bet · GD01UU14 · 1989-12-31 00:00:00 — utskottetinhämtat att rådet räknar med att under det närmaste året bygga ut sinrepresentation. Takten och omfattningen blir bl.a. beroende av erfarenheternafrån verksamheten i . Utskottet konstaterar att det finns ett stort behov atteffektivt förmedla information och kontakter mellan individer, organisationeroch företag i och de baltiska länderna och finner det angeläget attdetta behov kan tillgodoses på ett effektivt sätt. Utskottet anser det sålundaangeläget att de officiella kontakterna med de baltiska länderna byggs ut.Formerna härför får prövas löpande. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 4 i motionU514 och betraktar yrkande 3 i motion U514 samt yrkande 5 i motion U536 sombesvarade. I tre motioner föreslås förstärkningar av miljöexpertbeninom utrikesförvaltningen. I yrkande 3 i motion U542 (mp) föreslås attSveriges EG-delegation i förses med miljöexpertis, och i yrkande 6 imotion U638 (c) föreslås att miljöattachéer skall utses vid strategiskt viktigaambassader. I yrkande 5 i motion U242 (vpk) föreslås att en miljöattachétjänstinrättas vid det konsulära avdelningskontoret i . Bevakningen av miljöfrågorna, såväl av olika ländersinhemska miljöfrågor som av de stora internationella miljöproblemen, blirenligt utskottets mening en allt viktigare uppgift för utrikesförvaltningen.Ehuru förvaltningens egen personal på detta område nedlägger ett betydande ochförtjänstfullt arbete, krävs i vissa fall en expertis som normalt endastspecialister på miljöområdet besitter. Läget beträffande specialattachéernas ansvar för miljöbevakningenär något oklart sedan miljöfrågorna 1986 överfördes från jordbruksdepartementettill . Viss miljöbevakning sker fortfarande genom de femlantbruksråd som är verksamma vid utlandsmyndigheter, men den verksamheteningår inte primärt i deras arbetsuppgifter. Utskottet noterar att utredningenom utrikesförvaltningens inriktning och organisation (UD 87) föreslår att enförändrad avvägning bör göras mellan de fem existerande lantbruksattachéernaoch behovet av miljöattachéer. Utredningen anser bl.a. att inrättandet av entjänst som miljöattaché i , där har sitt säte, ärmotiverat. Utskottet ställer sig bakom dessa synpunkter men finnerdet motive rat med en bredare prövning av behovet av miljöspecialister vid utlandsmyndigheterna. En förstärkning av dylik expertis vid svenska myndigheter utomlands bör naturligtvis bedömas inte bara i ljuset av utrikesförvaltningens egna behov utan mot bakgrund av andra fackde partements och hela det svenska samhällets intressen. Även om finan sieringen av nyinrättade tjänster som miljöattachéer därmed i första hand kan komma att falla under en annan huvudtitel, anser utskottet det motiverat att regeringen med anledning av motionerna företar en samlad utredning av behovet av miljöexpertis vid utlandsmyndigheter- 12 Vad ovananförts i anledning av yrkande 3 i motion U542, yrkande 1989/90:UU14 6 i motionU638 och yrkande 5 i motion U242 bör enligt utskottet som sin meningge regeringen till känna. I motion U632 (m) föreslås nya och fördjupade former förSveriges relationer med . Förslaget måste bedömas mot bakgrund av attSverige i likhet med övriga anser att det endast finns ett . Ikonsekvens med denna inställning har liksom andra västländerdiplomatiska förbindelser med och inte med , och vi erkännerFolkrepubliken såsom representerande i . har den taiwanesiska ekonomin utvecklats mycketframgångsrikt , och har blivit en av viktigasteoch mest expansiva marknader i . Ett betydande antal svenska företag ärrepresenterade i . I har också detsvenska näringslivet ett särskilt representationskontor (SITRO, SwedishIndustries Trade Representative Office), vilket utför ett värdefullt arbeteför att förmedla kontakter och underlätta handeln. De flesta västländer harkontor av motsvarande slag. Intresset för fördjupade ekonomiska kontakter är enligtvad utskottet erfarit så stort att dét skulle kunna motivera en utvidgning avSITRO:s verksamhet. Det torde också finnas vissa möjligheter för direkt stödtill näringslivets ansträngningar i . kan t.ex. på lämpligtsätt medverka till att presentera svensk teknologi i och till att främjanya svensk-taiwanesiska affärsmöjligheter. Medan utskottet således delar motionärens syn på enutvidgning i dessa avseenden av kontakterna med det taiwanesiska näringslivet,föranleder motion U632 ingen vidare åtgärd. Med det anförda avstyrker utskottet motion U632. I yrkande 1 i motion U608 (s) föreslås att enungdomsdelegat skall ingå / den svenska delegattonen till FN.s höstsession.Företrädare för enskilda organisationer inbjuds normalt att delta i den svenskaFN-delegatio-nen. Vilka som inbjuds varierar med hänsyn till dagordningen. Påen sådan ad hoc-bas har ungdomsrepresentanter tidigare deltagit 1984 och 1985 isamband med det internationella ungdomsåret. På motsvarande sätt kommerungdomsrepresentanter, liksom övriga folkrörelserepresentanter, även ifortsättningen att beredas tillfålle att ingå i den svenska FN-delegationen närsärskilda skäl föreligger. I yrkande 2 i samma motion föreslås att för ungdomarintressanta frågor skall dokumenteras och spridas till en bred grupp avungdomar i . Utskottet vill med anledning härav uttala att har tiU uppgift att samordna den allmänna informationen om FNbl.a. till de enskilda organisationerna i , men att ansvaret förinformationen om FN-arbetet åvilar organisationerna själva. Ett brett underlagför informationsverksamheten kan erhållas genom ochSvenska . Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena 1 och 2 imotion U608. r* 1989/90. Rällelse: S. 28 rad 20 Står: tillSliflelscn Rattat till: till Siiflelsen Rad 10-12 nedi från Står: 7.8.9 Rättat iill; 5.6,7 Samarbetemed och Central- och 1989/90:UU14 Iett betydande antal motioner framläggs förslag om medel för svenskt samarbetemed och . I budgetpropositionen redovisasregeringens planer att till detta ändamål avsätta under entreårsperiod. Av beloppet kommer 900 milj.kr. att belasta biståndsanslaget ochredovisas under tredje huvudtiteln. Utskottet kommer att behandla dessaanslagsförslag i betänkandet om internationellt utvecklingssamarbete (1989/90:UU15). Samarbetei större skala med , utgör ett nytt område undertredje huvudtiteln, och de medel som äskats har i motionerna på varierande sätthänförts till olika anslag. Vilket anslag som därvid anvisats har i viss månberott på motionärernas åsikter beträffande biståndsanslagets ianspråktagandeför detta samarbete. Så specificeras det t.ex. i yrkande 17 i centerpartietspartimotion U518 att 450 milj.kr. skall anslås till ett nytt anslag A 10 undertredje huvudtiteln . Stöd till i syfte att markeraatt biståndsmedel inom ramen för enprocentsmålet ej skall tas i anspråk fördetta syfte. Medanfolkpartiet och i sina motioner intar samma hållning somcenterpartiet i denna fråga har deras motioner tekniskt utformats så att de ianslagsyrkandena föreslår inrättandet av nya anslagsposter under anslaget C.Internationellt utvecklingssamarbete, vilket för att enprocentsmålet skallförbli ograverat av de nya insatserna i enligt motionärerna skalluppjusteras med ett belopp som motsvarar de nya anslagsposterna. Folkpartietföreslår på detta sätt att 300 milj.kr. anvisas till ett särskilt anslag kallatDemokratisk samhällsuppbyggnad under anslaget C 2. föreslår på motsvarande sätt I 000 milj.kr. tillmiljöförbättringar i under anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram. Vänsterpartietkomtnunisterna har i sin motion U242 ej tagit ställning till tiTTvilket anslagde föreslagna medlen för bistånd till på 800 milj.kr. och till Baltikumpå 200 milj.kr. skall föras, men partiet delar uppfattningen att medel fördetta slags samarbete ej skall belasta enprocentsramen för biståndet. Imoderata samlingspartiets motion U514 föreslås däremot liksom ibudgetpropositionen att medel för östsamarbetet skall belasta biståndsanslaget.Motionärerna föreslår i detta syfte två nya anslag under anslaget C 3. Andrabiståndsprogram: det som kallas Samarbetsprogram med anvisas 100milj.kr. och det som betecknas Direkt utvecklingssamarbete med Central- ochÖsteuropa tillförs 300 milj.kr. Utskottetavser att i detta betänkande endast behandla de medelsförslag som uttryckligenhänför sig eller kan hänföras till här behandlade anslag. Utskottet har ändåfunnit det ändamålsenligt att ge ovanstående bild i stora drag av partiernasolika medelsförslag för östsamarbetet, även om dessa av formellaskäl måste behandlas i två olika betänkan- Dennärmare utformningen och inriktningen av samar- 1989/90:UU14 bete medBaltikum och kommer att av utskottet behandlas i ettseparat betänkande. Förutom yrkande 17 i motion U518 (c) om 450 milj.kr. förstöd till innehåller samma motion förslag i yrkande 18 om medlensfördelning via BITS och samt i yrkande 19 om att 100milj.kr. av anslaget skall reserveras för en särskild kreditfond för Östeuropa.I yrkande 7 i motion U536 (c) föreslås att . av det nya anslagetskall användas för lantbruksutbildning i , i yrkande 5 i motion U208 (c)föreslås 100 milj.kr. till pilotanläggningar för luftrening i de baltiskarepublikerna, yrkande 1 i motion U210 (c) . om samverkansprojekt medEstland rörande pedagogisk forskning, i yrkande 3 i motion U208 (c) 100milj.kr. till reningsprojekt för floden genom Världsnaturfonden. Hit hörockså förslagen i yrkande 2 i motion U242 (vpk) om 300 milj.kr. i kortsiktigtstöd till , i yrkande 4 i samma motion om 500 milj.kr. i långsiktigt stödtill samt i yrkande 6 i samma motion om 200 milj.kr. Hit förs även yrkande 4 i motion U551 (vpk) om25 milj.kr. till främjande av besöksutbyte mellan och . Idetta sammanhang behandlas också förslaget i motion U245 (s) att medlen tillöstsamarbetet endast skall belastabiståndsanslaget, men att det därefter skall skapas ett särskilt anslag vidsidan av biståndsanslaget för detta ändamål. Utskottet ansluter sig till det huvudsakliga syftet bakomsamtliga dessa yrkanden, nämligen att genom samarbete främja utvecklingen iBaltikum, . Utskottet delar emellertid inte motionärernasåsikt att finansieringen av ett sådant samarbete ej skall kunna belasta detnuvarande anslaget för internationellt utvecklingssamarbete. Under dettaanslag finns i budgetpropositionen förslag som kan främja flertalet av de i yrkandenaanförda målen. Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena 17, 18 och19 i motion U5I8, yrkande 7 i motion U536, yrkandena 3 och 5 i motion U208,yrkande 1 i motion U210, yrkandena 2, 4 och 6 i motion U242, yrkande 4 i motionU551 samt motion U245. Bidrag till vissa internationella organisationer Propositionen (s. 2836) ordinarie bidrag till FN:s reguljära budget(anslaget B 1) för beräknas till 79,8 milj.kr. Däri ingårinte kostnaderna för FN:s fredsbevarande operationer. För vaktstyrkan iMellersta Östern (UNDOF) beräknar regeringen att andel uppgår till ca 3,3milj.kr. Under förutsättning att mandatet /90:UU14 FN:sfredsstyrka i södra (UNIFIL) förlängs, beräknas motsvarande svenskaandel uppgå till 11,6 milj.kr. Under anslaget upptas också ett belopp om 6,6 milj.kr.,vilket utgör beräknade andel av kostnaderna för FN s observatörsstyrkai IranIrak (UNIIMOG) under , förutsatt att mandatetförlängs. Ett belopp på . för andel av slutfasen av FN:sobservatörsstyrka för övervakandet av det kubanska trupp-bortdragandet urAngola (UNAVEM) av 1991 tas likaså upp underanslaget. beslöt att upprätta enobservatörsstyrka för (ONUCA). Den svenska bidragsandelen fördenna styrka beräknas av regeringen till 3,2 milj.kr. Den fredsbevarande styrkan på (UNFICYP) finansierasmed frivilliga medel. För nästkommande budgetår räknar regeringen med att lämnaett oförändrat bidrag motsvarande ca 3 milj.kr., vilket kommer att avräknasmot utestående krav på FN för vårt deltagande i UNFICYP. FN:s Namibiakår (UNTAG) förutses enligt de ursprungligaplanerna avsluta sin verksamhet den . Regeringen föreslår ettbelopp på 11,7 milj.kr. för nya fredsbevarande operationer, vilka kan bliaktuella under /91. Inom anslaget har också avsatts . för detallmänna FN-arbete som bedrivs av enskilda organisationer, läroanstalter m.m. Idenna ram ingår . för täckande av resekostnader för stipendiater frånSverige, vilka utses av . Under samma avsnitt i propositionenupptas anslagen för medlemskap i (B 2),(B 3), (B 4), EFTA (B 5) samt ett anslag Övrigainternationella organisationer (B 8), som bl.a. finansierar delar av Sverigesmedverkan i det västeuropeiska forskningssamarbetet. (Anslagen B 6 och B 7behandlas av näringsutskottet.) Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslagavseende anslagen B 1-5 samt B 8. I motion U6I9 (m) yrkande I föreslås att regeringenundersöker eventuella planer på att upprätta eller flytta institutioner inomFN-familjen. I yrkande 2 i samma motion föreslås att regeringen skall verka föratt få något eller några av sådana organ förlagda till . De senaste årens reformdiskussioner inom FN har bl.a.berört organisatoriska och strukturella frågor. Det innebär att de planer somfinns i dessa avseenden är tämligen väl kända. Något upprättande av nyaFN-organ eller förflyttning av existerande har i detta sammanhang inte diskuterats. En rad praktiska och ibland politiska skäl brukar åberopastill stöd 1989/90:UU14 för den placering FN-organen har. har endast två FN-institutioner i landet:Sjöfartsuniversitetet i och flyktingkommissariatets Nordenkontor iStockholm. Utskottet konstaterar att i princip är positivttill en eventuell framtida lokalisering av ytterligare FN-organ till landet.Denna inställning bör vara vägledande när en diskussion eventuellt med tidenkan komma att aktualiseras i FN. Med hänsyn till att frågan dock saknaraktualitet avstyrker utskottet förslagen i yrkandena 1 och 2 i motion U619. I yrkande 2 i motion U502 (fp) föreslås att regeringenskall verka för ökad rekrytering av kvinnor till toppbefattningar inom FN ochinom dess styrelser och expertgrupper och att en handlingsplan för dettaupprättas. Som utskottet konstaterat tidigare (I988/89:UUI7) finnsdet redan ett antal internationellt antagna dokument, däribland ettaktionsprogram (ECOSOC-resolution antagen i ), som syftartill att öka jämlikheten mellan män och kvinnor, vari ingår att kvinnor skallha lika möjligheter att nå högre befattningar. En viss ökning av andelenkvinnor på högre FN-tjänster har också skett under andra hälften av 1980-talet.Denna ökning är emellertid enligt utskottets mening inte till fyllest. har en rad svenska kvinnor innehaft ledandebefattningar i FN-organ. Som framgår av vad ovan sagts existerar numera ensådan handlingsplan som motionärerna efterlyser. Enligt utskottets mening ärdet därför inte ytterligare dokument som erfordras utan i första hand enbestämd vilja från medlemsländernas sida att föreslå kvinnliga kandidater tillhögre poster i de internationella organisationerna. Det är också angeläget attledningen för organisationerna, däribland de nationella representanterna iresp. styrelse, verkar för att få fram kvinnliga sökande även till högrebefattningar. Ett välkommet steg är att FN:s generalsekreterare beslutattillsätta en högre tjänst som särskilt ansvarig för det fortsatta arbetet påhandlingsplanens genomförande. Utskottet finner detta vara ett viktigt stegframåt och instämmer helt i syftet med motionen. Utskottet finner det dock intemeningsfullt att föreslå att ytterligare ett internationellt dokumentutarbetas. Yrkande 2 i motion U502 får därmed anses vara besvarat. Information om i utlandet Propositionen (s. 136140) Anslagen under detta avsnitt finansierar informationen omSverige i utlandet. förmedlar information om det svenskasamhället genom publikationer, filmer, utställningar, seminarier, personutbyte,kurser, konferenser, bidrag till undervisning i svenska vid utländskaläroanstalter m.m. Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till . För Riksradions programverksamhet för utlandet, vilken förnärvarande sker på nio språk, föreslås ett anslag på . och förÖvrig information om i utlandet . Under det sistnämndaanslaget finansieras bl.a. sådan verksamhet som informations- ocherfarenhetsutbyte, vilken samordnas av press- ochinformationsenhet samt därtill bidrag till Svensk-internationella pressbyrån(SIP) och Ingenjörsakademien (IVA). Under anslaget prioriteras särskildainsatser i , inte minst i och . 1 motion U302 (c) föreslås att skall tillföras utövervad som föreslagits i budgetpropositionen för att förbättra de ekonombkavillkoren för ubända lektorer i svenska språket vilka tjänstgör vid utländskaundervisningsanstalter. Då dessa lektorer inte är anställda av svenskamyndigheter utan av resp. institution i det mottagande landet, följer deraslöner den generellt ofta mycket låga lönenivå som tillämpas i resp. land. Deflesta sändande länders myndigheter betalar därför ut olika former avlönetillskott till utlandslektorerna. Motionärerna pekar på att de svenskautlandslektorerna får ett väsentligt lägre bidrag hemifrån än t.ex. sinanordiska kolleger och anser att en så låg ersättning kan leda tillsvårigheter att upprätthålla kvaliteten hos lektorskåren. Svenska institutets anslagspost för stöd tillsvenskundervisning utomlands för innevarande budgetår uppgår till 2 milj.kr.,varav drygt hälften går till utlandslektorerna i form av rese- ochexpensbidrag. Resterande medel går till lektorsförmedling, kursverksamhet ochläromedelsgåvor. Utskottet anser att det av budgetskäl inte är möjligt atttillstyrka den föreslagna ökningen av Svenska institutets resurser. Däremotanser utskottet att motionärerna pekar på ett förhållande som inte är tillfredsställandeoch förutsätter att uppmärksammar problemet inom ramen försin framtida samlade resursanvändning. Med det anförda avstyrker utskottet motion U302. 1 yrkande8 i motion U514 (m) föreslås att anslaget till 1989/90:UU14 Riksradiosprogramverksamhet för utlandet tillförs 1 milj.kr. för att möjliggörasändningar på litaubka. har för kommande budgetår begärtbudgetökningar på dels . för ett permanentande av sändningar påestniska och lettiska, dels . för införande av sändningar pålitauiska. I budgetpropositionen har företaget erhållit det begärda utrymmetför sändningar på estniska och lettiska. Av budgetskäl har emellertid inteytterligare medel kunnat anvisas för sändningar på litauiska. Utskottet delar budgetpropositionens slutsats beträffandeytterligare medel till utlandssändningarna. kontakter med ärför närvarande av historiska skäl mindre omfattande än med ochLettland. Våra strävanden att utveckla förbindelserna med Baltikumomfattar emellertid i lika hög grad som de två andra baltiska länderna. Enligt utskottets mening vore det därför önskvärt attsändningar också på litauiska kunde komma till stånd. Därmed skulle särbehandlingenav ett baltiskt land kunna undvikas. Utskottet vill mot den här bakgrunden peka på behovet avflexibilitet i utlandsprogrammets organisation. I ett läge när inte särskildamedel kan erhållas har sålunda möjlighet att viaomprioriteringar påbörja sändningar jämväl på litauiska. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetyrkande 8 i motion U514. I motion U301 (m) föreslås att Radiosutlandsverksamhet i ökande grad skall omfatta sändningar på svenska, särskiltav programmen Kulturnytt och Ekonomiekot. Utskottet konstaterar att såvälenligt rad.iolagen som enligt avtalet mellan staten och åvilardet programföretagen att själva avgöra vilka program som skall sändas. Det kandock tilläggas att ett av de i motionen nämnda programmen. Ekonomiekot, sedannågot år tillbaka samsänds i utlandsradion. Utskottet avstyrker därmed motion U301. E. Utrikeshandel och exportfrämjande Propositionen (s. 168172) Under detta anslag finansieras kostnaderna för de nämndersom är knutna till krigsmaterielinspektionen (KMI). Kostnaderna för och verksamhet skall bestridas genom avgifter från tillver kare av krigsmateriel samt expeditionsavgifter för utförseltillstånd. Kostnaderna för nämnderna beräknas uppgå till . under kommande budgetår (anslagsposten E 4). Importkontoretför u-landsprodukter (IMPOD) har till uppgift att 1989/90:UU14 främjaimport till från och därigenom bidra till dessa ländersutveckling. IMPOD:s verksamhet finansieras över biståndsbudgeten. Under anslagspostenE 5 föreslås för lMPOD:s förvaltningskostnader ett belopp på . Stiftelsen (anslagsposten E 6)bildades genom ett avtal mellan staten och ett antal intressenter frånnäringslivet. Institutets syfte är att främja kunnandet i om deekonomiska förhållandena i och . Det statliga bidragetför kommande budgetår föreslås bli . Anslagen E 1, E 2 och E 3 behandlas av näringsutskottet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkterna E4 (Krigsmaterielinspektionen), E 5 (Importkontoret för u-landsprodukter) och E6 (Stiftelsen ). F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. Propositionen (s. 173 182) För utredningar inom det nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska området () föreslår regeringen . och förkonferensen om säkerhet och samarbete i () . Regeringen föreslår vidare för anslaget Information,studier och forskning om freds- och nedrustningpsträvanden m.m. () ettbelopp på , vilket innebär en ökning med 1 milj.kr., varigenomen fortsättning av innevarande budgetårs uppräkning av grundbidragen tillolika organisationer fullföljs. Medlen föreslås fördelade på följande sätt: Översiktstabellför anslagsframställningar och föreslagna förändringstal 375(1) folkriksdag för nedrustn. 300)(2) )(3) 400)(4) Myrdaisst i ftel sen (700)(2) )(3) 0)(4) 500 (5) 400 (7) Svenska freds- och skil 325 (1) f redskormi t té 1(3) 400)(4) för freds- och framtids 000(2) 1 883(3) 800(4) 1989/90:UUl 4 '''På grund av omorganisation av Arbetsgruppen for svenskfolkriksdag for nedrustning har dess anslagsframställning behandlats ianslutning till fredsråds anslagsframställning. 'Av bidragspostenStudier och forskning går . till Liv och fred-institutet och . '"Ur bidragsposten Studier och forskning äskas . avLiv och-fredinstitutet, . avTransnationella stiftelsen for Freds- och Framtidsforskning. ("'Av bidragsposten Studier och forskningföreslås I . gå till Liv och fred-institutet, . till for fseds-och framtidsforskning, '''inkl. ''inkl.engångsanslag på . ' Bidraget till () föreslås uppgå till . Anslaget för Forskningsverksamhet för rustningsbegränsningoch nedrustning (F 5) bekostar ett verksamhetsprogram vid försvaretsforskningsanstalt (FOA), som syftar till att stödja utrikesdepartementetsarbete i internationella förhandlingar för rustningsbegränsning ochnedrustning. Regeringen beräknar för nästkommande budgetår anslagsbehovet till16 . Den planerade användningen av medlen redovisas närmare ibudgetpropositionen på s. 179180. Fr.o.m. nästkommande budgetår föreslås det bidrag tillUtrikespoli tiska institutets informationsverksamhet och förvaltningskostnader, vil ket tidigare utgått dels under anslaget D. Information om i utlandet föras över till anslaget F 6. De intentioner som institutet redovisat i riktning mot bl.a. en ökad integrering av informations- och forskningsverksamheten samt en ök ning av programverksamheten är på väg att förverkligas. Regeringen 21 beräknar anslaget till . Utskottet .989/9aUU,4 I ett antal motioner föreslås förändringar av F 3-anslagetsstorlek. I yrkande 27 i motion U246 (m) föreslås ett belopp på 10 milj.kr. istället för budgetpropositionens 26 milj.kr. En sådan förändring skulle dockuppenbarligen vara oförenlig med vad som utskottet uttalade under behandlingenav innevarande års budget, nämligen att det var befogat att anslaget gradvisuppräknades tills det motsvarade en promille av försvarsanslaget. Utskottetbekräftar giltigheten av detta uttalande. Utskottet avstyrker därför yrkande 27 i motion U246. I ett antal yrkanden föreslås en förändring av anslaget imotsatt riktning, så att det redan under kommande budgetår når upp till dennivå som motsvarar en promille av försvarsanslaget. Detta föreslås i yrkande 1i motion U309 (vpk) samt i motion U312 (s) och motion U411 (mp). Ett liknandeförslag framförs även i yrkande 9 i motion U425 (vpk). Därtill föreslås iyrkande 2 i motion U309 en ökning av anslaget med 10 milj.kr. utöver vad somföreslås i budgetpropositionen, dvs.