bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — Ersättningsnivån isjukförsäkringssystemet har tidigare på grund av ökade skatter höjts från 80 %till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Mot bakgrund av de omfattandeskattesänkningar utskottet förordar är det naturligt att ersättningsnivån underde första nu åter sänks till . För den enskilde är det avgörandevad som blir kvar efter skatt inte vilket belopp denne får ut före skatt.Förändringen bör därutöver leda till att missbruk av systemet i form av"friskfrånvaro" begränsas. Fr.o.m. bör ansvaretför de första 14 dagarnas sjukfrånvaro dessutom åvila arbetsgivarna genom ens.k. Av samma skäl anser utskottet att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen bör minskas från . Skattesänkning är ocksåett motiv för sänkning av ersättningsnivån i delpensionsförsäkringen från 65till . mening bör förslag framläggas om ett vårdnadsbi- 160 per barn och år i förskoleåldern och avdragsrätt för styrktabarntillsynskostnader på motsvarande belopp. Denna reform 1989/90:FiU40 innebäratt småbarnsfamiljerna får en verklig valfrihet i barnomsorgen Reservationer innan barnen börjar i förskolan. Fördelningen avdet offentliga stödet mellan skilda delar av blir mer rättvis. Kostnadenför denna reform uppgår till netto 825 milj. kr. för /91.Regeringens förslag om förlängd föräldraförsäkring avvisas. Utöver vårdnadsbidraget och avdragsrätten föreslås ettgrundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen på . Detta är ettsätt att anpassa skatteuttaget efter familjernas försörjningsbörda och på dettasätt generellt förbättra för barnfamiljerna. Utskottet förordar en höjning av garantibeloppet i föräldraförsäkringenfrån 60 till . Förslag läggs också fram om pensionstillskott tillde s.k. undantagandepensionärerna. Arbetsmiljöavgiften på bör avskaffas fr.o.m. den 1juli 1990. De medel som influtit till arbetslivsfonden skall snaraståterbetalas. Utskottet anser att utgiftsprövningen bör vara mycketstram, vilket innebär att utgiftsökningar endast bör medges i synnerligenangelägna verksamheter. Utskottets förslag till besparingar av engångskaraktärutgörs till största delen av försäljningar av statliga företag. Detta är medandra ord besparingar som under en följd av år kan upprepas. De utgiftsminskningarsom avser socialförsäkringssektorn kommer inte formellt att påverkabudgetunderskottet. De leder i stället till ett större överskott inomsocialförsäkringssektorn. Från samhällsekonomisk synpunkt är dock dessaförändringar att jämföra med utgiftsminskningar som får direkta budgeteffekter.Bokföringsmässiga dispositioner bör vidtas så att besparingarna formelltpåverkar statsbudgeten. Inom ramen för ett oförändrat uttag avsocialförsäkringsavgifter kan storleksförhållandena mellan de olika avgifternajusteras. Sammantaget innebär utskottets förslag en vissfinanspolitisk förstärkning jämfört med regeringens förslag, om även effekternaav de icke permanenta besparingarna inkluderas. Detta är emellertid befogat medhänsyn till den väntade efterfrågeutvecklingen i ekonomin. Skulle avmattningenunder budgetåret bli mer markerad än som förutses, reduceras det beräknadebudgetöverskottet automatiskt. I motionerna Fi71 (fp) och Fi74 (c) redovisasbudgetalternativ som i vissa stycken överensstämmer med förslagen i motion Fi66(m). Enligt utskottets mening innebär emellertid inte besparingarna imotionerna Fi71 (fp) och Fi74 (c) att alla önskvärda skattesänkningar kan genomföras. I motion Fi65 (vpk) yrkande 2 förordas såväl storaskatteskärpningar som utgiftsökningar. En sådan budgetpolitik avvisar utskottetbestämt. Likaså avstyrker utskottet motion Fi70 (mp) yrkande 17. Med det anförda avstyrker utskottet det förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer som föreslås i proposition 150 bil. 1 mom. 2 liksom motio nerna Fi65 (vpk) yrkande 2, Fi70 (mp) yrkande 17, Fi71 (fp) yrkande 3 och Fi74 (c) yrkande 2 samt tillstyrker de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som anges i motion Fi66 (m) yrkande 2. 11 1989/90. deb att utskottetshemställan under 48 bort ha följande lydelse: 1989/90:FiU40 48. beträffande deallmäruta riktlinjerna för budgetpolitiken Reservationer att med avslagpå regeringens förslag i proposition 1989/90:150 bilaga 1 mom. 2 och motionerna1989/90:Fi65 yrkande 2, 1989/90:Fi70 yrkande 17, 1989/90:Fi71 yrkande 3 och1989/90:Fi74 yrkande 2 godkänner vad som förordas i motion 1989/90:Fi66 yrkande2 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken (mom. 48) AnneWibble och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 75 börjar med rubrikenoch på s. 77 slutar med"måste begränsas" bort ha följande lydelse: Utskottettog ställning till regeringens och oppositionspartiernasförslag till budgetpolitiska riktlinjer. Därvid ställde sig folkpartietsföreträdare i utskottet bakom de riktlinjer som föreslogs av . Deavstyrkte med olika motiveringar de riktlinjer som förordades av regeringen,moderata samlingspartiet, , kommunisterna ochmiljöpartiet de gröna. nu aktuella partimotionerna åberopas i allt väsentligt dessa tidigareframlagda förslag. Det nya som har tillkommit är att partiernaavstyrker de förslag till budgetförstärkningar som framlagts ikompletteringspropositionen. Utskottet har ovan tillstyrkt både den tillfålligahöjningen av meivärdeskatten och de föreslagna besparingarna i de offentligautgifterna. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet de förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer som förordas i motionema Fi66 (m) yrkande 2, Fi74(c) yrkande 2, Fi65 (vpk) yrkande 2 och Fi70 (mp) yrkande 17. Folkpartietsföreträdare i utskottet kritiserade regeringens budgetförslag dels föratt det inte var tillräckligt stramt, dels för att det byggde på felaktigavärderingar. I det första avseende har det nu reviderade budgetförslagetinneburit en viss kursomläggning. Utskottet konstaterar likafullt att betydandeskillnader kvarstår. Utskottet avstyrker därför propositionens förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer. är de riktlinjer för budgetpolitiken som förordas i partimotion Fi71 väl avvägda. Utskottet instämmer således i de förslag till fördelningspolitiskt motiverade omfördelningar av statsutgifterna som där föreslås till förmån för de utsatta grupper som kallas det glömda , fattiga människor i , miljöpoliti- 162 ken samt kulturell ochideell verksamhet. Utskottet delar också motio- närernas uppfattning attytterligare åtgärder måste sättas in mot de 1989/90:FiU40 snabbt ökande utgifterna i de stora transfereringssystemen för att Reservationermöjliggöra en nödvändig sänkning av det totala skattetrycket. Utskottetinstämmer också i motionärernas uppfattning att det offentliga sparande somunder vissa omständigheter skulle uppkomma i statsbudgeten genomskattesänkningar och ytterligare sparstimulanser bör omvandlas till enskiltsparande. Vid denna process är det nödvändigt att hänsyn tas till densamhällsekonomiska balansen. Utskottetvill också betona nödvändigheten av en genomgripande förnyelse av hela denoffentliga sektom. Detta skapar inte bara ökad effektivitet och störrevalfrihet utan ger också möjlighet till besparingar i de offentligautgifterna. Medhänsyn till vad som ovan anförts avstyrker utskottet propositionens förslagtill budgetpolitiska riktlinjer och tillstyrker motion Fi71 (fp) yrkande 3. debatt utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse: 48.beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken att medavslag på regeringens förslag i proposition 1989/90:150 bilaga 1 mom. 2 och motionema1989/90:Fi65 yrkande 2, 1989/90:Fi66 yrkande 2, 1989/90:Fi70 yrkande 17 och1989/90:Fi74 yrkande 2 godkänner vad som förordas i motion 1989/90:Fi71 yrkande3 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken (mom. 48) GunnarBjörk och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 75 börjar med rubrikenoch på s. 77 slutar med"måste begränsas" bort ha följande lydelse: Utskottetställer sig helt bakom de budgetpolitiska riktlinjer som redovisas i motionFi74 (c). i anledning av budgetpropositionen framlagdabudgetalternativ innebar ett positivt saldo i förhållande till regeringensuppgående till drygt 4 100 milj.kr. för /91. anfördedock i detta sammanhang (motion 1989/90:Fi213) att man kunde komma att behövata i anspråk en del av detta överskott för tillkommande utgiftsbehov utöverregeringens förslag inför den slutliga budgetregleringen. I motion Fi74 (c)behandlas mot denna bakgrund endast de förslag som tas upp ikompletteringspropositionen. Denav regeringen föreslagna höjningen av mervärdeskatten med en procentenhet motsvarar för /91 en skattehöjning med 5 700 milj.kr. Som tidigare nämnts motsätter sig utskottet detta. terpartiets nu aktuella motion inrymmer emellertid andra besparingar, bl.a. inom arbetsmarknadspolitikens område. I samband med skattere- . formen har vidare centernlagt förslag som på ett markant sätt sänker inflationen i förhållandetill regeringens förslag. Detta medför dels 1989/90:FiU40 lägre ränta,dels lägre basbelopp, vilket enligt utskottets mening bör Reservationertillgodoräknas budgetalternativ. Utskottetsslutsats är att budgetalternativ fortfarande innebär ett positivtsaldo i förhållande till regeringens förslag. Med hänvisning till det ovansagda tillstyrker utskottet de förslag till budgetpolitiska riktlinjer somförordas i motion Fi74 (c) yrkande 2. Utskottet avstyrker de riktlinjer somförordas i proposition 150 samt i motionerna Fi66 (m) yrkande 2, Fi71 (fp)yrkande 3, Fi65 (vpk) yrkande 2 och Fi70 (mp) yrkande 17. debatt utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse: 48.beträfifande de allmänrta riktlinjerna för budgetpolitiken att medavslag på regeringens förslag i proposition 1989/90:150 bilaga 1 mom. 2 ochmotionerna 1989/90:Fi65 yrkande 2, 1989/90:Fi66 yrkande 2, 1989/90:Fi70yrkande 17 och 1989/90:Fi71 yrkande 3 godkänner vad som förordas i motion1989/90:Fi74 yrkande 2 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken (mom. 48) Lars-OveHagberg (v) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 75 börjar med rubrikenoch på s. 77 slutar med"måste begränsas" bort ha följande lydelse: Vänsterpartietkommunisternas budgetalternativ bärs upp av en strävan att värna om enfortsatt hög sysselsättning och en väl fungerande offentlig sektor. ser motionärerna detta som en grundläggande förutsättning för enutveckling mot en jämnare och mer rättvis fördelning i samhället. I överensstämmelsehärmed innefattar budgetförslaget ökade satsningar på en rad områden inom denoffentliga verksamheten där framför allt vård och omsorg prioriterats. Andraviktiga områden där man föreslår mer resurser är kampen mot miljöförstöringen,kultur, utbildning och internationellt bistånd. Inomvård, omsorg och utbildning finns stora brister, vilket som utskottet ser det iförsta hand beror på den mycket stora bristen på arbetskraft isamhällsekonomin. Att enbart anslå mer pengar löser därför inte dessa problem.Flera av de förslag som kommunisterna redovisar har i ställetinriktats på sådana förhållanden som kan väntas underlätta rekryteringen ochminska omsättningen av personal. Förbättrad arbetsmiljö, minskadhelgtjänstgöring inom sjukvården och ökad utbildning för vårdpersonal är någraförslag i denna riktning. Föratt komma till rätta med överhettningen på arbetsmarknaden i storstadsområdena föreslår motionärerna en regionalt avgränsad löne- .. Avgiften är enligtförslaget tänkt att tas ut som en 5-procentig höjningav den allmänna löneavgiften och skall påföras den privata 1989/90:FiU40 tjänstesektorn(SNI 69) i Stockholms-, Göteborgs- och Malmöområ- Reservationer detunder perioden den 1 juli 1990den . Syftet med avgiften är attdämpa den privata tjänstesektorns expansion för att härigenom underlättarekryteringen av personal till offentlig verksamhet och till industri. Som motionärerna påpekar är differentiering avarbetsgivaravgifter inget njrtt. Den används som ett medel inomregionalpolitiken, där man använder sig av differentierade avgifter såvälmellan regioner som mellan näringsgrenar. Det finns därför beprövade metodersom kan utvecklas vidare mot ytterligare differentiering. Enligt utskottets uppskattningar skulle en avgift av dettaslag kunna inbringa till statskassan under budgetåret1990/91. Sysselsättningen inom berörda näringsgrenar kan väntasminska i storstadsområdena, vilket motsvarar 5 00010 000 personer somdärmed skulle frigöras för uppgifter inom vård, omsorg och industri. Motionärernas förslag ligger helt i linje med utskottetssyn på hur vård och omsorg skall kunna förbättras och hur vår handelsbalansskall kunna förstärkas. Motionärerna vill också på annat sätt stödja vård ochomsorg. Med ett särskilt anordningsbidrag på . per nytillkommen platsskall utbyggnaden av barnomsorgen främjas. För att man skall kunna begränsahelgtjänstgöringen inom vården och förkorta arbetsdagen inom hemtjänstenföreslås ökade statsbidrag på sammanlagt . Enligt utskottets mening skulle det föreslagnaanordningsbidraget verkningsfullt kunna bidra till att man uppnår de mål somriksdagen ställt upp för behovstäckningen inom barnomsorgen. Utskottet finnerdet också angeläget att arbetsmiljön inom vård och hemtjänst kan förbättras. Kommunernas finanser bör stärkas på det sätt motionärernaföreslagit. Liksom motionärerna kan utskottet inte heller godta planerna påatt dra in de ökade skatteinkomster som kommunerna erhåller genomskatteomläggningen. Som tidigare framgått awisar utskottet regeringens förslagtill åtstramningsåtgärder. Utskottet anser inte att det finns något behov aven generell åtstramning. Överhettningen på arbetsmarknaden och det uppåtriktadetrycket på löner och priser är i huvudsak ett regionalt fenomen. Relativlönerna för produktionsjobben inom industri ochomsorg bör enligt utskottets mening förstärkas. Detta för att dämpa rekryterings- problemen inom dessa båda sektorer. De relativt höga lönelyften för kommunalanställda kan därvidlag ses som ett steg i rätt riktning. Regeringens förslag till åtstramning mot kommuner och hushåll är enligt utskottet en felaktig lösning. Utskottet säger därför bestämt nej till dessa förslag. Kraftåtgärder mot för hög prissättning och oskäliga vinstmarginaler måste vidtas. Momshöjningen,uppskjutandet av föräldraförsäkringen samt avräk- 1989/90:FiU40 ningsskattensinförande innebär en likviditetsindragning från hushåll Reservationer ochkommuner på totalt för /91. Trots dettavisar regeringens prognos för statsbudgetens saldo ett minus (0,5 miljarderkronor). Förklaringen är att regeringen som vanligt visat en ytterligt storförsiktighet vad gäller bedömningen av lönernas och sysselsättningensutveckling. Timlönen antas i genomsnitt öka och år1991. Det är enligt utskottets uppfattning rimligare att räkna med enlönetillväxt på och . Med mer realistiska antaganden omlönemas och sysselsättningens utveckling skulle statsbudgeten, allt annatlika, uppvisa ett överskott på . Ett avslag påregeringens åtstramningspaket innebär därför inte ett budgetunderskott utan istället ett nollsaldo. mening bör finanspolitiken inte vara mindre stram än vad regeringenföreslagit. 1 likhet med kommunisterna förordar utskottet attde nya utgiftsåtagandena finansieras genom höjda arbetsgivaravgifter och genomskärpt beskattning av bl.a. kapital. Förutom den differentierade höjningen avlöneavgiften i storstadsområdena föreslår motionärerna att barnomsorgsavgiftenhöjs . Motionärerna vill också skärpaförmögenhetsskatten liksom reavinstskatten på aktier och omsättningsskatten påvärdepapper. De föreslår slutligen också att fastighetsskatt införs även påindustrifastigheter samt att beskattningen höjs för tobak, alkohol, vattenkraftoch uran. Medhänvisning till vad utskottet här har anfört tillstyrker utskottet det förslagtill riktlinjer för budgetpolitiken som kommunisterna redovisari motion Fi65. Utskottet har vid sin tidigare redovisade genomgång av de treborgerliga partiernas budgetförslag funnit dem behäftade med sådana brister attde inte kunnat godtas. Av samma anledning awisar utskottet de förslag tillriktlinjer som förs fram av de gröna och av regeringen ifinansplanen. Utskottet tillstyrker således motion Fi65 yrkande 2. debatt utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse: 48.beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken att med medavslag på regeringens förslag i proposition 1989/90:150 bilaga 1 mom. 2 ochmotionerna 1989/90:Fi66 yrkande 2, 1989/90:Fi70 yrkande 17, 1989/90:Fi71yrkande 3 och 1989/90:Fi74 yrkande 2 godkänner vad som förordas i motion1989/90:Fi65 yrkande 2 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Deallmänna riktlinjerna för budgetpolitiken i989/90:FiU40 (mom. 48) Reservationer CarlFrick (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 75 börjar med rubrikenoch på s. 77 slutar med"måste begränsas" bort ha följande lydelse: Miljöpartietde gröna hänvisar till sitt framlagda budgetalternativ som svararmot de mål partiet ställt upp för den ekonomiska politiken. De olika förslagenär således inriktade på att begränsa den materiella förbrukningen,energiförbrukningen och miljöbelastningen. För att nå därhän föreslårmotionärerna en kombination av åtgärder där ett program för miljöinriktadeinvesteringar åtföljs av förslag om höjda skatter och avgifter på energi,råvaror och utsläpp. Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det är en huvuduppgift att byggaom samhället i en mer miljövänlig riktning. Resurskrävande och miljöstörandeteknik måste bytas mot resurssnål och miljövänlig. Detta kommer, sommotionärerna också påpekar, att kräva mycket omfattande investeringar under dekommande åren. Demiljöinriktade investeringar som motionärerna vill få till stånd uppgår tillnärmare och innefattar satsningar på järnvägar ochkollektivtrafik, på energiområdet och på internationell miljövård. framstår den valda inriktningen på investeringarna som både riktigoch synnerligen angelägen om man skall kunna förbättra miljön. mening är även motionärernas förslag till inkomstbeskattning ochfamiljepolitiskt stöd välmotiverade. För de föräldrar som väljer att vårda egnabarn vill motionärerna införa dagbarnvårdarlön. Man föreslår också att nuvarandegenerella bostadsstöd omvandlas till ett s.k. bastillägg'glesbygdsstöd, vilketär ett inkomstprövat, men inte hyresanknutet bidrag till barnfamiljer.Motionärerna avvisar det förslag till inkomstbeskattningen som RINK lagt fram.I stället förordar man skärpt beskattning för höginkomsttagare och ettbetydligt större grundavdrag. Skallde miljöpolitiska kraven kunna tillgodoses framöver bör beskattningen avenergi och miljöförstörande verksamhet skärpas. de grönas förslaghar denna inriktning. Partiet förordar en skatteväxling med kraftigt höjdaskatter på bl.a. energi och lägre skatter på arbete. Genom att sänkningen avarbetsgivaravgifterna föreslås bli regionalt differentierade befrämjasutvecklingen i skogslänen medan storstädernas expansion motverkas. Sålundaföreslår motionärerna att arbetsgivaravgifterna sänks dvs. med cirka en fjärdedel i , norra , och påGotland. 1 övriga delar av landet skall, med undantag av storstadslänen, arbetsgivaravgifternasänkas . I storstadslänen skall samma sänkning genomförasför dem som arbetar inom sjukvård, äldreomsorg och handikappomsorg. Motionärernas besparingarinnefattar bl.a. krav på att 167 skall läggas ned och att anslaget till bärighetshöjande åtgärder av riksvägar skall slopas.Man vill också begränsa ersättningen från sjuk- 1989/90:FiU40 ochföräldraförsäkringen för dem med inkomster överstigande 130 000 Reservationer kr. Imotionen föreslås att olika former av energiskatter skärps med uppemot 30miljarder kronor. Främst gäller detta beskattningen av bensin, olja och uran.Energi skall beskattas dels med råvaruskatter, dels med olika slags miljöavgifter.De viktigaste skatterna är en råvaruskatt på alla bränslen motsvarande 5,9 öreper kilowattimme energiinnehåll i bränslena och en koldioxidskatt motsvarande25 öre per kg koldioxid. Mervärdeskatten skall slopas på basmat men i övrigthöjas . Tobaks- och alkoholbeskattningen skall skärpaskraftigt liksom skatten på reklam och förpackningar. Ilikhet med utskottet anser motionärerna att det är mycket angeläget att inuvarande konjunkturläge föra en stram finanspolitik. Detta är nödvändigt inteminst för att dämpa överhettningen på arbetsmarknaden och de mycket högalönehöjningar som hotar att äventyra samhällsekonomin. Enligt utskottetsbedömning är motionärernas budgetalternativ uppemot 7 miljarder kronorstramare än regeringens. Utskottet ser det som värdefullt att åtstramningen hargivits en klart miljöinriktad profil. Medhänvisning till vad utskottet här har anfört tillstyrker utskottet det förslagtill riktlinjer för budgetpolitiken som de gröna redovisar imotion Fi70. Utskottet har vid sin genomgång av övriga partiersekonomisk-politiska motioner funnit dessa budgetförslag behäftade med sådanabrister att de inte kan godtas. Av samma anledning awisar utskottet de förslagtill riktlinjer som förs fram av regeringen i kompletteringspropositionen.Utskottet tillstyrker således motion Fi70 yrkande 17. debatt utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse: 48. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetpolitiken att med avslag på regeringens förslag i proposition1989/90:150 bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 2,1989/90:Fi66 yrkande 2, 1989/90:Fi71 yrkande 3 och l989/90:Fi74 yrkande 2godkänner vad som förordas i motion 1989/90:Fi70 yrkande 17 och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 76.Statliga kreditgarantier (mom. 53) GunnarBjörk och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 78 som börjar med"har" och slutar med "motsvarande del" bortha följande lydelse: mening kan allvarliga invändningar riktas mot förslaget attavgiftsbelägga redan beviljade statsgarantier. En sådan åtgärd har formen avretroaktivitet och ger en räntehöjande effekt för den enskilde. mening bör inte staten på detta sätt ändra de ekonomiskaförutsättningarna för verksamhet som bedrivs av 1989/90:FiU40 enskildalåntagare med statsgaranterade lån. Utskottet avstyrker därför Reservationer propositionens förslag i denna del och biträder därmed det avcentern i motion Fi74 yrkande 11 framförda avslagsyrkandet. deb att utskottets hemställan under 53 bort haföljande lydelse: 53. beträffande statliga kreditgarantier att medbifall till motion 1989/90:Fi74 yrkande 11 avslår det i proposition1989/90:150 bilaga 1 mom. 10 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1988:777) om avgifter för vissa statliga garantier. Lönekostnadspålägg för pensionärer (mom. 59) AnneWibble (fp), (), (), () och LarsDe () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 82 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärens uppfattning att åtgärder bör vidtas för att underlätta förstatliga myndigheter att anlita äldre personal. Det råder bristpå arbetskraft. Det är därför angeläget att underlätta för de pensionärer somså önskar att fortsätta att arbeta. Ickestatliga arbetsgivare behöver inte betala avgifter till pensionskassa för densom redan har pension. Det blir således billigare att anlita en person som gåtti pension. Detta gäller emellertid inte för statliga arbetsgivare. Statligamyndigheter betalar samma lönekostnadspålägg för pensionärer som för andraanställda. Detta gör det relativt sett dyrare för myndigheter att anlitapensionärer. Som utskottet ser det finns det skäl att ändra på dettaförhållande. Utskottet anser därför i likhet med som anförs i motion Fi721 attdet bör undersökas om det inte är möjligt för statliga myndigheter att behandlapensionärer på motsvarande sätt som på övriga arbetsmarknaden så att de intebehöver belastas med fullt lönekostnadspålägg. anfört med anledning av motion Fi721 bör som sin mening geregeringen till känna.