bet · GD01SoU10 · 1989-12-31 00:00:00 — Vad först gäller frågan om ökad forskning rörande tinnitusbör riksda gen, som tidigare framhållits bl.a. i fråga om MBD, nu inte göra bedömningar eller prioriteringar mellan olika medicinska forsknings områden. Utskottet delar motionärernas inställning att kunskapen om de tinnitusdrabbades situation bör förbättras. Något särskilt uttalande om detta anser utskottet dock inte påkallat. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion So445 (fp). Kroniskamag- och tarmsjukdomar i989/90:SoUlO I motion l988/89:So414 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförsi motionen om behovet av ett vårdprogram för mag- och tarmsjuka. Motionärernaframhåller vikten av en tidig och säker diagnos och att det behövs engenomtänkt planering av sjukvården för att mag- och tarmsjuka skall få vård avrätt kompetens. Enligt motionärerna varierar insatserna för mag- och tarmsjukasåväl mellan som inom landstingen. Därför bör utarbeta ettvårdprogramunderlag för mag- och tarmsjuka. 1 motion 1988/89:So412 av och (båda s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om behovet av förebyggande tandvård för personer medkroniska mag- och tarmsjukdomar. I motionen anförs att många människor medkroniska mag- och tarmsjukdomar har stora problem med tänderna som kan ledatill höga kostnader lör tandvård. Motionärerna anser att det behövs ökadekunskaper om hur kroniska mag- och tarmsjukdomar och behandling av dessapåverkar tänderna och att större uppmärksamhet riktas på behovet avförebyggande tandvård. Enligt motionärerna bör ge läkare ochapotek i uppdrag att informera om de problem som kan uppstå. I tandvårdslagen (1985:125) stadgas att målet förtandvården är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för helabefolkningen. När det gäller kraven på tandvården stadgas att tandvården skallbedrivas så att den uppfyller kravet på en god tandvård, vilket innebär bl.a.att tandvården skall vara av god kvalitet och lägga särskild vikt vidförebyggande åtgärder. Det förebyggande arbetet framhölls särskilt i regeringensproposition med förslag till den nya tandvårdslagen (prop. 1984/85:79). Utskottet har inhämtat yttranden över motionerna frånsocialstyrelsen. Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut,Spri, har beretts tillfalle att yttra sig men avstått från att göra detta. Sociabtyreben beskriver inledningsvis i sitt yttranderiktlinjerna för utarbetande av vårdprogramunderlag. redovisar att av vårdprogramunderlag tidigare i samband med diskussionerom aktuella ämnen för vårdprogramunderlag tagit upp frågan om att utarbeta ettvårdprogramunderlag för hälso- och sjukvårdsproblemet Ont i magen. Dettaämne har dock inte prioriterats då det funnitsandra mer frekventa och omfattande hälso- och sjukvårdspro- 1989/90:SoU 10 blem för vilka vårdprogramunderlag bedömts behöva utarbetas. grund avbegränsade resurser anser sig nämnden sakna förutsättningar för att utarbeta ett vårdprogramunderlag för Ont i Det finns inte heller några generella riktlinjer för omhändertagande av mag-tarmsjuka i form av lokala I yttrandet över motionerna konstaterar socialstyrelsenatt orsakerna till olika mag-tarmsjukdpmar är mycket varierande liksom också behandlingenav dessa. Förutsättningen för att erhålla en adekvat diagnos och behandling ärdärför att varje person med en mag-tarmsjukdom undersöks och behandlas enligtett individuellt upplagt undersöknings-och behandlingsprogram. Mot dennabakgrund framhåller att eftersom ett individuellt omhändertagandeav och ett individuellt upplagt undersöknings- och behandlingsprogram förmag-tarmsjuka är högst väsentligt bör vårdprogram eller vårdprogramunderlaginte rekommenderas för detta ämnesområde. Vårdprogram och vårdprogramunderlagär mera lämpade för allmänna hälso- och sjukvårdsproblem för vilka generellariktlinjer för diagnostik och behandling är möjliga att utforma. framhåller i sitt yttrande vikten avatt en tidig diagnos kan ställas vid allvarligare mag-tarmsjukdomar liksom vidandra allvarliga och kroniska tillstånd. framhålls ett individuelltomhändertagande där stor hänsyn tas till den enskilda patientens situation ochbakgrund. En fortgående kunskapsuppbyggnad inom framför allt regionsjukvård ochlänssjukvård, där medicinska forskningsrön såväl internationellt somnationellt tas till vara, anses vara av avgörande betydelse. När det gäller den förebyggande tandvården erinrarLandstingsförbundet om att det enligt tandvårdslagen åvilar landstingen attverka för god tandhälsa hos befolkningen och att detta bl.a. sker genom attidentifiera riskgrupper. Patienter med kroniska mag- och tarmsjukdomar kanenligt förbundet vara en sådan riskgrupp som behöver undersökas närmare. Vadgäller information till denna speciella riskgrupp om betydelsen av munhygienoch eventuella negativa effekter av läkemedel kan ett samarbete medApoteksbolaget, såsom föreslagits i en av motionerna, vara en lämplig väg attgå. Även läkarnas roll i informationsarbetet framhålls. är tveksamt till om den någotodefinierbara gruppen mag-tarmsjukdomar är speciellt lämpad för ett vårdprogramunderlag.Det finns enligt förbundet många andra och kanske mer effektiva sätt attförmedla ny kunskap inom hälso- och sjukvården. Seminarier, kurser,kunskapsöversikter och framför allt en fortgående och nära samverkan mellanprimärvård och länssjukvård i informations- och utbildningssyfte är vägar somolika sjukvårdshuvudmän tillämpar. Andra sätt att snabbt få ut ny kunskap ärvia medicinska riksstämman och genom konsensuskonferenser arrangerade av Medi- cinskaforskningsrådet (MFR) och Spri. förklarar /90:SoU 10 sig i sittyttrande vara berett att i kontakter med MFR och Spri aktualisera frågan omvården av mag-tarmsjuka. Vad gäller förebyggande tandvård för kroniskt mag- ochtarmsjuka anför Svenska läkaresälbkapet att problem med tänderna är likartatför flera andra viktiga sjukdomsgrupper varför det inte anses föreligga motivför att särbehandla gruppen mag- och tarmsjuka. Stöd åt lokala insatser ansesmer effektivt än ett direkt uppdrag till . Vad gäller behovet av vårdprogramunderlag för mag- ochtarmsjuka anför läkaresällskapet i sitt remissyttrande att orsaken till mångasjukdomar i mag-tarmkanalen är okänd eller multifaktoriell och att det därförfrämst blir fråga om symtomlindrande behandling. En sådan måsteindividualiseras och anpassas till sjukdomens svårighetsgrad, patientensallmänna hälsotillstånd och till hur mycket sidoeffekter eller handikapp somkan accepteras. En sådan individanpassad terapi låter sig enligtläkaresällskapet svårligen beskrivas i vårdprogram. För att höja kompetensenerfordras i stället att utbildningen av medicinska gastroenterologer ochkirurger med gastroenterologisk inriktning prioriteras. Detta framhålls avläkaresällskapet som den viktigaste åtgärden för att förbättra situationen förmag- och tarmsjuka patienter. tar även upp betydelsen avadekvat näringstillförsel för mag-och tarmsjuka patienter och rabattering avkosttillägg. Man påtalar också att vårdplatstillgången i sluten vård för dessapatienter borde förbättras. anför i sitt yttrande övermotion 5o412 (s) att det är angeläget att de kroniskt mag- och tarmsjukainformeras om de risker för tandhälsan som sjukdomen medför. Förbundet finnerdet också angeläget att sådan information utarbetas i samarbete med odontologiskoch medicinsk expertis och att denna information ingår som en integrerad del avvårdprogram för kroniskt mag- och tarmsjuka. Det bör inte ankomma på att pröva .frågor omför vilka sjukdomar eller sjukdomsgrupper vårdprogramunderlag bör utarbetasutan något ställningstagande i sak till behovet av vårdprogramunderlag. förmag- och tarmsjukdomar. Utskottet avstyrker därför motion 5o414 (s). Vad sedan gäller motionskraven på förebyggande tandvårdför mag-och tarmsjuka erinrar utskottet om att sjukvårdshuvudmännen enligttandvårdslagen skall verka för en god tandhälsa hos hela befolkningen. Härvidär det förebyggande arbetet av stor betydelse. Ett viktigt led i detförebyggande arbetet är identifiering av olika riskgrupper. En sådan riskgruppär de mag- och tarmsjuka. Utskottet anser det dock obehövligt med någotsärskilt uttalanden från sida om behovet av förebyggande tandvårdför personer med kroniska mag- och tarmsjukdomar. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion So414 (s). Hemställan i989/90:SoUiO 1. beträlfande jämlikhet i häba mellan olika befolknings grupper att avslårmotion 1988/89;5o500, att avslårmotion 1988/89:So454, I(vpk, mp) 3. beträffandedrogfri vård att avslårmotion 1988/89:So534, 2(mp) 4. beträffandeförebyggande barn- och ungdomsvård att avslårmotion 1988/89:5o499 yrkandena 2 och 3, 3 (mp) 5. beträfiiande resurser för förebyggande barn- och ungdomsvård att avslårmotion 1988/89;So499 yrkandena 4, 5 och 6, 4(mp) 6. beträffandemödra- och barnhäbovård att medanledning av motion 1988/89:5o411 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 7. beträflandesjukvårdens organbation attriksdagen avslår motion 1988/89:So440 yrkande 3, 5(m) motiv, res. 6 (fp) motiv, res. 7 (c) 8. beträffande smittskyddsorganbationen att riksdagenavslår motion 1988/89:So504, 9. beträffande allergier att avslårmotion 1988/89:So50ö, 10. beträffandereumatikernas situation att avslår motion I988/89:So438, 11. beträffandeinsatser för barn med MBD att avslår motion 1988/89:So491, 12. beträffande vårdprogramunderlag för att avslår motion1988/89:So4öö, 13. beträffande insatser i fråga om ländryggsbesvär ochfoglossning i samband med graviditet att avslårmotion 1988/89:5o415, 14. beträffande insatser ifråga om hörsebjukdomen tinnitus att riksdagenavslår motion 1988/89:So445, 15. beträffande vårdprogram för mag-.och tarmsjuka att avslårmotion 1988/89:5o414, 16. beträffande förebyggande tandvård för kronbkt mag- och tarmsjuka att avslårmotion 1988/89:So412. Stockholmden 1989/90:SoU 10 Närvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), () och RolandLarsson (c). Konvertering (mom. 2) (vpk) och () anser deb att det avsnitt i betänkandet som på s. 8 börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse: Utskottet anser att konverteringsmöjligheten inte står iöverensstämmelse med grundläggande krav på demokrati och rättssäkerhet i samhället.Att en frivilligt sökt vård kan övergå i ett tvångsomhändertagande är inteförenligt med de riktlinjer som bör gälla för den psykiatriska vården.Utskottet anser att hos regeringen bör begära förslag till sådanändring i 6§ LSPV att en patient som frivilligt sökt psykiatrisk vård inte utanett sedvanligt ansökningsförfarande kan överföras till tvångsvård. Vad som nuanförts med anledning av motion 1988/89:5o454 (vpk) bör ge regeringentill känna. deb att utskottet under mom. 2 borthemställa; 2. beträffande konvertering att med anledning av motion1988/89:5o454 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Drogfri vård (mom. 3) deb att det avsnitt i betänkandet som på s. 10 börjar med"Enligt hälso- och sjukvårdslagen" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse; Möjlighet bör finnas för patienter som vill ha en drogfripsykiatrisk vård att få detta. Det är enligt utskottet viktigt att det finns alternativ till medicinering med neuroleptika i den psykiatriska vården. Alterna tivet till droger är en ökad omvårdnad och tillgång till psykoterapi. Utskottet anser att det är av stor vikt att regeringen utreder 42 frågan omnär en rätt för patienter att få drogfri vård kan införas. Lagen omberedande av sluten psykiatrisk vård (LSPV) bör ses över. Utskottetanser också att ökade resurser bör tillföras den psykiatriska vården i form avfasta psykoterapitjänster. Vad utskottet anfört med anledning av motion1988/89:5o534 (mp) bör ges regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 3 bort hemställa; 3. beträffandedrogfri vård attriksdagen med anledning av motion 1988/89:So534 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Förebyggande barn- och ungdomsvård (mom. 4) deb att det avsnitt i betänkandet som på s. 14 börjar med"Samarbetet mellan olika" och slutar med "yrkandena 2 och3." bort ha följande lydelse; Samarbetet mellan olika huvudmän är av stor betydelse fördet förebyggande barn- och ungdomsarbetet. Utskottet förordar att nyaobligatoriska grupper inrättas för ledning och samordning av det förebyggandearbetet i kommunerna. 1 landstingskommunerna bör inrättas grupper som enligthälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen skall initiera och stimuleraförebyggande psyko-socialt arbete och ha kontakt med motsvarandegrupper på och . Alla kommuner bör åläggas att inrättagrupper för samordning av det förebyggande psyko-sociala arbetet inom socialtjänsten.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion 1988/89;5o499 (mp) yrkandena 2och 3 bör ge regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 4 bort hemställa: 4. beträffandeförebyggande barn- och ungdomsvård m.m. attriksdagen med anledning av motion 1988/89:So499 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Resurser för förebyggande barn- och ungdomsvård (mom. 5) deb att det avsnitt i betänkandet som på s. 14 börjar med"Utskottet delar" och på s. 15 slutar med "yrkandena 4, 5 och6." bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att barnavårdscentraler ochdistrikts sköterskor måste få tillräckliga resurser lör att kunna bedriva sitt förebyggande arbete. Distriktssköterskorna har under det senaste de cenniet fått alltmer utökade arbetsuppgifter, inte minst när det gäller omsorgerna om de äldre. Enligt utskottet är det angeläget alt distrikts sköterskornas utökade uppgifter inte går ut över arbetet inom det "- förebyggande barn- och ungdomsarbetet utan att distriktssköterskorna i stället får utökad tid attarbeta med dessa uppgifter. Barnavårdscentra- 1989/90:SoU 10 lerna bör återfå sinatidigare resurser att bedriva förebyggande socialt Utskottet anseratt barnavårdscentraler typ 1 bör återinföras i Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna med anledning avmotion 1988/89:5o499 (mp) yrkandena 4, 5 debatt utskottet under mom. 5 bort hemställa: 5.beträffande förebyggande barn- och ungdomsvård m.m. att med anledningav motion 1988/89:So499 yrkandena 4, 5 och 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Sjukvårdens organisation (motiveringen till mom. 7 i hemställan) , Per Stenmarck och (alla m) anser att det avsnitt iutskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Utskottet har tidigare"och på s. 21 slutar med "det sociala vårdområdet." bort ha följandelydelse: Utskottethar tidigare uttalat att stor kapacitet, effektivitet och beredskap skallutgöra självklara utgångspunkter för läns- och regionssjukvården. Gällanderiktlinjer för hälso- och sjukvården innebär dock en kraftig satsning påförebyggande vård. Behovet av hälso- och sjukvård skall i långt störreutsträckning än tidigare tillgodoses inom primärvården. Erfarenheterna haremellertid enligt utskottet visat att möjligheterna att behandla och botasjukdom inom primärvården är begränsade. Det är därför enligt utskottet inteheller möjligt att i någon betydande utsträckning ersätta kvalificerad sjukvårdvid läns- och länsdelssjukhus med primärvård. Utskottetanser att den som vänder sig till hälso- och sjukvården bör ha frihet att självvälja vårdform och vårdmiljö. Alternativa vårdformer bör därför uppmuntras.Utbyggnaden av den öppna vården bör till stor del kunna ske genom ett ökatantal privatpraktiker. Dessa bör också kunna ta över verksamhet vid redan befintligavårdenheter. Detta skulle innebära betydande besparingar för landstingen ochskapa ett bättre ekonomiskt utrymme för den specialiserade slutna vården, somfrämst drivs i landstingens regi. Det är enligt utskottet också viktigt attpatienterna på lika villkor kan välja mellan olika vårdformer och vårdmiljöer.Detta kan åstadkommas genom förändringar i sjukförsäkringen. Sjukvårdens organisation (motiveringen till mom. 7 i hemställan) DanielTarschys och (båda fp) anser att det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Beträffande behovet av" och slutar med "det sociala vårdområdet" bort haföljande lydelse: Alla människor har rätt till en god vård. Enligt utskottet bör 1989/90:SoUlO verksamhet i enskild regises som ett komplement till den offentliga hälso- och sjukvården. Vård ienskild regi kan visa på nya metoder och sätt att organisera verksamheten somkan vara stimulerande även för den vård som ges i offentlig regi. Detta börbeaktas i den framtida sjukvårdspolitiken. Bl.a. bör etableringsfriheten vidgasgenom att de begränsningar som följer av det s.k. upphävs. Sjukvårdens organisation (mom. 7) UllaTilländer och (båda c) anser debatt det avsnitt i betänkandet som på s. 20 börjar med "Utskottet hartidigare" och på s. 21 slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottethar tidigare uttalat att stor kapacitet, effektivitet och beredskap skallutgöra självklara utgångspunkter för läns- och regionssjukvården. Utskottetanser att det mot bakgrund av situationen i vården tillsammansmed utvecklingen mot en större andel äldre och utvecklingen av läkarvetenskapenär viktigt att slå fast följande. Alla befintliga resurser inom vården behövsoch några nedläggningar av vårdenheter kan inte accepteras. Utbyggnaden av hemsjukvårdoch primärvård kan inte finansieras genom vårdplatsneddragningar utan måsteske genom att nya medel tillförs. Utskottet anser att länsdelslasaretten börvara kvar och utvecklas. Riksdagenhar enhälligt gett landstingen ett övergripande ansvar för befolkningens hälsaoch för en god, rättvis och likvärdig sjukvård. Utskottet anser att landstingenbör se det offentliga och privata utbudet av hälso- och sjukvård somsamverkande enheter som tillsammans skall ge befolkningen en god, rättvis ochlikvärdig hälso- och sjukvård. Det bör enligt utskottet inte finnas någramotsättningar mellan offentlig och privat sjukvård. En kompletterande privatverksamhet till den offentliga vården ökar människors valfrihet, stimulerarutveckling och effektivitet. Utskottet anser vidare att privatvården har enfördelaktig småskalighet. sålunda anfört med anledning av motion 1988/89:5o440 (c) yrkande 3bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 7 bort hemställa: 7.beträffande sjukvårdens organbation att med anledning av motion1988/89:5o440 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Särskildayttranden i989/90:Souio Förebyggande barn- och ungdomsvård (mom. 4 och 5) och (båda fp)anför; Vi erinrar om att vi i annat sammanhang har påtalatbehovet av åtgärder från samhällets sida för att förbättra barns och ungdomarslivsvillkor. Att upprätthålla en hög barnkompetens anser vi vara angeläget.Distriktssköterskornas utökade uppgifter inom andra områden får inte leda tillminskade insatser inom det förebyggande barn-och ungdomsarbetet. Folkpartiethar bl.a. föreslagit inrättandet av en statlig barnombudsmannatjänst. Men ävenandra insatser måste vidtas för att stödja det förebyggande arbetet. Dettaarbete måste ske i organiserade former. En parlamentarisk grupp borde få iuppgift att följa och stödja arbetet med de förebyggande insatserna. Sjukvårdens organisation (mom. 7) () anför; Enligt min mening finns det anledning att betona behovetav en väl utbyggd läns- och regionssjukvård. Med tanke på den situation som råder inom vården är det viktigt att slå fast att alla befintligavårdenheter behövs och att några nedläggningar inte kan komma ifråga.Utbyggnaden av primärvården får inte ske på bekostnad av läns-ochregionsjukvården. Jag anser att länsdelslasaretten bör vara kvar och utvecklas. Jämlikheti hälsa mellan olika befolkningsgrupper . Konverteringenligt lagen (196é:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall(LSPV) Förebyggandebarn- och ungdomsvård ............... 9 10 10 10 11 12 12 14 15 15 15 lö18 19 19 19 20 21 21 21 22 25 25 25 25 26 26 26 26 28 28 29 29 Remissyttranden ........................................................ 29 1989/90:SoUlO Utskottetsbedömning ................................................ ......... 31 Amyotrofisklateralskleros () ................................. 31 Remissyttranden ........................................................ ........ 32 Utskottetsbedömning ................................................. ........ 34 Ländryggsbesväroch foglossning vid graviditet (symfy siolys) .......................................................................... ........ 34 Bakgrund .................................................................... ........ 34 Hörselsjukdomentinnitus (öronsus).............................. 36 Bakgrund .................................................................... ........ 36 Utskottetsbedömning ................................................ ........ 37 Kroniskamag- och tarmsjukdomar................................. 38 Motionerna..................................................................... ........ 38 Bakgrund .................................................................... ........ 38 Remissyttranden ......................................................... ........ 38 Utskottetsbedömning ................................................ ........ 40 Hemställan .................................................................. ........ 41 Reservationer ............................................................. ........ 42 Särskilda yttranden........................................................ ........ 46 gotab 99252, 1989