bet · GD01SoU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Om utredningen fin ner att det föreligger brister i och habi litering en/rehabiliteringens insatser skall den lämna förslag som leder till förbättringar inom områdena och som innebär att grupperna i framli den bör kunna tillförsäkras ett väl fungerande stöd. Utredningen skall 26 enligt direktiven därvid belysa möjligheterna till ökad effektivitet. nytänkandeoch ett bättre resursutnyttjande när det gäller olika former 1989/90:SoU13 avverksamheter inom områdena. En viktigt uppgift för utredningen är att analyseraden nuvarande ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting och bedömabehovet av eventuella förändringar i delta avseende. Utredningen skall ocksåanalysera hur samverkan mellan kommuner och landsting fungerar när det gällerinsatser för funktionshindrade samt bedöma behovet av en bättre samverkan. Utskottet erinrar om att rehabilileringsberedningen harutrett frågor om tidig och samordnad rehabilitering. Beredningens förslag harremissbehandlats och bereds i . Utskottetkonstaterar all även handikapputredning har i uppdrag alt behandlahabiliterings- och rehabiliteringsfrågor. Det finns enligt utskottet anledninganta att tillsynsfrågorna blir uppmärksammade i det pågående arbetet. Riksdagenbör därför inte nu ta några initiativ med anledning av det aktuellamotionsyrkandet. Motion So252 (c) yrkande 2 avstyrks. 1 motion l988/89:So231 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen ombehovet av stöd till frilidshjälpmedel ål handikappade. Motionärernakonstaterar att handikappade har tillgång till kostnadsfria hjälpmedel iarbetet, i skolan och för de mest grundläggande dagliga behoven. Däremot gerinte hjälpmedelssystemet på samma sätt tillgång till kostnadsfria hjälpmedelför fritidsändamål. Motionärerna påtalar att det finns verktyg, leksakeroch spel som är anpassade för olika handikappgrupper men som är mycket dyrareän motsvarande produkter för icke handikappade. Enligt motionärerna skall intemänniskor på grund av handikapp behöva drabbas av väsentligt högre kostnaderän andra för att kunna ägna sig åt lek, spel, föreningsverksamhet ellerhobbyverksamhet. Som framgått av den tidigare redovisningen överlämnadehjälpmedelsutredningen betänkandet (SOU 1989:39) Hjälpmedelsverksamhetensutveckling. 1 belänkandet redovisar utredningen bl.a. sin uppfattning av hurlångt huvudmannens ansvar för tillhandahållande av hjälpmedel bör anses sträckasig. Bl.a. bör enligt utredningen sådana individuellt utprovade hjälpmedel sombehövs för att en person med funktionshinder skall kunna ha en normal fritidingå i ansvaret. Hjälpmedel för motions-, sport- och hobbyverksamhet ingår dockenligt utredningens uppfattning inte generellt i ansvaret. Enligt utredningensmening är det vidare rimligt att den enskilde själv står för inköp av sådanakonsumentvaror som kan anses ingå i en normal hemutruslning. Del kan tilläggas att handikapputredning ocksåhar lill uppgift alt göra en kartläggning och analys av de funktionshindrades möjligheteratt få del av utbudet inom fritids- och rekreationsområdet. finner det motiverat bör den enligt direktiven redovi- 1989/90:SoU 13 sa förslagsom kan medverka till att funktionshindrade i högre grad än kandelta i verksamheter och aktiviteter inom området. Utskottet gör följande bedömning. Utskottet konstaterar au hjälpmedelsutredningen, varsförslag nu bereds i , behandlar frågor om fritidshjälpmedelför handikappade. , vars arbete alltjämt pågår, har ocksåett uppdrag på detta område. 1 avvaktan på beredningen av utredningsförslagenbör enligt utskottets mening avstå från att göra uttalanden i frågan.Utskottet avstyrker därför motion 1988/89:50231 (s). l motion So233 (m) hemställs att som sin meningger regeringen lill känna vad i motionen anförts om taxor för social hemhjälp(yrkande 7). Motionärerna anför att det är otillfredsställande med en storavgiftsvariation mellan kommunerna. Enligt motionärerna är en enhetstaxa denbästa taxereformen. 1 den mån inkomstberoende taxor för social hemtjänstanvänds bör dessa relateras till nettoinkomsten efter skatt inkl.bostadstillägg. 1 motion 1988/89:So243 av och (båda m) hemställs alt hos regeringen begär en översyn av reglernaför kostnaderna inom den institutionsbundna äldrevården. Motionärerna anföratt det, oavsett om ett sammanhållet huvudmannaskap för äldrevården kommer tillstånd eller ej, är angeläget att åstadkomma en snar översyn av kostnadsbilden iolika boendeformer för institutionsboende äldre. bör snarastfå i uppdrag att göra en sådan utredning med sikte på att åstadkomma merlikformiga förhållanden. Regeringen uppdrog åt riksrevbionsverket (RRV)att bl.a. utarbeta ett underlag inkluderande kartläggning och analys av denvarierande utformningen av taxorna inom kommunernas hemtjänst, fårdtjänst ochbarnomsorg. RRV redovisade detta uppdrag i rapporten och service inomfårdtjänst. hemhjälp och barnomsorg (RRV dnr 1988:219). I regeringsuppdragetingick även att kartlägga och analysera den enskildes sammantagna ekonomiska situationvid service och vård i olika vård- och boendeformer för äldre. RRV skulledärvid även ta hänsyn till kvaliteten i den erhållna servicen och vården. Dendelen av uppdraget har redovisats i RRV;s rapport Den enskildes sammantagnaekonomiska situation inom äldreomsorgen en jämförelse mellanvård/boendeformer och kommuner (också RRV dnr 1988:219). Äldredelegationen har som ett led i sitt utredningsarbeteäven grans kat avgiftssystemet inom hälso- och sjukvård och socialtjänst med avseende på äldreomsorgen. 1 sin rapport (Ds 1989:27) redovisar dele gation de rättsliga grunderna för huvudmännens avgiftsuttag, nuvaran de avgifter när det gäller ålderdomshem, servicebostäder, social hem- 28 tjänst, fårdtjänst, primärvård m.m. 1 rapporten analyseras även skillna- dernamellan olika boende- och vårdformer samt avgiftssystemet och 1989/90:SoU13 huvudmannaskapsförändringen.Delegation anser att man bör göra en översyn av det nuvarande avgiftssystemetmed anledning av den föreslagna huvudmannaskapsreformen. Målsättning skalldärvid enligt förslaget vara all införa ett nytt avgiftssystem inom denkommunala äldre-och handikappomsorgen med huvudmannaskapsreformen. Deenskilda avgifterna för medicinska insatser i hemmet m.m. eller vid vård pålokalt sjukhem föreslås bli oförändrade i avvaktan på resultatet av en sådanöversyn. Utskottet gör följande bedömning. Utskottet konstaterar att avgiftssystemet inom bl.a.äldreomsorgen övervägts av och äldredelegationen. Något initiativ från sidabehövs därför inte. Utskottet avstyrker motion So233 (m) yrkande 7. Även motionSo243 (m) avstyrks. I motion So225 (c) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförs i motionen om kostens betydelse i vården (yrkande9). Motionärerna anför alt det på senare lid har kommit fram att kost- ochnäringskunskaperna ofta är otillräckliga hos yrkesverksamma inom sjukvården ochden sociala omsorgen. Brist på kännedom om koslens betydelse kan, anförs detvidare i motionen, i värsta fall leda till att personer som vårdas inomsjukvården, inte minst cancersjuka och äldre människor, drabbas av undernäringså alt deras chans till tillfrisknande radikalt minskas. Motionärerna anserdet viktigt att dessa frågor ytterligare beaktas inom bl.a. vårdyrkesutbildningoch i fortbildningen av vårdpersonal. Frågor om kostens betydelse i vården behandlades avutskottet i betänkandet SoU 1987/88:19. Utskottet hänvisade där till skrifter iämnet som publicerats genom , livsmedelsverkets och Sprisförsorg. Därav framgick all utfårdat allmänna råd(1985:11) om kost på sjukhus och inom social omsorg. Utskottet hänvisade vidarelill all utbildningsutskottet just behandlat frågor om utbildning i kost- ochhälsofrågor i utbildningsutskottet. Ett interpellationssvar i avdåvarande socialministern återgavs likaledes. Socialministern redovisade därvidolika projekt som initierats av , livsmedelsverket ochskolöverstyrelsen. I det nämnda betänkandet betonade utskottet att kosten ärav central betydelse i vården. Utskottet fann att delta även framgick av socialstyrelsensallmänna råd m.fl. skrifter. Mot bakgrund av det pågående arbetet ansågutskottet emellertid att det inte erfordrades något initiativ från riksdagenssida. Det då aktuella motionsyrkandet avstyrktes. Utskottet erinrar om det uttalande som utskottet tidigaregjort i frågan. Utskottet vill på nytt framhålla kostfrågornas stora betydelsei vården. Det är viktigt att vårdpersonalen i grund-, fort- ochvidareutbildning bibringas kunskaper om detta. En viktig grupp är därvidhemtjänstens personal.Det finns enligt utskottet också anledning att erinra om den /90:SoU13 utvecklingsom äger rum i många kommuner med matdistribution till äldre ideras bostäder. På många håll erbjuds vidare äldre att inta dagens huvudmåltid i t.ex. och ålderdomshem. aktiviteter är naturligtvis också ägnade att förbättra kosthållet för Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte behövs något initiativ från sida. Motion So225 (c) yrkande9 avstyrks. 1. beträffande huvudmannaskapet föräldreomsorgen attriksdagen avslår motionerna 1988/89:5o225 yrkandena 3 och 4 samt 1988/89;So233yrkande 8, 1(m) 2(C.) 2. beträffandevillkoren för äldre i storstad attriksdagen avslår motion 1988/89:So225 yrkande 7, 3. beträffandevalfrihet och självbestämmande attriksdagen avslår motionerna l988/89;So233 yrkandena 1 3, 1988/89:So206 och1988/89:So252 yrkandena 1 och 4, 3(m. c. fp) 4. beträffande personliga assbtenter åt äldre ochhandikappade m.m. att avslår motionerna 1988/89:5o224 yrkande 3, 1988/89;So255 yrkande 1 och 1988/89:So267, 4(fp. 5. beträffandeavveckling av instilutionsplatser m.m. attriksdagen avslår motionerna l988/89;So233 yrkande 4 och 5 samt 1988/89;So252yrkande 3, 5(m, c. fp) 6. beträffandeutvidgade flyttningsmöjligheter attriksdagen avslår motion 1988/89:So235 yrkande 1, 6(fp) I. beträffande prövning av behovet av anhörigvård att avslår motion 1988/89:5o30ö delvis, 7(mp) 8. beträffande vbst förtydligande avsocialtjänstlagen att avslår motion 1988/89;So317, 3(C) 9. beträffandeanställning av anhörigvårdare m.m. alt avslår motionerna 1988/89:5o306 delvis och1988/89:5o283, 9(mp) 10. beträffandeersättning för väntjänst allriksdagen avslår motion 1988/89;So225 yrkande 2. 10(C) beträffandeteknbka hjälpmedel till äldre på ålderdomshem attriksdagen avslår motion 1988/89:So2öl delvis, 30 11(C) 12. beträffande mobila pensionärsbostäder 1989/90:SoU13 att avslår motion 1988/89;So517 yrkande 3, 12(mp) 13. beträffande statsbidrag till gruppboende förhandikappade att avslår motion 1988/89:So224 yrkande 2, 13(ni) 14. beträffandepersonalpolitiska åtgärder attriksdagen avslår motionerna 1988/89;So225 yrkandena 1 och 6, 1988/89;So254yrkande 2 och 1988/89;5o261 delvis, 14(e. vpk) 15. beträffandeomsorgslagens personkrets m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:5o255 yrkandena 14 och 15, 15 (fp) lö. beträffande handikapputredningens nolldirektivatt med anledning av motionerna 1988/89:So252 yrkande 5,1988/89.So255 yrkande 17 och 1988/89:So289 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 16(s) 17. beträffande framkomligheten förhandikappade att avslår motion 1988/89:5o309, 18. beträffande samordnad barn- ochvuxenhabilitering altriksdagen avslår motion 1988/89:So255 yrkandena 10 och 11, 17(fp) 19. beträffandetilbynen på handikappområdet attriksdagen avslår motion 1988/89:So252 yrkande 2, IS(C) 20. beträffande fritidshjälpmedel förhandikappade alt avslår motion 1988/89;So231, 21. beträffande taxor för socialhemhjälp attriksdagen avslår motion 1988/89:So233 yrkande 7, 19(m) 22. beträffande kostnader inom institutionsbundenäldreomsorg att avslår motion 1988/89:So243, 20 (m) 23. beträffandekostfrågornas betydebe i vården attriksdagen avslår motion 1988/89:So225 yrkande 9. 21(c. mp. Närvarande: (), (), StenSvensson (m), /\jna (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), mingsson(m), (), (vpk), 1989/90:SoU 13 AnitaStenberg (mp), (), (), ()och (). Huvudmannaskapet för äldreomsorgen (mom. 1) , Per Stenmarck och (allam) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "yrkande 8." bortha följande lydelse; Utskottet delar uppfattningen i motion 5o233 (m) alt dennuvarande uppdelningen av huvudmannaskapet för äldrevården och äldreomsorgenförsvårar utvecklingen. Ansvaret måste bli klarare och besluten läggas så näraden enskilda människan som möjligt. Därför bör huvudansvaret för service ochomvårdnad överföras på primärkommunerna. Om ansvaret på detta sätt övergår frånlandstingen till kommunerna måste det givetvis påverka hur de ekonomiskaresurserna fördelas. Vad utskottet anfört med anledning av motion 5o233 yrkande8 bör som sin mening ge regeringen lill känna. Motion 5o225 (c)yrkandena 3 och 4 avstyrks. deb att utskottet under mom. 1 bort hemställa; 1. beträffande huvudmannaskapet för äldreontsorgen attriksdagen med anledning av motion 1988/89:So233 yrkande 8 och med avslag påmotion 1988/89:So225 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Huvudmannaskapet för äldreomsorgen (mom. 1) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6. börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "yrkande 8." bortha följande lydelse: Äldreberedningens förslag att flytta över huvudmannaskapetför äldreomsorgen till kommunerna kommer enligt utskottets mening med stor sannolikhetinte att kunna lösa problemen inom äldreomsorgen. Ulskotlel delar såledesuppfattningen i motion So225 (c). Det är i stället nödvändigt att successivtomstrukturera äldreomsorgen så att den nödvändiga samverkan mellan landstingoch kommuner kan komma till stånd. En sådan omstrukturering har redan inlettspå flera håll i landet. Avgörande är att kommuner och landsting finnerlösningar som fungerar bra för den enskilde. Utskottet anser det också uppenbartall kommunerna måste tillföras nya resurser för alt äldreomsorgen skall kunnautvecklas och omstruktureras så att vårdkejdan fungerar. Vad utskottet anfört med anledning av motion So225yrkandena 3 och 4 bör som sin mening ge regeringen till känna. MotionSo225 (m) yrkande 8 avstyrks. deb attutskottet under mom. 1 bort hemställa: 1989/90:SoU 13 1. beträffande huvudmannaskapet för äldreomsorgen attriksdagen med anledning av motion l988/89:So225 yrkandena 3 och 4 och medavslag på motion 1988/89:So233 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Valfrihet och självbestämmande (mom. 3) (), (), Per Stenmarck (m),(), (), ()och () anser deb all den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "yrkandena 1 och 4. "bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motionerna So233 (m),So206 (fp) och So252 (c) att människor som är i behov av samhällets vård ochservice måste kunna påverka innehållet i verksamheten. Enligt utskottet är delnu nödvändigt att vidga utrymmet för individens valfrihet och självbestämmande.Flera alternativa former för vård och service måste få möjlighet att utvecklas.Personal inom vården måste få möjlighet all själva ta över och drivaverksamheter. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna So233 (m)yrkandena 1 3, So206 (fp) och 5o252 (c) yrkandena 1 och 4 bör somsin mening ge regeringen lill känna. deb alt utskottet under mom. 3 bort hemställa; 3. beträffande valfrihet och självbestämmande attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:So233 yrkandena 1-3, 1988/89:5o206 och 1988/89:5o252 yrkandena 1 och 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Personliga assistenter åt äldre och handikappade m.m. (mom. 4) (), () ochBarbro () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Utskottet avstyrker även" och slutar med "So267 (mp). "bort ha följande lydelse: Utskottet ser positivt på del s.k. inomhandikappomsorgen. Där läggs alla resurser som används till hemtjänst,arbetsbiträde, ledsagarservice etc. i en pott som disponeras av denfunktionshindrade själv för anställning av en personlig assistent. Därmed geshan eller hon möjlighet all bestämma över servicen och hur den utformas. är det angeläget all liknande projekt uppmuntras både inomäldreomsorgen och handikappomsorgen. ligtutskottet skulle också försök med servicekupong eller servicepeng 1989/90:SoU 13 kunna vara en del i en större satsning att öka valfriheten för den anfört bör ges regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 4 bort hemställa; 4. beträffande personliga assbtenter åt äldre ochhandikappade m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:5o224 yrkande 3, 1988/89.5o255yrkande I och 1988/89:So267 som sin ' mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Avveckling av institutionsplatser m.m. (mom. 5) (), (), Per Stenmarck (m),(), (), (),() och () anser deb alt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "Motionsyrkandenaavstyrks." bort ha följande lydelse; Enligt utskottets mening får inte inslilutionsplatsernaavvecklas snabbare än hemvården social hemhjälp och hemsjukvård hinnerbyggas ut. Detta bör med anledning av motionerna So233 (m) yrkandena 4 och 5samt So252 (c) yrkande 3 ges regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 5 bort hemställa; 5. beträffandeavveckling av institutionsplatser m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89;So233 yrkandena 4 och 5 samt1988/89:So252 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Utvidgade flyttningsmöjligheter (mom. 6) och (båda fp)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "So235 (fp)." bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det av yttersta vikt att gamlaoch sjuka som vill flytta ges möjlighet att göra det, också i de fallde behöver särskilt boende och vård. Om Landstingsförbundets och rekommendationer i ämnet inte får avsedd effekt börlagstiftning tillgripas för att klara problemet. Vad utskottet anfört medanledning av motion So235 (fp) yrkande I bör ges regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 6 bort hemställa; 6. beträffandeutvidgade flytiningsmöjligheter attriksdagen med anledning av motion 1988/89;So235 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, -,, Prövningav behovet av anhörigvård (mom. 7) i989/90:SoUi3 deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "En grundläggande" och slutar med "(yrkandet delvis). "bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 1988/89:So306 (mp)att behovet av anhörigvård bör prövas enligt samma principer som behovet avhemtjänst. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. deb alt utskottet under mom. 7 bort hemställa: 7. beträffandeprövning av behovet av anhörigvård allriksdagen med anledning av motion 1988/89:So30ö delvis som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört, Visst förtydligande av socialtjänstlagen (mom. 8) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "Utskottet har redan" och slutar med "Motionenavstyrks." bort ha följande lydelse: Ulskotlel delar motionärernas uppfattning attsocialtjänstlagen behöver förtydligas så att det av lagen entydigt framgår attanhörig- eller vårdarlön kan utbetalas. Vad utskottet anfört med anledning avmotion So317 (c) bör ges regeringen till känna. deb all utskottet under mom. 8 bort hemställa: 8. beträffandevbst förtydligande av socialtjänstlagen attriksdagen med anledning av motion l988/89:So317 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Anställning av anhörigvårdare m.m. (mom. 9) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "Vad sedan gäller" och slutar med "So283 (s) avstyrks. "bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion So30ö (mp) att vidvård av anhörig ekonomisk kompensation, motsvarande anställning inomhemtjänsten, skall utges som ersättning för inkomstbortfallet. Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 9 bort hemställa: 9. beträffandeanställning av anhörigvårdare m.m. attriksdagen med bifall till motion 1988/89;5o306 delvis och med anledning avmotion motion 1988/89;5o283 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Ersättningför väntjänst (mom. 10) l989/90:SoUl3 och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "Vad slutligen" och slutar med "yrkande 2." bort haföljande lydelse: Vad slutligen gäller ersättningen till äldre som görväntjänster är det enligt utskottets mening angeläget att del finns möjligheterall utge ersättning för den enskildes kostnader. I vissa fall när ersättningutgår sker det i sådan form att den beskattas trots att den faktiskt är enomkostnadsersättning. Utskottet har förståelse för all detta kan upplevas somstötande av den det drabbar. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen tillkänna. deb att utskottet under mom. 10 bort hemställa; 10. beträffandeersättning för väntjänst attriksdagen med anledning av motion 1988/89;So255 yrkande 2 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört, Tekniska hjälpmedel till äldre på ålderdomshem (mom. 11) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "(yrkandet delvis). "bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning alt det behövsändringar i de regler som styr tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel förden som bor på ålderdomshem. Detta är nödvändigt för att säkerställa en högvårdstandard i ålderdomshemsboende. Vad utskottet anfört med anledning avmotion 5o261 (c) i denna del bör ges regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 11 bort hemställa; 11. beträffande teknbka hjälpmedel till äldre påålderdomshem att med anledning av motion 1988/89:So261 delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Mobila pensionärsbostäder (mom.12) deb alt den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "Utskottet är medvetet" och slutar med "avstyrksdärmed." bort ha följande lydelse; Utskottet delar motionärernas uppfattning all försöken medmobila pensionärsbostäder bör utvärderas och eventuellt utvidgas. Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna. deb attutskottet under mom. 12 bort hemställa: 1989/90:SoU13 12. beträffandemobila pensionärsbostäder attriksdagen med anledning av motion 1988/89;So517 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Statsbidrag till gruppboende för handikappade (mom. 13) , Per Stenmarck och (allam) anser deb all den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "yrkande 2." bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärsynnerligen angeläget att en utbyggnad av gruppboende lör handikappade kommerlill stånd. En särskild satsning på gruppboende för handikappade är såangeläget att staten enligt utskottets mening under ett utvecklingsskede bör ekonomisktstödja den nödvändiga utbyggnaden. Regeringen bör överväga hur enekonomisk stimulans till huvudmännen kan utformas och återkomma tillriksdagen med förslag. Vad utskottet anfört med anledning av motion 5o224 (m)yrkande 2 bör ges regeringen lill känna. deb att utskottet under mom. 13 bort hemställa; 13. beträffande statsbidrag till gruppboende förhandikappade att med anledning av motion 1988/89;5o224 yrkande 2 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört, Personalpolitiska åtgärder (mom. 14) (), (vpk) och GöranEngström (c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "yrkandet delvis. "bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning all det behövsflera olika, konstruktiva insatser för att lösa de på många håll svåraproblemen med att rekrytera och behålla personalen som arbetar inom vården. Detbehövs en lyhördhet för de anställdas erfarenheter och uppslag. De anställdasinitiativ och kreativitet måste tas till vara.