier kraftigt minskat sinamarknadsandelar. Totalt har det handlat om en halvering . Visserligen har lotterilagen ändrats i en för idrottenpositiv riktning, vilket bidragit till att intäkterna från bingoverksamhetenökat markant. Men för att idrotten skall kunna konkurrera med de statligaspelbolagen och ATG krävs att den får bedriva spel och lotterier på likavillkor. RF bör dessutom verka för att idrottsrörelsen gesmöjlighet till delägarskap i AB Tipstjänst och därmed också del av bolagetsvinster. Skälet till detta är att det är idrotten som "ägerprodukten" på vilken Tipstjänsts verksamhet vilar. Om idrottsrörelsen gesmöjlighet att ta ett sådant ägaransvar bör detta rimligen också vara positivtför AB Tipstjänsts marknadsföring och ekonomiska resultat. Den svenska idrottsrörelsens styrka, både sombreddverksamhet och på den internationella arenan, ligger i dessfolkrörelsekaraktär. Barn och ungdomar erbjuds att pröva olika idrotter tillingen eller i alla fall försumbar kostnad. De bästa får, oavsett socialbakgrund, chansen att satsa på en elitkarriär. Övriga kan fortsätta att glädjasav och i idrotten på breddnivå. Idrottsrörelsens ökande självfinansiering utgörs tillstörsta delen av medlemsavgifter, startavgifter, hyror av anläggningar etc,alltså avgifter som i hög grad erläggs av idrottsutövaren. Om föreningar och förbund tvingas fortsätta höja sinaavgifter hotas en av grundpelarna i den svenska idrottsrörelsen. Vår ledstjärna"idrott åt alla" kommer att urholkas. Därför är idrottens finansiering en viktig samhällsfråga.Det offentliga stödet får inte urholkas.