bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessa typer av problem hanteras bäst medallmänna ekonomisk-politiska åtgärder och inte genom sektorpolitik typarbetsmarknads- och regionalpolitik. Centernframhåller i kommittémotionen Fi73 att samhällets huvudinsatser påarbetsmarknadsområdet i ökad grad måste styras mot att ge förutsättningar förarbete och utbildning över hela landet. Åtgärderna måste särskilt inriktas tillförmån för ungdomar, kvinnor, långtidsarbetslösa och handikappade. Imotion Fi70 av m.fl. (mp) betonas den stora betydelsen av attskapa tillfredsställelse i och motivation för arbetet. Särskilt viktigt är detatt ge ungdomar arbeten i paritet med deras kunskaper. I motionen avvisaspropositionen i dess huvuddrag. Arbetsmarknadsutskottetanför med anledning av dessa mer allmänt inriktade motionsyrkanden att denbesvärande arbetskraftsbrist som föreligger, framför allt inom vissa regioner,är oroande. Oroande är också att vissa utsatta grupper har svårigheter att fåoch behålla ett arbete. Detta i ett läge med betydande arbetskraftsefterfrågan.Statsmakterna är väl medvetna om berörda problem och därmed sammanhängandebehov av åtgärder. Detta framgår i bl.a. regeringsförklaringen och i den nuföreliggande propositionen. Det är därför, enligt arbetsmarknadsutskottet, intepåkallat för att genom uttalande av det slag som begärs imotionerna, för regeringen ytterligare understryka aktualitetenav föreliggande problem på arbetsmarknads- 1989/90:FiU40 ocharbetslivsområdena. avstyrker följaktligen för sin delmotionerna Fi66 (m), Fi70 (mp) och Fi73 (c) i de ovan behandlade delarna. Fullsysselsättning är ett av huvudmålen för den ekonomiska politiken. De generelltverkande medlen som ingår i den stabiliseringspolitiska arsenalen måste, inteminst av fördelnings- och regionalpolitiska skäl, kompletteras med merselektiva åtgärder inom regional- och arbetsmarknadspolitiken. Det är såledesenligt finansutskottets mening inte tillräckligt att som föreslås i motion Fi66lita till allmänna ekonomisk-politiska åtgärder. Finansutskottetdelar arbetsmarknadsutskottets uppfattning att mo-tionema Fi66 (m) yrkande 16,Fi70 (mp) yrkande 15 och Fi73 (c) yrkande 1 bör avslås av . Ipropositionen anmäls att en särskild utredare tillkallats med uppgift attföreslå konkreta åtgärder som kan förbättra förhandlingsformer och spelreglerpå den svenska arbetsmarknaden. I uppdraget ingår bl.a. att lägga fram förslagom högre skadestånd för olovliga strejker än som kan dömas ut. Moderatasamlingspartiet och anser att sanktionerna vid olovligastridsåtgärder kan skärpas utan att man avvaktar utredningen. I motion Fiöö (m)begärs att nuvarande skadeståndstak skall höjas till . I motionFiöS (fp) yrkas att gällande begränsning av skadeståndsbeloppet enligt den s.k.200-kronorsregeln skall slopas . Centernanser i kommittémotionen Fi73 att i utredningsuppdraget bör särskilt beaktassådana störningar som företas av nyckelgrupper på arbetsmarknaden i syfte attnå egna fördelar. Vänsterpartietkommunisterna markerar i motion FiöS att eventuella kommande förslag om höjningav strejkskadestånden kommer att avvisas. Utredaren bör i stället utgå frånbehovet att ändra de arbetandes villkor på arbetsmarknaden. Demokratiskarättigheter för de arbetande och deras fackliga organisationer bör vara ensjälvklar utgångspunkt för utredningsarbetet. Arbetsmarknadsutskottetanser att det i propositionen anmälda utredningsarbetet och regeringensförslag med anledning härav bör avvaktas innan vidtarlagstiftningsåtgärder av det slag som begärs i motionerna Fi66 (m) och Fi68(fp). Enligt utskottets mening bör det förslag till tilläggsdirektiv somyrkandet i motion Fi73 (c) innefattar inte leda till ändring av deprioriteringar för utredningen som redovisats i propositionen. Något uttalandehärom bör alltså inte göras av . Detsamma gäller i än högre grad omyrkandet i motion Fi65 (vpk). Som utskottet ser det leder detta yrkande bortfrån de problem som föranlett regeringens utredningsinitiativ. De nu behandlademotionerna avstyrks sålunda i de aktuella delarna ,. Finansutskottetgör i berörda frågor ingen annan bedömning än 1989/90:FiU40arbetsmarknadsutskottet. Från sina utgångspunkter vill finansutskottetunderstryka betydelsen av ett på arbetsmarknaden väl fungerandeförhandlingssystem. Detta har utsatts för ökade påfrestningar ochförhandlingarna har i betydande utsträckning varit förda under hot omstridsåtgärder som också ofta trätt i kraft. Detta har medfört omfattandebortfall av arbetsinsatser med åtföljande negativ inverkan på den ekonomiskatillväxten. Utskottet anser mot denna bakgrund att det är motiverat att se överregelsystemet på förhandlingsområdet. Av det sagda följer att utskottet intekan acceptera de synpunkter som kommer till uttryck i motion Fi65 (vpk). Detfinns enligt utskottet inte heller anledning att föregripa utredningens förslagpå sätt som görs i motionerna Fi66 (m) och Fi68 (fp). biträderpropositionens förslag och avstyrker bifall till motionerna Fi65 yrkande 10,Fi66 yrkande 17, Fi68 yrkande 1 och Fi73 yrkande 3. Ipropositionen tar arbetsmarknadsministern upp vissa aspekter på problemet meddeltidsarbetslösheten. Hon informerar om att hon haft överläggningar medparterna på det statliga och kommunala området samt handeln. Dessaöverläggningar förutsätter arbetsmarknadsministern skall leda till attparterna tillsammans med AMS branschvis tar fram planer för hurdeltidsarbetslösheten skall kunna minskas. Centernanför i kommittémotionen Fi73 att målsättningen bör vara att alla som så önskarskall beredas heltidsarbete. Den relativt utbredda förekomsten avdeltidstjänster inom vård och omsorg torde i stor utsträckning kunna återföraspå kommunernas och landstingens ansträngda ekonomi, som är en följd av denförda ekonomiska politiken. Dessa huvudmän måste få ekonomiska resurser sommotsvarar berättigade krav på heltidstjänster. I motionen framhålls vidare attheltidsarbete för alla inte får bli ett självändamål. Målsättningen bör istället vara att alla ges möjlighet att själva välja arbetsomfattning.Motionärerna tillägger att vad arbetsmarknadsministern anfört antyder eninställning att deltidsarbete enbart är av ondo. Uttalandet sägs i detta hänseendeprägla en inskränkt överhetssyn som är främmande för en marknadsekonomi avsvensk modell. Motionärerna begär att vad de anfört skall delges regeringen. Fråganom deltidsarbetslöshet diskuteras ingående i arbetsmarknadsutskottetsyttrande. I detta redovisas utförligt såväl regeringens syn som tänkbaraåtgärder. Frågan har tidigare i vår varit uppe till behandling iarbetsmarknadsutskottet. Deriksdagsuttalanden som begärs i motion Fi73 utgör, som arbetsmarknadsutskottetser det, inte något bidrag till en lösning av det bekymmersamma problem somdeltidsarbetslösheten utgör. avstyrker därför med detanförda motionen i den aktuella delen. Finansutskottetdelar arbetsmarknadsutskottets uppfattning. Regeringsförslagets inriktning påatt ytterligare söka öka utbudet av arbets- kraft är enligtfinansutskottet välmotiverat och adekvat som ett led i att 1989/90:FiU40 underlättaden ekonomiska tillväxten. De deltidsarbetslösa utgör fortfarande en storoutnyttjad arbetskraftsresurs. En snabbare ekonomisk tillväxt bidrar samtidigttill att öka valfriheten att välja arbetsomfattning för de enskildaarbetstagarna. avstyrker bifall till motion Fi73 yrkande 8. Regeringenföreslår en ökning av arbetsmarknadsverkets förvaltningsanslag på 55 milj.kr.Beloppet fördelar sig med 30 milj.kr. till försöksverksamhet med s.k.jobb-klubbar, 15 milj.kr. för att anska& dataterminaler och 10 milj.kr.till förstärkta arbetsförmedlingsinsatser för flyktingar. AMS har vidare i sinframställning hemställt om medel för att påbörja en anskaffning av terminalertill arbetsvägledarna på platsförmedlingarna. För att täcka kostnaderna för deinledande anskaffningarna under nästa budgetår begär AMS 15 milj.kr., vilkasom nämnts också utgör en del av den begärda anslagsökningen på 55 milj.kr. Iavvaktan på att AMS i samråd med statskontoret mer ingående preciserarterminalbehoven föreslås i propositionen (bilaga 6) att ytterligare 39milj.kr. för /91 tillförs anslaget B 3 Anskaffning avADB-utrustning under trettonde huvudtiteln. I anslutning härtill begärs ettutvidgat bemyndigande för beställning av datorutrustning på drygt 30 milj.kr. Motionärernasställningstaganden til dessa förstärkningEir skiljer sig påtagligt sinsemellan.Moderata samlingspartiet föreslår i kommittémotionen Fi67 en medelsanvisningmed 15 milj.kr. för terminalanskaffningen, i kommittémotionen Fi68en medelsanvisning med 45 milj.kr. för jobb-klubbarna och terminalanskaffningenoch i kommittémotionen Fi73 en medelsanvisning med 40 milj.kr. förjobb-klubbama och flyktinginsatserna. I sistnämnda motion efterlyses därutöverett riksdagsuttalande om att medlen för jobb-klubbar skall tilldelas län somhar lägst sysselsättningsgrad och störst arbetslöshet. Arbetsmarknadsutskottethar ingen erinran mot regeringsförslaget. tillstyrker medhänsyn härtill de ytterligare 55 milj.kr. som föreslås till arbebmarknadsverkebförvaltningsanslag. Därmed avstyrks de tre motionernas sinsemellan delvismotstridiga förslag till medelsanvisning. Fördelningen av medel förverksamheten med jobbklubbar m.m. bör ankomma på regeringen att besluta omeller, efter regeringens bestämmande, på AMS. Regionala skillnader i sysselsättningoch arbetslöshet förutsätter utskottet, i likhet med arbetsmarknadsutskottet,vara en självklar faktor att beakta i sammanhanget varför något uttalandehärom, såsom begärs i motion Fi73 (c), inte är påkallat från sida.Med det sagda avstyrker finansutskottet motion Fi67 yrkande 2, Fi68 yrkande 5och Fi73 yrkandena 4 och 5. Detanförda innebär att finansutskottet också tillstyrker den medels tilldelning och det bemyndigande som begärs till anslaget B 3 Anskaff- , . ning av ADB-utrustning under trettonde huvudtiteln. Insatser för flyktingaroch invandrare 1989/90:FiU40 Imotionerna Fi67, Fi68, och Fi73 begärs att skall ge regeringen tillkänna vad som anförts i dem om ökade insatser för flyktingar och invandrare. Imotion Fiö7 (m) yrkas att regeringen skall presentera en samlad bedömning påområdet i fråga samt förslag till hur flyktingar och invandrare på ett bättresätt än skall komma in på arbetsmarknaden. Likartade önskemål framställsi motionerna FiöS (fp) och Fi73 (c). Bl.a. lämnas förslag om särskildaarbetsförmedlingsinsatser i nya och mer flexibla former. Detbör noteras att förutom det ovan redovisade beloppet på 10 milj.kr. föreslårregeringen att 50 milj.kr. anvisas för rekryteringsstöd m.m. för flyktingar ochinvandrare. I propositionen nämns att en utvärdering av arbetsmarknadsverketsinsatser för flyktingar och invandrare kommer att initieras. Utskottetdelar, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, motionärernas uppfattning att detär angeläget att snabbt och smidigt kunna slussa ut flyktingar och invandrarepå arbetsmarknaden. Med hänvisning till ställningstaganden tillbetänkandet 1989/90lAU11 (rskr.242) avstyrker utskottet bifall till de på nytt framställda yrkandena omflyktinginsatser i motionerna Fi67 (m) yrkande 3, Fi68 (fjp) jrkande 4 och Fi73(fp) yrkande 7. Regeringenföreslår två nya försöksverksamheter inom arbetsmarknadsutbildningen, nämligendels ett stimulansbidrag till deltagare i utbildning för yrken inomverkstadsindustrin, dels bidrag till arbetsgivare för kompetensutveckling avanställda. För dessa satsningar föreslås förstärkningar med 30 milj.kr. Regeringen föreslår därutöver att AMS budget förarbetsmarknadsutbildning uppjusteras med 85 milj.kr. så att den ibudgetpropositionen föreslagna utbildningsvolymen kan bibehållas trotskostnadsfördyringar. Moderaternayrkar i motion Fiö7 avslag på förslaget i alla dess delar med motiveringen attkompetensutveckling inom företag bör bekostas av arbetsgivaren. Behovet avbranschmässig utbildning bör stimuleras av branscherna själva, anförmotionärerna. Kostnadsfördyringar av utbildningen bör pareras med ökadeffektivitet i verksamheten. Folkpartietgodtar i motion FiöS regeringens förslag med vissa undantag. Försöket medkompetensutveckling bör bekostas av redan anvisade medel. Vidare förordas attförsöket skall inriktas på små och medelstora företag. Arbetsmarknadsutskottetdelar regeringens syn på det ökade behovet av utveckling och utbildning av redan anställda och anser att det av regeringen föreslagna försöket med bidrag till arbetsgivare för kompe tensutveckling av anställda bör prövas. har inget att invända mot att lämpliga och intresserade små och medelstora företag också ingår i denna försöksverksamhet men avstyrker den begränsning som ligger i den i motion Fi68 (Ip) föreslagna inriktning- 65 en på små och medelstoraföretag. 5 1989/90. Finansutskottetansluter sig till arbetsmarknadsutskottets förslag. 1989/90:FiU40 Från sinautgångspunkter vill utskottet starkt betona behovet avpro-duktivitetsbefrämjande åtgärder. Det är nödvändigt att i både näringslivoch ofientlig sektor ta till vara alla möjligheter att höja produktiviteten.Ett sätt är att höja de anställdas kompetens och stimulera derasarbetsmotivation genom kontinuerliga utbildningsinsatser. En kompetenshöjningav arbetskraften är självfallet en angelägenhet för företagen själva. Men detfinns enligt utskottet, ur bl.a. ett samhälleligt perspektiv, skäl attunderlätta rekryteringen till verkstadsindustrin. Det är därför viktigt att deutökade utbildningsinsatser som förordas i propositionen kommer till stånd,vilket sålunda finansutskottet tillstyrker. Motionerna Fi67 yrkande 4 och Fi68yrkande 2 avstyrks av finansutskottet. Somen följd av utskottets ställningstaganden i dessa delar tillstyrker utskottetatt anslaget Arbetsmarknadsutbildning tillförs ytterligare 105 milj.kr. Detinnebär att motionerna Fi67 yrkande 5 och Fi68 yrkande 3 bör avslås avriksdagen. Finansutskottetinstämmer också i arbetsmarknadsutskottets godkännande av regeringens förslagatt inleda en försöksverksamhet med utbildningsbidrag i form av stimulansbidragtill deltagare i utbildning för yrken i verkstadsindustrin. Utskottet avstyrkerdärför motionerna Fi67 yrkande 6 och Fi73 yrkande 6 i berörd del. Somen följd härav föreslår utskottet, med avstyrkande av motionerna Fi67 yrkande7 och Fi73 yrkande 6 i berörd del, att anslaget Kontant arbetsmarknadsstöd ochutbildningsbidrag tillförs ytterligare 30 milj.kr. Ipartimotion Fiöö aktualiserar tidigare framförda krav på att riksdagenskall ta initiativ till en allmän arbetslöshetsförsäkring. Liknandeförslag har prövats och avslagits av . Några skäl sommotiverar en omprövning av frågan har enligt arbetsmarknadsutskottet inteframkommit. Med hänvisning härtill avstyrker finansutskottet motion Fi66yrkande 19. Vänsterpartietkommunisterna föreslår i motion FiöS ett tillkännagivande om att regeringenbör ompröva tanken på en ökad egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen. framhåller, har ett snarlikt motionsyrkande nyligenprövats och avvisats av . Utskottet ser inte skäl för att nuompröva detta ställningstagande. Motion Fi65 yrkande 12 avstyrks därför avfinansutskottet. Regeringenföreslår att stödformen bidrag till statliga och kommunala industribeställningarslopas fr.o.m. nästa budgetår. anförs läget påarbetsmarknaden och den ringa omfattningen av detta stöd (15 milj.kr. ).Stödformen har finansierats över reservationsanslaget 66 Sysselsättningsskapandeåtgärder, som därutöver föreslås minskat med Samtidigtförordas att anslagsposten insatser för flyktingar 1989/90:FiU40 ochinvandrare räknas upp med 50 milj.kr. Nettoeffekten av dessa förslag innebäratt det av tidigare beviljade anslaget minskas med 45 milj.kr. Centernuttalar i kommittémotionen Fi7S att möjligheten att lägga utindustribeställningar bör finnas kvar och avslår därför förslaget att minskaanslaget till sysselsättningsskapande åtgärder. Finansutskottetgodtar de i propositionen angivna skälen att stödformen industribeställningarupphör och finner i likhet med arbetsmarknadsutskottet inte anledning attmotsätta sig att anslaget sysselsättnings-skapade åtgärder minskas med detföreslagna beloppet, 45 milj.kr. Motion Fi73 yrkandena 10 och 11 avstyrks pågrund härav. godkänner finansutskottet att medel överförs frånfonden för arbetsmiljöförbättringar till arbetarskyddsstyrelsen för att täckakostnaderna för deltagande i det europeiska standardiseringsarbetet påarbetsmiljöområdet. Vidsidan av systemet med fasta bidrag för arbetsgivare som anställer i handikappade pågår enbegränsad försöksverksamhet med flexibla lönebidrag i sju län. Regeringenföreslår att försöket vidgas till att omfatta ytterligare fem län. ,och föreslår i kommittémotionerrui Fiö7, FiöS resp. Fi73att försöken med flexibla lönebidrag skall omfatta hela landet. Folkpartietanger i sin kommittémotion vissa riktlinjer för hur den utvidgade verksamhetenskall bedrivas. föreslår ett tillkännagivande till regeringen om attbidraget till statliga arbetsgivare skall kunna vara lägre än och erinrarvidare om att ideella organisationer kan ha en svag ekonomi och därför inte kananställa handikappade om de skall svara för en alltför stor egen löneémdel. Arbetsmarknadsutskottetavstyrkte i betänkandet 1989/90:AU12 motsvarande motionsyrkanden.Arbetsmarknadsutskottets mening är att det nuvarande systemet med fasta bidragbör ersättas av ett flexibelt och till handikappens svårighetsgrad anpassatbidragssystem. Denna övergång bör dock av flera skäl inte ske förrän budgetåret1991/92. vill inte motsätta sig att den nu pågåendeförsöksverksamheten vidgas på det sätt som regeringen har föreslagit.Motionsyrkandena om att verksamheten skall utsträckas att gälla hela landetavstyrks. Arbetsmarknadsutskottetpåpekar att det är ett led i försöksverksam heten att bidrag till statliga arbetsgivare efter överenskommelse i de enskilda fallen sätts lägre än till av lönekostnaden. Något särskilt uttalande härom, vilket begärs i motion Fi73 (c), är således inte påkallat. Med anledning av vad som vidare anförs i samma motion tillägger arbetsmarknadsutskottet att en allmän övergång till ett 67 flexibelt lönebidrag kankomma att vålla temporära problem på områ- den som fårhela eller nästan hela lönekostnaden för de l989/90:FiU40 handikappadearbetstagarna täckt av lönebidraget. Övergången till ett nytt lönebidragssystembör enligt utskottet ske successivt. Meddet anförda kan finansutskottet ansluta sig till regeringens förslag om vidgadförsöksverksamhet med flexibla lönebidrag och avstyrker motionerna Fi67 (m)yrkande 8, Fi68 (fp) yrkande 8 och Fi73 (c) yrkande 12 i de aktuella delarna. Folkpartietföreslår i kommittémotionen Fi68 att skall medge att antaletarbetstimmar vid får öka med 600 000 och attanslaget till stiftelsens verksamhet på grund härav höjs med 55 milj.kr. Motionsyrkandetöverensstämmer med den folkpartireservation som fogades tillarbetsmarknadsutskottets betänkande 1989/90lAU12.Reservationen föll vid kammarens behandling. anserinte att det finns skäl att ändra det av fattadebeslutet i frågan och avstyrker därför bifall till motion Fi68 i berörd del. Finansutskottetbiträder arbetsmarknadsutskottets uppfattning och avstyrker bifall tillmotionen Fi68 yrkande 9. Riksdagenhar beslutat om en förlängning av den lagstadgade semestern med tvådagar. En sådan förlängning motiveras av bl.a. rättviseskäl med hänsyn tillgällande olikheter i semesteromfattningen för olika kategorier arbetstagare.Det bortfall i arbetsvolym som semesterförlängningen medför bidrar givetvisytterligare till att öka bristen på arbetskraft. Mot bakgrund av detta senareföresläs i propositionen att en tillfålligt lagstadgad möjlighet införs attavstå från betald semester samt att sparandet av semester underlättas. Dessafrågor belyses utförligt i arbetsmarknadsutskottets yttrande. I detta redovisasoch diskuteras lagförslaget och dess olika komponenter i såväl materiellt somlagtekniskt hänseende. Miljöpartietde gröna yrkar i motion Fi70 yrkande 13 avslag på propositionen vad gäller vbsaavvikeber frän semesterlagen. Motionärerna anser, med hänvisning tillregeringens ombytlighet i semesterfrågan, att det är onödigt att krångla tilllagstiftningen ytterligare genom en särskild, tillfållig lag. Enligtmiljöpartiet är de regler som finns om möjlighet att spara semester tillkommande år fullt tillräckliga för att skapa flexibilitet för arbetstagarnassemesteruttag. Denföreslagna lagen syftar till att öka arbetsutbudet. Med hänsyn till dennuvarande bristen på arbetskraft kan man enligt arbetsmarknadsutskottet inteförkasta lagförslaget i dess helhet såsom föreslagits av . Medinstämmande i det anförda avstyrker finansutskottet motion Fi70 yrkande 13. I motion FiöS yrkande 8av kommunisterna yrkas 68 avslag på propositionen vad gäller avstående av betald semester- Förslagetinnebär, enligt motionärerna, en oerhört allvarlig 1989/90:FiU40försvagning av det sociala skyddet för arbetstagarna. Moderata samlingspartiet,och biträder principen i lagförslaget vad gällermöjligheten att avstå från semester och i stället få ut mera i lön. Föreliggandelagförslag kan enligt finansutskottet stimulera arbetstagare att öka sinarbetsinsats. Förslaget bör därför genomföras. De farhågor som kommer tilluttryck i vissa av motionerna, om att arbetstagare som ej vill utnyttjamöjligheten att arbeta på semestern kan komma att mötas negativt avarbetsgivaren, får inte negligeras. Den aviserade utvärderingen aveffekterna av föreslagen åtgärd bör därför innefatta bl.a. en belysning avsu-betsgivarsidans reaktioner i dessa hänseenden. Medhänvisning till vad som anförts förordar finansutskottet att antarlagförslaget i denna del och avslår motion Fi65 yrkande 8. Ipropositionen föreslås att en arbetsgivare som är bunden av kollektivavtalskall underrätta den lokala arbetstagarorganbationen innan han träffaröverenskommelse om avstående av semesterledigheten. I motion Fi73 (c) yrkasavslag på detta förslag. Enligt motionärerna är riskerna små för attarbetsgivarna skall missbruka denna möjlighet. Ett sådant krav kan ocksåupplevas som onödigt byråkratiskt. Imotion FiöS (vpk) yrkande 9 begärs i den mån antar förslaget omavstående av betald semesterledighet att central arbetstagarorganisationskall godkänna överenskommelse om sådant avstående för att överenskommelsenskall bli giltig. Utskottetanser, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, att det i sammanhanget bör räckamed att arbetsgivaren, innan en överenskommelse träffas, underrättar denberörda lokala arbetstagarorganisationen. En sådan underrättelseskyldighet kanbidra till att frågan om avstående av semesterledighet övervägs noga och attarbetstagaren kan få erforderligt stöd från sin fackliga organisation.Finansutskottet yrkar, på de grunder arbetsmarknadsutskottet angivit, bifalltill propositionens förslag på denna punkt och avstyrker motionerna Fi65 (vpk)yrkande 9 och Fi73 (c) yrkande 14. Regeringsförslagetom förlängd rätt att spara semesterledighet tillstyrks av i motionFiöS. Sparad semester skall enligt dock kunna utnyttjas flexibelt,t.ex. till sabbatsår eller till förkortning av arbetstiden. Regeringen böråterkomma till med ett mera genomarbetat förslag om nya regler försåväl semester som arbetstid. Sådana förslag bör syfta till att tillgodosekravet på flexibilitet i arbetslivet och valfrihet för individerna. Beträffandemotionskravet om nya regler för såväl semester som arbetstid vill utskottethänvisa till vad som anförs i propositionen. Dessa frågor bereds för närvarandei . Medhånvisning till det anförda tillstyrker finansutskottet proposi tionens förslag på denna punkt och avstyrker motion Fi68 yrkande 6. bör anta lagförslaget i denna del. Viktenav ökade möjligheter för ett flexibelt uttag av arbetstid och 1989/90:FiU40 semester tas upp av i motion Fi73. I motionen anförs attdel av semester bör kunna läggas ut mera flexibelt, t.ex. genom kortad dagligarbetstid eller kortad veckoarbetstid. Arbetsmarknadsutskottetpåtalar med anledning av motionsyrkandet att frågan om att bygga in en vissflexibilitet kan komma att aktualiseras i samband med lagstiftningsarbetet förde senare etapperna i semesterreformen. Någon åtgärd är intemotiverad.