bet · GD01LU24 · 1989-12-31 00:00:00 — som intehar ett oavvisligt allmänintresse. Som motionären påpekar saknas i generellalagregler om skydd för den personliga integriteten, och varkentryckfrihetsförordningen (TF) eller någon annan författning innehållerbestämmelser som gäller integritetskränkande publicering av personbilder ochandra uppgifter. Inte heller finns det några allmänna bestämmelser som ger enperson rätt till skadestånd om ett fotografi eller annan bild av honom utantillstånd utnyttjas på ett sätt som är kränkande för hans personligaintegritet. I den mån bildanvändningen är ärekränkande kan dock ansvar enligt 7kap. 4 § TF eller 5 kap. ådömas. Endast i kommersiella sammanhanghar det ansetts erforderligt med ett särskilt skydd mot att personbilder användsutan den avbildades tillstånd. Enligt lagen (1978:800) om namn och bild ireklam gäller sålunda att näringsidkare vid marknadsföring av varor, tjänstereller andra nyttigheter inte får använda framställning i vilken annans namneller bild utnyttjas utan dennes samtycke. Den som uppsåtligen eller avoaktsamhet bryter mot förbudet kan dömas till böter. Oavsett om förbudetöverträtts uppsåtligen eller av vårdslöshet har den vars namn eller bildutnyttjats rätt till skadestånd. På massmediaområdet har funnits pressetiskaregler om bl.a. publicering av personbilder. De nuvarande etiska reglerna somtillämpas av pressen, radio och TV innebär att man i massmedia skall avstå frånpublicitet som kan kränka privatlivets helgd, om inte ett oavvisligt samhällsintressekräver offentlig belysning. I fråga om bildmaterial sägs vidare att bilder somkan kränka eller såra skall undvikas samt att bilder inte får förfalskas ellerutges för att vara autentiska när de inte är det. I likhet med motionären anser utskottet att det inte ärgodtagbart att bilder av personer utnyttjas på ett sätt som kränker den personliga integriteten. Om man lagstiftningsvägen skall ge enskilda skydd mot integritetskränkande publicering av bilder kräver det emellertid en inskränkning av den grundlagsskyddade tryckfriheten och informa tionsfriheten. Att genomföra en sådan lagstiftning är som framhölls av departementschefen i proposition 1986/87:151 om ändringar i tryck frihetsförordningen m.m. otänkbart så länge som det inte finns någon mera allmän uppslutning bakom detta. Av redogörelsen ovan under avsnittet behandling framgår att frågan om en förstärk ning av integritetsskyddet när det gäller personbilder övervägts i olika sammanhang utan att enighet kunnat uppnås om en lösning. Enligt utskottets mening är det föga troligt att en förnyad översyn av spörsmålet skulle ge ett annat resultat än det att 10 Utskottet kan därför inte finna att motionen bör föranledanågon vidare åtgärd. I linje med vad konstitu- 1989/90:LU24 tionsutskottetframhöll (se bet. 1987/88:KU36> vid behandlingen av en motion omintegritetsskydd utgår lagutskottet från att regeringen noga följerutvecklingen på området och tar de initiativ som kan visa sig bli erforderliga.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion L804. attriksdagen avslår motionerna 1989/90:L801 och 1989/90:L803, 2. beträfiandeutnyttjande av pérsonbilder attriksdagen avslår motion 1989/90:L804., , , . . > Närvarande: (), (), OweAndréas-son (s), (), (), (), AllanEkström (m), (), (), (),(vpk), (), (), GunillaAnersson (s), (), () och KarinStarrin (c). Fotografirätten (mom. 1) (), (vpk) och LolaBjörkquist (fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "och L803" bort haföljande lydelse: I likhet med motionärerna anser utskottet att det finnsstarka skäl för att reglerna om fotografers rättigheter till sina bilder bör föras in i upphovsrättslagen. Från principiella utgångspunkter kan det sålunda hävdas att det inte finns någon anledning till att fotografikonsten skall särbehandlas i förhållande till andra former av skapande verk samhet. Av betydelse är också att fotografier utnyttjas i en helt annan omfattning än då fotografilagen kom till. Härtill kommer att flera betydande fördelar skulle uppnås genom en sådan integrering. Den tekniska utvecklingen har medfört att det ofta är svårt att '' dra en klar gräns mellan fotografier och annan bildkonst. integrering skulle sådana gränsdragningsproblem elimineras liksom 1989/90:HJ24 också de problem somuppkommer då text och bild förekommer i ett och samma verk. Enligt vad som framkomdå företrädare för Nordiska fotografernas upphovsrättsråd inför utskottetredovisade sina synpunkter på spörsmålet finns det också flera andra starkaskäl för en integrering. Medhänsyn till det anförda ser utskottet med tillfredsställelse attupphovsrättsutredningen enligt inhämtade uppgifter kommer att i sittslutbetänkande föreslå att fotografirätten integreras i upphovsrättslagen. Medhänsyn till frågans vikt vill utskottet understryka det angelägna i attregeringen möjligt framlägger en proposition på grundval av förslaget.Vad utskottet sålunda anfört bör med anledning av motionerna L801 ochL803 som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 1 bortha följande lydelse: 1. beträffande/otogz-a/ira/ten att med anledning av motionerna I989/90:L801 och 1989/90:L803 som sin mening ger regeringen till känna vad 9 utskottet anfört omintegrering av fotografireglerna i upphovsrättslagen. gotab 96410, 1990 12