bet · GD01FiU31 · 1989-12-31 00:00:00 — Tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelningi vissa aktiebolag 1989/90 (prop.1989/90:94) 1 Utskottet tillstyrker i betänkandet att ett utdelningstakinförs för börsnoterade bolag och OTC-bolag för verksamhetsåren 1989 och 1990. I en gemensam reservation från moderata samlingspartiet,och avstyrks förslaget. kommunisterna och anförreservationsvis andra motiveringar för att tillstyrka förslaget. I proposition 1989/90:94 har regeringen() efter föredragning av statsrådet föreslagit att anta i propositionen framlagt förslag till lag omtillfålligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag. Propositionens lagförslag återfinns i bilaga tillbetänkandet. l989/90:Fi24 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1989/90:94. 1989/90:Fi25 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1989/90:94. 1989/90:Fi27 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen avslår prop. 1989/90:94. Motion 1989/90:Fi26 av m.fl. (mp) behandlarutskottet i sitt betänkande om riktlinjer för den ekonomiska politiken och förbudgetregleringen m.m. \-1989/90. Utskottet 1989/90;FiU31 I propositionen föreslås att ett tillfålligt utdelningstakinförs för börsnoterade bolag och OTC-bolag. Det innebär att utdelningar sombeslutas inte får överstiga vad som gällde för och attutdelningar som beslutas inte får överstiga vad som gällde för år1990. Ett motsvarande tak beslutades . Bakgrunden är, anförs det i propositionen, attutvecklingen har inneburit en tillspetsning av denekonomiska situationen. En försvagning har inträtt i industrikonjunkturen.Lönekostnaderna har fortsatt att öka i snabb takt. Konflikter har förekommit på arbetsmarknaden. Regeringen framhöll i finansplanen att överhettningen iden svenska ekonomin nu gått så långt samt att pris- och löneökningstaktenlänge legat så högt att en åtstramning av den ekonomiska politiken ärmotiverad. Innan sådana åtgärder vidtogs inbjöd emellertid regeringen tillöverläggningar med arbetsmarknadens parter om möjligheterna att bryta denalltför höga löneökningstakten och få ned inflationen. Efter dessa överläggningar konstaterar regeringen nu attförutsättningar inte föreligger för att snabbt teckna centrala avtal för åren1990 och 1991 som innebär ett trendbrott i kostnadsutvecklingen. Det är motdenna bakgrund angeläget, anför regeringen, att vidta åtgärder som kan verkaåtstramande på ekonomin. I den föreliggande propositionen föreslår såledesregeringen att ett stopp för höjning av aktieutdelningar införs. I en annanproposition föreslås att ett lönestopp införs för helaarbetsmarknaden . Regeringen har vidare beslutat om pris-och hyresstopp fr.o.m. . 1 motioner från moderata samlingspartiet (Fi27),(Fi24) och (Fi25) framhålls beträffande utdelningstakför aktieutdelningar att förslag av denna typ är verkningslösa sett urfördel-ningspolitisk synvinkel. Förslaget innebär att vinsterna i ställetåterinvesteras i företagen, vilket ökar företagets förmögenhetsvärde. Dennaökning kommer aktieägarna till del genom högre börskurser och därmed störrereavinster. Ett utdelningsstopp leder således till att vinsterna låses in iföretagen i stället för att delas ut till aktieägarna. Detta minskarrörligheten hos det riskvilliga kapital som är en viktig förutsättning förnäringslivets expansionskraft. Det finns risk för att förslaget kan få skadligaeffekter på vår kapitalbalans, framhålls det i motionerna. Risken med ett utdelningsstoppär att såväl utländska som svenska placerares förtroende för den svenskaaktiemarknaden ytterligare försämras. Förslaget kan därmed leda till attriskkapital flyttar till utländska börser. Samtliga här nämnda partier yrkaravslag på förslaget. kommunisterna är positivt till att stoppahöjningarna av aktieutdelningarna, men förslaget anses vara fördelningspolitiskt ineffektivt. Man föreslår därför att en särskild skatt tas ut på företagens vinster i syfte att stärka kommunerna och hushållen. anser att åtstramningseffekten avutdelningsstoppet är 1989/90:FiU31 litet, men att den har ettsymbolvärde och därför bör genomföras, helst som en del av ett större åtstramningsprogram som motionärerna redovisat i motion 1989/90:A20. Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Utskottet delar regeringens uppfattning om den ekonomiska situationen och bedömningarav den framtida utvecklingen. Det är som utskottet ser det uppenbart attåtgärder måste vidtas för att komma till rätta med den uppkomna situationen.Utskottet vill erinra om att en lång rad åtgärder vidtagits för att förbättraekonomins funktionssätt och höja produktiviteten men att effekterna härav intekan väntas förrän på . En reformering av skattesystemet har inlettssom väntas stimulera utbudet av produktiva resurser. Genom att slopaavtrappningen av pensionärernas extra avdrag mot löneinkomster försvinner ettbetydelsefullt hinder för pensionärernas fortsatta förvärvsarbete. Vidare haråtgärder vidtagits för att påskynda invandrarnas anpassning och deltagande idet svenska arbetslivet. Regeringen har också aviserat vissa förändringar isjukförsäkringen. Arbetsgivarna får ta över ansvaret för attbetala ut sjukersättning för de två första veckornas frånvaro. Det kanförväntas ge stimulans till att förbättra arbetsmiljön och minskasjukfrånvaron. Tanken är vidare att arbetsgivarna endast delvis skall kompenserasför de ökade kostnaderna genom att sjukförsäkringsavgiften sänks med endast enprocentenhet. Därigenom åstadkoms också en finanspolitisk åtstramning somuppskattas till ca . Även när det gäller den aktuella överhettningssituationeni ekonomin har vissa betydelsefulla initiativ redan tagits. Riksdagenbeslutade på finansutskottets förslag att införa ett tillfålligtobligatoriskt sparande för att hålla tillbaka hushållens köpkraft och styraöver konsumtionen mot ökat sparande. Vidare föreslog utskottet att eninvesteringsavgift skulle införas på viss typ av byggande i de överhettadeområdena i och kring och . En arbetsmiljöavgift beslutades vidsamma tillfålle för att dels dämpa efterfrågan på arbetskraft, dels på siktfrämja rehabiliteringen av personer som av olika skäl slagits ut frånarbetsmarknaden. De bedömningar som kan göras av den ekonomiskautvecklingen, främst vad gäller priserna och bytesbalansen, visar attytterligare åtgärder måste vidtas för att bryta utvecklingen. Erfarenheternafrån mitten av av vad ett överhettat läge via pris- och löneutvecklingenkan leda till för konkurrenskraften är förödande. Att korrigera en sådanutveckling, när den redan är ett faktum, är en mycket utdragen och kostsamprocess. Det finns tydliga tecken på att pris- och lönekostnadernakommer att fortsätta att stiga. En konflikt pågår inom banksektorn och strejk varsel har utfårdats på det kommunala området riktade mot delar av sjukvården och barnomsorgen. De framställda lönekraven i dessa för handlingar, liksom på de områden där avtal nu slutits , har legat långt över vad som är förenligt med en balanserad 3 fl -1989/90. utveckling.Detta inger oro års förhandlingar. Det finns risk 1989/90:FiU31 för en ekonomisk kollaps i form av en okontrollerad pris- och 1 de motioner som väckts av moderata samlingspartiet,och tar man bestämt avstånd från att införa ett pris-och lönestopp och därmed också till ett utdelningsstopp. Utskottet anser,liksom regeringen, att åtgärderna skall ses som ett samlat åtgärdspaket. Det ärutskottets uppfattning att ett utdelningsstopp i kombination med ett pris- ochlönestopp kan bidra till att dämpa kostnadsutvecklingen. Regeringen harbeslutat att införa pris- och hyresstopp från . Förslagetskall inom en månad underställas för godkännande. Regeringen harockså förelagt lagrådet för granskning ett förslag om stopp för höjningar avden kommunala utdebiteringen. Det är mot denna bakgrund som utskottet ser förslaget omutdelningsstopp. De av regeringen framlagda förslagen innebär ovedersägli-genstora ingrepp i den svenska ekonomin och kräver stora uppoffringar avmedborgarna. Det framstår därför som nödvändigt att även kapitalägarna måsteavstå från ökade inkomster i form av höjda aktieutdelningar. Utdelningarna frånbörsbolagen har ökat med och uppgick under år1989 till ca . Aktieägarnas inkomster har således ökat vidamer än vad som kommit löntagarna till del. Mycket tyder också på att utdelningsökningarnakommer att fortsätta . Skatteomläggningen kan för företagensdel komma att innebära ett ökat tryck på att höja utdelningarna redan innanreformen får fullt genomslag. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund att ettutdelningstak införs för börsnoterade bolag och OTC-bolag. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna Fi24 (fp), Fi25 (c) och Fi27 (m). Det utdelningstak som beslutade om (FiU 1983/84:45, rskr. 421) bör, som föreslås i propositionen, kunna tjäna sommodell för ett motsvarande tak avseeende verksamhetsåren 1989 och 1990. Takettillämpas på utdelningar som beslutas med början och . Vad gäller utformningen av lagförslaget vill utskottetanföra följande. Det har i flera av motionerna och i den allmänna debattenframförts att ett beslut om utdelningsstopp skulle kunna kringgås genom attbolaget gör en fondemission och ger utdelning på de nyemitterade aktierna. Förslaget till utdelningstak innebär i den föreslagnautformningen inte någon begränsning i bolagets rätt eller möjlighet att besluta om ny- eller fondemission. En sådan begränsning skulle få alltför långt gående konsekvenser. Av 2 § framgår emellertid att bolaget inte får lämna utdelning med större belopp än bolaget lämnade för det när mast föregående räkenskapsåret. Om en fondemission genomförs måste således det totala utdelningsbeloppet fördelas på samtliga aktier inkl. de som ingår i fondemissionen, vilket innebär en motsvarande reduce ring av utdelningen per aktie. Däremot får ytterligare utdelning läm- 4 nas om det har förekommit en nyemission. Såsomföreslås i propositionen bör lagen träda i kraft dagen efter det 1989/90:FiU31 att denoffentliggjorts i svensk författningssamling, vilket innebär att den tillämpaspå de bolag som har bolagsstämma efter den dag offentliggörandet sker. Utskottet föreslår att ett förtydligande görs i 3 § andrastycket. Förslaget i övrigt föranleder inte något uttalande eller erinran frånutskottets sida. att med avslag på motionerna 1989/90:Fi24,1989/90:Fi25 och l989/90:Fi27 antar det i proposition 1989/90:94 framlagdaförslaget till lag om tillfålligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissaaktiebolag med den ändringen att 3 § andra stycket erhåller följande somUtskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag Vad som har sagts om utdel- Vadsom nu har sagts om utdel ning på nyemitterade aktier får ning pånyemitterade aktier får också tillämpas på aktier som un- också tillämpas på aktier som un der det verksamhetsår som utdel- der detverksamhetsår som utdel ningen avser har getts ut vid utby- ningenavser har getts ut vid utby te av konvertibla skuldebrev eller te av konvertibla skuldebrev eller på grund av skuldebrev med op- vidnyteckning på grund av skul- tionsrätt till nyteckning. debrev förenade med optionsrätt Utskottet hemställer att ärendet avgörs efter endast enbordläggning. Närvarande: (), (),(), (), i (s), GunnarBjörk (c), Per (), (), (), LisbetCalner (s), (), (), (), IvarFranzén (c), (), () och (vpk). Reservationer i989/90:FiU3i (), (), (),(), (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 5 slutar med "utskottetssida" bort ha följande lydelse: Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Propositionen ingår i det panikpaket som regeringen lagt fram och sominnehåller en rad förslag om långtgående inskränkningar i den svenskamarknadsekonomin. Flera års brister i den ekonomiska politiken har nukulminerat i en akut kris. Enligt utskottets mening står botemedlet dock inteatt finna i omfattande regleringar av fria marknader. I stället krävsen kombination av tillväxtbefrämjande åtgärder och en stramare finanspolitik. Förslaget om utdelningsstopp sägs vara motiverat avfördelningspolitiska skäl. Sett utifrån erfarenheterna från tidigareutdelningstak ter sig emellertid de förde In inpolitiska effekterna som hötdiskutabla. Om bolagens utdelningsmöjligheter begränsas kommer enstörre andel av vinsten att återinvesteras än vad som annars hade varit fallet.Detta leder till att företagens värde ökar. Ökningen kommer aktieägarna tilldel genom högre börskurser och därmed större reavinster. Under det förra utdelningsstoppet kompenseradesaktieägarna delvis genom ökade fondemissioner, dvs. man bytteaktieutdelningarna mot nya aktier. Ett förnyat stopp skulle som utskottet serdet sannolikt fungera på liknande sätt. Det är också sannolikt att utdelningarnakompensationshöjs när stoppet upphävs. Paradoxalt nog skulle det förprivatpersoner t.o.m. kunna ses som en fördel om utdelningsinkomster skjuts påframtiden, eftersom de efter den kommande skatteomläggningen belastas medendast skatt mot som mest . Det bör uppmärksammas att förhållandena ändrats i någraviktiga hänseenden efter det att den socialdemokratiska majoriteten 1984 drevigenom ett liknande beslut. Då var den svenska aktiebörsen avskärmad frånomvärlden genom valutaregleringen. kan emellertid svenskar förvärvautländska aktier, och den möjligheten utnyttjas också i mycket storutsträckning. nettoplacerade svenskar iinhemska aktier, men de nettoköpte utländska aktier för 28 miljarder kronor.Eftersom lagförslaget inte lägger hinder i vägen för utdelningshöjningar frånutländska företag, kan den som så vill lätt kringgå det planerade stoppet. Mankan därmed förutse att det tilltänkta ingreppet kommer att påskynda denpågående utflyttningen av riskkapital till utländska aktiebörser. förstärks utländska placerares misstro mot densvenska aktiemarknaden. Utlänningar har rimligtvis svårt att förstå varför de skall åläggas restriktioner av föregivna "fördelningspolitiska" motiv. Förra åretsålde utlänningar svenska aktier tillbaka till för nära 1989/90:FiU31 tvåmiljarder kronor netto. De utländska placerarnas redan påbörjade flykt frånsvenska aktier skulle därmed kunna väntas fortsätta. Därtill kommer att endast av det samladebörsvärdet numera ägs direkt av hushållen. Via aktiefonder innehar hushållenytterligare . Återstående av börsvärdet ägs av institutioner,vilka ofta behöver utdelningsinkomster för att föra dem vidare i form avpensioner m.m. Till saken hör också att av börskapitalet äroffentligägt via ärde AP-fonden, löntagarfonderna etc. Mot bakgrunden häravskulle således ett utdelningsstopp få en fördel-ningspolitisk effekt motsattden avsedda. uppgick aktieutdelningarna från börsnoteradeaktiebolag och OTC-bolag till , vilket motsvarade en direktavkastning på . Marknaden har räknat meden utdelningshöjning på eller under innevarandeår. Härav skulle alltså ca 500 milj. kr. gå direkt till hushållen. Efter skattrör det sig som mest om 250 milj. kr. Denna summa kan jämföras med hushållenstotala disponibla inkomster på . Bortfallet tillföljd av utdelningsstoppet skulle därmed begränsas till knappt en halvpromille; en ur fördelningssynpunkt helt försumbar nivå. Utskottet vill avslutningsvis också framhålla att ettutdelningsstopp direkt strider mot syftet med den planerade skattereformen.Avsikten med omläggningen av företagsbeskattningen är nämligen bl.a. att justmotverka inlåsningen av kapital i bestående företag och göra det mer lockandeför företagen att dela ut sina vinster. Ökade utdelningar främjar rörlighetenhos det riskvilliga kapitalet, vilket är en viktig förutsättning förnäringslivets expansionskraft. Mot bakgrunden härav ter sig förslaget om ettutdelningstak som både inkonsekvent och skadligt för kapitalbildningen ochekonomin. Utskottet avstyrker därför propositionen. deb att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall till motionerna 1989/90:Fi24, 1989/90:Fi25 och 1989/90:Fi27 avslår proposition 1989/90:94. (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 3 börjar med "Utskottet vill" och på s. 4 slutarmed "fullt genomslag" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den tredje vägens politik är i enåtervändsgränd. Den har hållit nere den öppna arbetslösheten men har ensidigtgynnat vinstökningar i företag och medfört löneökningar och skattelättnader förhöginkomsttagarna. Tredje vägens politik har drabbat de lågavlönade genomsänkta reallöner samt drabbat kommun- och landstingssektor genom realtminskade statsbidrag. Regeringenhar alltmer valt en politisk väg, där tilltagande inkomst- 1989/90:FiU31 ochklassklyftor blivit resultatet. Regeringen har undvikit att bekämpa inflationen med åtgärder mot kapitalet, i stället har de arbetandes löneökningar utmålats sominflationens huvudorsak. Utskottet anser att följande sex åtgärder bör vidtas. -Riv upp skatteomläggningen.Genomför en helt ny skattepolitisk reform som i grunden är rättvis förlåginkomsttagarna. -Genomfören rättvis lönepolitik som gynnar de lågavlönade. -Genomför en kraftfull vinst- ochförmögenhetsindragning från företagen. Satsa resurserna på kommunerna och delågavlönade. -Aterinförvalutaregleringen och skärp valutakontrollen. - Genomför endemokratisering av arbetslivet. - Som ett led ien rättvis ekonomisk politik anser utskottet att åtgärder måste vidtas påmiljöområdet. Bland annat kan åtgärder som t.ex. skärpt skatt på reklam, skattpå engångsförpackningar m.m. ha en avkylande effekt och vara ett led i en meraekologiskt inriktad politik. Regeringen anser att med hög fart rusar in i enkostnadskris. Den lösning man tillhandahåller är en frysning avrådande pris- och lönerelationer. Utskottet delar inte regeringens uppfattning att vi stårinför en akut kostnadskris. Det framlagda åtgärdsprogrammet framstår inteheller som särdeles effektivt eller rättvist. Ett generellt lönestopp slårhårdast mot de lågavlönade. Utskottet avvisar en sådan politik. Utskottet ser däremot positivt på förslaget att stoppahöjningarna av aktieutdelningarna men det är sannolikt alltförfördelningspolitiskt inneffektivt. Kapitalet kan omdisponera sina resurser såatt deras förmögenheter och tillgångar kan växa ändå. Därför anser utskottetatt en särskild vinst- och förmögenhetsskatt på företagen bör tas ut i syfteatt dels stärka kommunerna och dels vara en del i finansieringen av en rättvisskattereform. Utskottet avser att i annat sammanhang återkomma till dennafråga. deb att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Även när" och slutar med "från arbetsmarknaden" bortutgå, deb att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "I de" och slutar med "kommunala utdebiteringen" bortha följande lydelse: I de motioner som väckts av moderata samlingspartiet,och tar man bestämt avstånd från att införa ett pris-och lönestopp och därmed också till ett utdelningsstopp. Utskottet anser,liksom regeringen, att åtgärderna skall ses som ett samlat åtgärdspaket. Det ärutskottets uppfattning att ett utdelningsstopp i kombination med ett pris- ochlönestopp och andra åtstramningsåtgärder för att begränsa resursförbrukningenkan bidra till att dämpa kostnadsutveck- Regeringen harbeslutat att införa pris- och hyresstopp från den /90:FiU31 Förslagetskall inom en månad underställas för godkännande. Vad gäller dessakortsiktiga stabiliseringspolitiska åtgärder vill utskottet göra följandetillägg. Lönestoppet bör utformas så att de lägst avlönade inte drabbas. Föratt åtgärdspaketet skall säkerställa en effektiv åtstramning bör det ävenkompletteras med följande åtgärder: -Ett förslag till utformning av denplanerade koldioxidskatten och den av föreslagna uranskatten(motion 1989/90;Fi208) bör utarbetas av regeringen och föreläggasriksdagen. -Beroende på hur ekonomin utvecklas måste det finnas en högberedskap för en ytterligare finanspolitisk åtstramning under år 1991.Den kan ske genom att de planerade marginalskattesänkningarna genomförs förstunder /93. debatt före utskottets hemställan bort ingå ett avsnitt med följandelydelse: Deåtgärder som utskottet här föreslagit är ägnade att stabilisera ekonomin påkort sikt och därigenom undvika en hotande kostnadskris. Det är emellertidutskottets uppfattning att de stabiliseringspolitiska åtgärder som föreslås idetta betänkande endast kan bli meningsfulla om de sätts in i ett långsiktigtperspektiv med en miljöinriktad politik. En åtstramning måste sålunda också halångsiktiga effekter och motverka resursslöseriet och den typ av ekonomisktillväxt som leder till skador på miljön och utarmning av våra knapparåvaruresurser. Detta kan bland annat ske genom en omläggning av vårtskattesystem med högre skatter på energi och råvaruuttag. Andra exempel pååtgärder är miljövänliga investeringar i järnvägar, alternativ energiteknik,ny produktionsteknik och avfallshantering. Defrågor som utskottet här berört rörande en komplettering av regeringensåtgärdspaket med stabiliserings- och fördelningspolitiska samt miljöinriktade åtgärderåterkommer utskottet till i samband med utskottets behandling av åretsfinansplan och inriktningen av den ekonomiska politiken. Lag omtillfälligt förbud mot höjning av Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om förbud mothöjning av vinstutdelning för verksamhetsåren 1989 och 1990. Bestämmelserna om vinstutdelning för verksamhetsåret 1989gäller svenska aktiebolag som har gett ut aktier, som under verksamhetsåret 1989 elleren del av det året 1. har varitregistrerade vid , eller 2. har varit föremålför handel enligt ett avtal som bolaget har träffat med en svenskfondkommissionär med skyldighet för denne att på begäran av envar ange kurserpå aktierna och att till dessa kurser köpa och sälja sådana aktier. Bestämmelserna om vinstutdelning för verksamhetsåret 1990gäller svenska aktiebolag som har gett iit aktier, som under verksamhetsåret 1990 elleren del av det året har varit registrerade eller föremål för handel på det sätt som anges i andra stycket. Med avses i denna lag deträkenskapsår som har inletts närmast efter . Med verksamhetsåret1990 avses det räkenskapsår som har inletts närmast efter . Omett verksamhetsår har varit kortare än , skall verksamhetsåretanses omfatta även det följande räkenskapsåret. 2 § De aktiebolag som anges i I § får inte för något avverksamhets lämna utdelning med större sammanlagt belopp än bolaget lämnade för det närmast föregående räkenskapsåret. Om det har skett en fondemission eller en ändring av aktiers nominella belopp under ett verksamhetsår, får utdelningen på en aktie dock avrundas uppåt till närmast högre tiotal ören. Öm något av verksamhetsåren 1989 och 1990 inte är av sammalängd som det närmast föregående räkenskapsåret, skall det belopp som får delasut beräknas med hänsyn till detta. 3 § Utöver vad som anges i 2 § får utdelning lämnas pånyemitterade aktier, om nyemissionen har skett i samband med en ökning av bolagets aktiekapital som har anmälts för registrering under det verk samhetsår som utdelningen avser. Utdelningen på en nyemitterad aktie får dock inte överstiga utdelningen på en likadan aktie under det närmast föregående räkenskapsåret. Om nyemissionen avser ett nytt slag av aktier, får utdelningen på en nyemitterad aktie inte överstiga den genomsnittliga utdelningen på tidigare utgivna aktier. Vad som har sagts om utdelning på nyemitterade aktierfår också tillämpas på aktier som under det verksamhetsår som utdelningen avserhar getts ut vid utbyte av konvertibla skuldebrev eller på grund av skuldebrevmed optionsrätt till nyteckning. 4 § Med utdelning avses vinstutdelning till aktieägareenligt 12 kap. aktiebolagslagen (1975:1385), 9 kap. bankaktiebolagslagen (1987:618) 10 eller 12 kap. försäkringsrörelselagen (1982:713). 5 § Ettaktiebolag som lämnar utdelning i strid mot denna lag skall 1989/90:FiU31 till statsverket betala en avgift motsvarande vad som har delats ut för Bilaga mycket. Avgiften fastställs av bankinspektionen. Avgiften får drivas in i den ordning som gällerför indrivning av skatter enligt uppbördslagen (1953:272). Någon restavgjftskall dock inte tas ut.