bet · GD01UbU1 · 1989-12-31 00:00:00 — 1987/88:Ub246 av m.fl. (fp) vari såvittnu är i fråga yrkas 13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att komplettera allmän och särskild kursmed också andra former av grupperingar för individualisering. 1988/89:Ub202 av och (bådafp) vari yrkas alt hos regeringen begär all SÖ får i uppdrag att medförtur se över innehållet i ämnet maskinskrivning i och samtidigtöverväga en ny ämnesbeteckning, förslagsvis ord- och textbehandling. 1988/89: Ub203 av () vari yrkas 1. alt riksdagenhos regeringen begär en sådan översyn av läroplan att skolansundervisning i realiteten kommer att motsvara de krav påkrislendomsundervisningens innehåll som anges i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär sådana åtgärder all grundutbildning och fortbildning avlärare ges ett sådant innehåll att lärare med undervisningsskyldighel ireligionskunskap far möjlighet att skaSa sig erforderliga kunskaper ikristendom. 1988/89:Ub205 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att äldrekunskap får en tydligare och starkare skrivning igrundskolans läroplan för samtliga stadier. 1988/89:Ub207 av och (bådafp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en grundlig översyn av mobb-ningen i skolan samt förslagom aktiviteter för att slävja dessa tendenser, 2. att riksdagenhos regeringen begär initiativ till direktiv för lärare och skolledning om vaddessa får, kan och skall göra vid mobbning eller våldshandlingstendenser iskolan. 1988/89:Ub208 av m.fl. (s) vari yrkas altriksdagen hos regeringen begär en översyn av bildämnets roll i skolsystemet med 1 1989/90. särskiltbeaktande av behovet av all stärka dess ställning i gymnasiet 1989/90:UbU 1 och atttillgodose behovet av kompetenta lärare på alla nivåer och i alla skolformer. 1988/89:Ub211 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till en förbättrad och utvidgad sex- ochsamlevnadsundervisning i gymnasieskolan. 198S/S9:Ub213 av m.fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga yrkas 4. att beslutar ändra skollagen avseendeskolmåltider i enlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89:Ub219 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utarbetandeav en basstandard för skolmåltider, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att varjeskola bör utarbeta en plan för skolmål-tidsverksamhelen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attelevvården bör ha det övergripande ansvaret för skolmåltiderna, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärarnastjänstgöring i samband med skolmåltiderna. 198S/S9:Ub222 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att föra upp maskinskrivning på timplan somett ordinarie ämne. 1988/S9:Ub223 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av mer allsidig skolundervisning och därmed uppmärksammandet av denkooperativa företagsformen. 198S/S9:Ub224 av och (båda m) vari såvitt nu är i fråga yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt försöksverksamhet med utökat timtal för språkintresserade elever igrundskolan i såväl engelska som B-språk bör genomföras. 1988/S9:Ub22S av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att skolans utbildning om kost och hälsa förbättras. Motiveringen återfinnsi motion 19SS/89:So443. 198S/89:Ub227 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om delad klass i ämnet bild på högstadium. 1988/89:Ub228 av BarbroSandberg och (båda fp) 1989/90:UbUl vari yrkas allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omämnet barnkunskap i . 1988/89:Ub230av och (båda fp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkretisering av målen förtrafikantutbildningen i skolan, 2. all hos regeringen begäralt SÖ får i uppdrag alt verka för all varje elev, oberoende av rektorsområde,får ta del av en kontinuerlig trafiksäkerhetsundervisning som syftar till altöka elevens förmåga att klara sig i trafiken. 19SS/89:Ub237av och (båda fp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läraresuppsägningstid. 19SS/S9:Ub246av och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avförbättrad trafikundervisning. 1988/89:Ub252av och (båda s) vari yrkas all som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anpassad studiegångoch skolans samarbete med andra myndigheter och föreningar. 19SS/89:Ub259av m.fl. (fp) vari yrkas att hos regeringen begärförslag till åtgärder i syfte att begränsa arbetsmiljörisker för landetsskolelever. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:So251. 19SS/S9:Ub262av m.fl. (fp) vari såvitt nu är i fråga yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom hälsofostran som ell obligatoriskt moment i skolans undervisning. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:So477. 1988/89:Ub271av () vari såvitt nu är i fråga yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet attförstärka B- och C-språkens ställning i den svenska skolan (delvis). 198S/89:Ub273av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om obligatorisk dansundervisning i . 1988/89:Ub275av m.fl. (c) vari såvitt nu är i fråga yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom översyn av läroplanen vad gäller antalet hem-kunskapstimmar i . 2. att som sinmening ger regeringen till känna vad i 1989/90:UbUl motionen anförts om viktenav sammanhängande undervisning/arbetspass för hemkunskapslektionerna igrundskolan. 1988/89:Ub283av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om värdet av gymnastik och gymnastikbetygetsbetydelse. 1988/89:Ub286av och (båda fp) vari yrkas allriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om att genom förstärkta insatser för lärarnas fortbildning förbättrareligjonskunskapsämnets ställning i . 1988/89:Ub288av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmiljön på skolorna, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för allskolan skall utgöra en bra arbetsmiljö för både personal och elever, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av översyn av lagaroch förordningar som gör det tveksamt för lärare att ingripa i kontroverserinom skolan. 1988/89:Ub290av och (båda c) vari såvitt nu är i fråga yrkas 1.att hos regeringen begär all undervisningen i hemkunskap igrundskolan utökas med en veckotimme per stadium. 1988/89:Ub299av m.fl. (vpk) vari såvitt nu är i fråga yrkas 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärarnas behov av handledare för att lösa sådana problem i undervisningssituationen som inte är av pedagogisk natur. 1988/89:Ub30Sav () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att återinföra ämnet teckning igrundskola och gymnasium. 1988/S9:Ub306av och (båda fp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SÖ:sanvisningar i vad avser djurförsök i undervisningen. 1988/89:Ub309av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att beslutar attinvandrarbarn skall ha rätt till fyra timmars hemspråksundervisning per veckavarav inom schemats ram samt att denna undervisning skall ske ålder och upp till och med klass 9, 2. att beslutar atthemspråksundervisningen skall ske även på samiska. 3. all beslutar att enspråkiga förskolegrupperoch hem- 1989/90:UbU 1 språksklasser skall inrättas, när föräldrarna till barnen så önskar och närförutsättningarna i övrigt finns, 4. att riksdagenbeslutar att enspråkiga förskolegrupper och hemspråksklasser, där de inrättas,skall undervisas även på svenska i alltmer ökande grad, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att det finska språkels ställning iSverige bör stärkas, utan att för den skull få officiell status, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att möjligheten att ha enspråkigafinsklalande daghemsgrupper och hem-språkskJasser i skall bedömasgeneröst om föräldrar och barn efterfrågar sådan verksamhet, 7. att riksdagenbeslutar att kulturkunskap skall införas i skolan som en viktig del i undervisningen. Motiveringenåterfinns i motion l988/89:Sf545. 1988/89:Ub31I av och (bådac) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad utbildning och fortbildning för attundervisning i religionskunskap skall ske av behöriga lärare. 19S8/89:Ub319 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en "timme tillförfogande" bör införas i enligt vad i motionen anförts. 1988/89:Ub325 av och (bådam) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om stärkande av det kristna budskapets ställninginom ämnet religionskunskap, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om skärpta förkunskapskrav för lärare i läroämnetreligionskunskap, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om sådan utbildning och fortbildning för lärare ireligionskunskap att de goda förutsättningarna i Lgr SO kan uppnås. 19SS/89:Ub332 av m.fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läromedel, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frivilligastandardprov och frivilliga centrala prov, 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag om hur elevernas möjligheter att bedrivasjälvstudier under likvärdiga förhållanden kan öka i enlighet med vad som imotionen anförts, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombestraffningar i skolan, 8. att riksdagenhos regeringen begär förslag om hur kunskap och engagemangi skolfrågor skall öka hos de förtroendevalda i de lokala 5 skolstyrelsernai enlighet med vad som i motionen anförts, r 1989/90. 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i 1989/90:UbUlmotionen anförts om B-språk på högstadium, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning för att se översituationen för de elever som har de största svårigheterna i skolan i syfte attförbättra deras möjligheter samt att se över användningen av den anpassadestudiegången i syfte att minska användningen av denna åtgärd. l988/89:Ub33S av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överföring av körkortsutbildningen till gymnasieskolan. l988/89:Ub336 av () vari yrkas allriksdagen av regeringen begär förslag om förbättrad utbildning i elementärnaturkunskap inom skolan m.m. 1988/89:Ub801 av m.fl. (c) vari såvitt nuär i fråga 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om skolans internationalisering och om skolansspråkprogram (delvis). 1988/89:Ub804 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga yrkas 5. att hos regeringen begär ett förslag tillstatsbidragssystem som innebär att bidragen för hemspråksträning ochhemspråksundervisning slås samman i enlighet med vad som anförs i motionen. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Sf502. 1988/89:UbS06 av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den språkliga träningens betydelse, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om individuella studieplaner, 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anpassad studiegång. 19S8/89:Ub817 av m.fl. (fp) vari såvittnu är i fråga yrkas 9. alt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samarbete mellan lärarhögskolorna och de friståendeskolorna, 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behoven av att komplettera allmän och särskild kurs med också andra former av grupperingar för individualisering, 20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tryggare skolmiljö, 31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återinförande av statsbidrag till tjänster som huvudlärare och institutionsföreståndare, 6 34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i 1989/90:UbUl motionen anförts om jubileumsaktiviteter i sambandmed firandet av av beslutet om allmän folkskola. 1988/89:Ub82S av (fjp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bildämnet iskolan och dess behov av och möjligheter till utveckling, 2. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder på bildundervisningens område i form avforskningsanknytning och utvecklingsarbete på vetenskaplig grund, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om åtgärder för att förbättra lärarutbildningenför bildlärare, 4. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder som medför att utbildningen till lärare i bildutvecklas i samklang med vad som angetts i yrkande 2, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bildensbetydelse i invandrarundervisning och flyktingarbete. 198S/S9:Ub835 av m.fl. (fp) vari såvitt nuär i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör få i uppdrag att granska, godkänna och komplet tera vid undervisningen på gymnasial nivå använda böcker, andra läromedel och kursplaner inom turistundervisningen, 2. alt hos regeringen begär attskolöverstyrelsen erhåller i uppdrag att i samarbete med lämpliga organisationer utarbeta enhetliga betygsnormer för turistundervisningen, så att jämförbarhel erhålls mel lan elever som gått ut olika skolor, 6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de under uppbyggnad varande projekten till turistutbildning i i och vid Grythyltans Värdshus.i län bör stödjas med lämpliga medel som ej nödvändigtvis behöver innebära utgifter (delvis). Motiveringenåterfinns i motion l988/89:Kr521. Utskottet behandlar i detta betänkande att antal motioner,som avser läroplansfrågor m.m. inom skolväsendet. Språkundervbningen i las upp i fyra motioner. I motion 19SS/S9:Ub224 (m) yrkande 3 begärs försöksverksamhetmed utökat timtal för språkintresserade elever i i såväl engelskasom B-språk. Enligt motion 1988/89:Ub271 (fp) delvis bör en förstärktspråkundervisning i (B- och C-språk) komma I motionerna 1988/89:Ub332 (vpk) yrkande 10 och 1989/90:UbUl 198S/89:Ub801(c) yrkande 7 delvis begärs förslag om att två främmande språk skall varaobligatoriska på högstadium. Goda språkkunskaper för alla eleverär av stor betydelse i en alltmer internationaliserad värld. 1 den sistnämndamotionen anförs också att bör göra ett "förtydligande" omatt ämnet engelska skall Studeras på lågstadiet. Enligt motionärerna flyttasnumera genom lokala beslut starten av undervisningen i engelska till årskurs 4på mellanstadiet. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. I årets budgetproposition (1988/89:100 bil. 10 s. 35 ff.)behandlas ungdomsskolans internationalisering. Föredragande statsrådet anförbl.a. att en viktig förutsättning för internationellt engagemang ärspråkkunskaper och erinrar om försöksverksamheten med s.k. dubbelt tillval pågrundskolans högstadium, som ger fler elever möjlighet att läsa ett språk utanatt avstå från annat tillvalsämne. Utskottet har i samband med behandlingen avpropositionen om skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4, bet. UbU7,rskr. 95) inte haft något att erinra mot denna försöksverksamhet. Utskottetanser att en utvärdering av försöksverksamheten med dubbelt tillval böravvaktas innan fattar beslut om ändring i läroplan för (Lgr 80) i vad gäller språkundervisningen. När det gäller ämnet engelska i förekommer detenligt timplanen på lågstadiet , på mellanstadiet med tioveckotimmar och på högstadiet . Som allmäntimplanebestämmelse gäller att skolstyrelsen får, om särskilda skäl föreligger,besluta om jämkning mellan stadierna i fördelningen av antaletstadieveckotimmar i ämnena. Den sammanlagda tiden per ämne i fårdock inte ändras. Enligt vad utskottet erfarit är det vanligt att studiet avengelska startar först på mellanstadiet. Utskottet förutsätter självfallet attgällande allmänna bestämmelse om jämkning i timplanen följs, dvs. attsärskilda skäl verkligen skall föreligga vid skolstyrelsens beslut om jämkningbeträffande såväl ämnet engelska som andra ämnen. Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna l988/89:Ub224 yrkande 3, 1988/89:Ub27l delvis, l9SS/89:Ub332 yrkande10 och 1988/89:UbS01 yrkande 7 delvis. I motion 19SS/89:Ub273 (c) föreslås obligatorbkdansundervbning i . Motionären anser att dans har en från socialsynpunkt stor betydelse i umgänget mellan pojkar och flickor. Med hjälp av dansskulle ungdomsorganisationerna kunna knyta ett större antal ungdomar till sigän vad som är fallet. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandel anföra följande. Enligt läroplan för (Lgr 80) ingår dans iämnena idrott och musik. 1 idrott är dans ett huvudmoment, som skall förekommapå samtliga stadier. Utskottet konstaterar således att dans är ett obligatorisktinslag i undervisning. Härmed anser utskottet att motionärens yrkande är tillgodosett, varför motion 1988/89:Ub273 Utskottet vill till detta lägga följande. 1 propositionen 1989/90:UbUl (1988/89:4)om skolans utveckling och styrning har frågan om dansen i Dansprojekt har /86 prioriterats i utvecklingsarbetetmed kultur i skolan. bör densärskilda satsningen på dans inom ramen för kultur i skolan har inte haft något att erinra mot det fortsatta arbetetmed kultur i skolan (bet. l9SS/89:UbU7, rskr. I motion 1988/89:Ub336 (m) begärs förslag om förbättradutbildning i elementär naturkunskap i skolan. Syftet är att alla elever skallkunna ta del av den allmänna debatten i miljöfrågor. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Naturorienterande ämnen och miljöundervisning har högprioritet i skolans försöks- och utvecklingsarbete. 1 1988 årsbudgetproposition (prop. 1987/88:100, bil. 10 s. 67-72) behandlades olikafrågor när det gäller miljöundervisningen i , gymnasieskolan och kommunalvuxenutbildning. har bl.a. beslutat om medel till länsskolnämndernaför s.k. miljöresurspersoner och inköp av tjänster från miljöorganisationernasamt för utvecklingsarbetet med s.k. naturskolor (UbU 1987/88:11, rskr. 161).Skolöverstyrelsen (SÖ) och samverkar vid planering ochgenomförande av motiva-tionshöjande åtgärder för skolornas miljöundervisning.SÖ har vidare stött naturliga stegel . Elevernapå högstadiet och i gymnasieskolan har fatt ta del av det material somproducerats i anslutning till kampanjen. Utskottet vill slutligen erinra omriksdagens beslut (prop. 1988/89:100, bet. UbU 13, rskr. 282) om bidrag tilllokall utvecklingsarbete på mellanstadiet och högstadiet. Då syftet med dettaarbete på högstadiet bl.a. är att få till stånd en ökad ämnessamverkan, iförsta hand mellan de ämnen som ingår i den samhälls- och naturorienterandeämnessektorn, utgår utskottet från att miljöfrågor som exempel påämnesövergripande tema kommer att belysas i detta utvecklingsarbete. Mot denna bakgrund finner utskottet att motionärensyrkande är tillgodosett, varför motion l9S8/S9:Ub336 avstyrks. I motion l988/89:Ub205 (s) aktualiseras behovet avundervbning i äldrekunskap i . Motionärerna hänvisar till målen förde samhälls- och naturorienterande ämnena i läroplan för (Lgr 80)och pekar på att undervisning om bl.a. människors olika åldrar och utvecklingskall förekomma på samtliga stadier i . Motionärerna anser dock attläroplanen på detta område är för allmänt skriven. I en ny läroplan förgrundskolan bör äldrekunskap enligt motionärerna få en tydligare och starkareskrivning. Utskottet anser i likhet med motionärerna att kunskap omden äldre generationen är av stor vikt. Eleverna i bör på olika sätt få kännedom om äldre människors levnadsförhållanden i dagens sam hälle. Utskottet finner att gällande läroplan ger förutsättningar för att skapa kontakter mellan elever och äldre människor. Som exempel vill utskottet nämna det fria studievalet (lokala tillvalskurser, temastudier 9 och fria aktiviteter) samtstudie- och yrkesorientering (syo) med den /90:UbUl praktiskayrkesorienteringen (prao), som skall ge eleverna erfarenheter från olikaarbetslivssektorer (bl.a. vårdområdet). Utskottetfinner det, med hänvisning till del anförda, inte påkallat att iksdagen görnågot särskilt uttalande med anledning av motion 1988/89:Ub20S, varför denavstyrks. Imotion 1988/89:Ub83S (fp) behandlas vissa frågor inom turbmutbild-ningen igymnasieskolan . Motionärerna anser att det finns brister i denna utbildningnär det gäller läromedel, kursplaner och lärarkompetens. SÖ bör enligtmotionärerna få i uppdrag att lägga upp kursplaner och fastställa läromedelför studievägar inom turismområdet (yrkande 1). SÖ bör vidare utarbetaenhetliga belygsnormer för turismundervisningen (yrkande 2). Slutligen börvissa aktuella projekt inom turism- och resiaurangnäringarna stödjas (yrkande6). Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Igymnasieskolan förekommer studievägar inom turism som delspåbyggnadsutbildningar med anknytning till livsmedelsteknisk linje ochekonomisk linje , dels regionall arbetsmarknadsanknutna påbyggnadsutbildningar(RA-kurser), dels en grundskoleanknuten specialkurs. SÖ fastställer tim- ochkursplaner för påbyggnadsutbildningar och specialkurser, medanlänsskolnämnderna beslutar om RA-kurser. När del gäller läromedel förskolväsendets utbildning vill utskottet erinra om beslut om vissämnesgranskning av läromedel. () skall tainitiativ till en sådan (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. Regeringenavser återkomma med förslag om medel i nästa års budgetproposition för dennaverksamhet. Beträffandemotionärernas krav på enhetliga betygsnormer för turismutbildningen villutskottet påpeka att samma regler för belygsäll-ning som normalt gäller förgymnasieskolan (9 kap. 5569 §§ gymnasieförordningen, SÖ-FS 1988:50, 1989:18)även skall gälla för här berörda studievägar. Utskottet utgår från attlänsskolnämnderna i sin systematiska granskning av verksamheten igymnasieskolan följer betygsättningen på studievägar inom turismområdet. Utskottetanser slutligen att frågan om stöd till de i motionen angivna projekten inomlurismområdet i första hand bör prövas av skolmyndigheterna på lokal ochregional nivå. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motion1988/89:Ub83S yrkandena 1, 2 och 6. Imotion 1988/89:Ub335 (s) hemställs att skall göra ett uttalande omatt körkortsutbildningen successivt bör överföras från privata körskolor tillgymnasieskolan. Utskottethar vid /85 behandlat ett liknande yrkande om körkortsutbildning. Utskottet var då av bl.a. samhällsekonomiska skäl inte berett att tillstyrka ett förslag om körkortsutbildning för alla elever inom ramen för den reguljära undervisningen. motivering avstyrkerutskottet motion 198S/89:Ub33S. I motion1988/89:Ub211 (s) framförs förslag om en förbättrad sex- och 1989/90:UbUlsamlevnadsundervbning i gymnasieskolan . Motionärerna anser all skolan harfått en alltmer framträdande roll när det gäller information om aktuellaproblem såsom HIV/aids. Sex- och samlevnadsundervisningen bör enligtmotionärerna ges ett helhetsperspektiv med samverkan mellan olika ämnen. Detbör därvid övervägas att knyta sex- och samlevnadsundervisningen till vissaobligatoriska ämnen. Utskottet erinrar om alt SÖ i sin anslagsframställning /91 redovisar att gett bidrag förinformations-och utbildningsinsatser i del HrV/aids-förebyggande arbetet iskolan motsvarande totalt 6,8 milj.kr. för budgetåren 1987/88- 1989/90.