bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Stödet kommer därför inte längre att kunnafinansieras på detta sätt. har på regeringens uppdrag lämnatett principförslag till hur detta stöd skall kunna samordnas med det statligaprisstödet till jordbruket i norra . Från principiell utgångspunkt har nämnden granskat deolika former av regionala stöd som utgår inom prisregleringens ram på kött-,mjölk- och äggområdet. föreslår att ett med det statligaprisstödet samordnat stöd utgår med en del till producenter och med endel till förädlingsindustrin. Nämnden har i denna principiella redovisningemellertid inte tagit ställning till storleken på stödet tillförädlingsindustrin. Jordbruksministern framhåller att förutsättningarna föräggproduktion i norra måste bevaras. Han delar jordbruksnämndensbedömning i den del av förslaget som avser samordningen av de olikastödformerna för kött och mjölk med det statliga prisstödet. De föreslagnaförändringarna i områdesindelningen innebär att och delar av Svealandinte längre kommer att omfattas av nuvarande stöd. Enligt hans bedömning bördetta emellertid inte komma att medföra några betydande negativa regionalaeffekter. Han anser dock att utvecklingen i detta avseende iförädlingsindustrin bör följas noga. Han anser det vidare angeläget att, somett underlag för en fortsatt ersättning för merkostnader tillförädlingsindustrin i norra , närmare analysera storleken av dessamerkostnader, främst vad avser transportkostnader för mjölk och kött. uppdragatt göra en sådan analys. bör också ges i 1989/90:JoU25 uppdragatt redovisa förslag till hur stödet till äggproduktionen skall Glesbygdsstöd och regional projektverksamhet 1 propositionen föreslås att en utökning sker med 100milj.kr. av de regionalpolitiska medel som är avsedda för glesbygdsstöd ochregional projektverksamhet. Det är naturligt att denna utökning av medlen gårtill s.k. kombinationsföretag där jordbruket ingår som en del. På detta sättkan intentionen med det tidigare s.k. åtgärdsprogrammet för jordbruket i norraSverige fullföljas och vidareutvecklas. Det är mycket viktigt att dels göra en utvärdering avåtgärdsprogrammet för jordbruket i norra , dels ta till vara deerfarenheter som har gjorts vid myndigheter, organisationer och hos företagarei samband med programmets genomförande. Det utvecklingsarbete som även ifortsättningen måste bedrivas för att bevara jordbrukets livskraft i norraSverige bör gå vidare med väsentliga delar av åtgärdsprogrammet för jordbruketi norra . Jordbruksministern anser att jordbruket i glesbygden börkunna få stöd till såväl investeringar i jordbruket som s.k. kombinationsverksamheter,t.ex. Genom den föreslagna höjningen av medlen som äravsedda för bl.a. glesbygdsstöd skapas möjlighet för detta. 1 propositionen föreslås att det särskilda regionalastödet till socker-betsodlarna och sockerbruken på och böranvisas över budgeten för /91. För ändamålet bör ett särskiltanslag föras upp på statsbudgeten. Anslaget bör påföras 28 milj.kr. 1 motionerna välkomnas genomgående förslaget ipropositionen att bibehålla konstruktionen av prisstödet för att upprätthålla lönsamhe ten i norra jordbruk. Förutsättningen är dock att utgångs punkten tillrättaläggs. 1 motion JoS6 (s) erinras om att riksdagsbeslutet om avskaffande av tvåprissystemet innebar en utfåstelse till "mindre mjölkproducenter i norra " att eventuelltnegativa effekter av tvåprissystemets avskaffande skulle begränsas (yrkande 1). anser enligt motion Jo77 att jordbruket i stödområdet bör tillföras 180 milj.kr. Storleken på uppräkningen av själva stödbe loppet blir helt beroende av i vilken grad jordbruket totalt i landet får kompensation för kostnadsökningarna avseende /91. Den av regeringen föreslagna uppräkningen av enbart stödbeloppet skulle innebära en kraftig lönsamhetsförsämring. Stödet till jordbruket bör utformas så att största möjliga produktionsstimulans uppnås. Därför bör stödet inom mjölk-, kött- och fläskproduktionen utbetalas som produktstöd, anser motionärerna. De erinrar även om q attriksdagen uttalat att produktionen i norra skall bibehållaspå 1984/nivå (yrkande 37). Yrkanden av samma 1989/90:JoU25 innebörd vadavser lönsamheten och prisstödet framförs i flera centermotioner, nämligenJo61 yrkandena 1 (vari betonas behovet av prisregleringen av mejerisektorn, avalternativ användning av och av gemensamt finansierad export) och 2,Jo62 yrkande 1 (anslaget bör höjas till 800 milj.kr.) och Jo94 yrkandena 1 och3. I sistnämnda motion yrkas att stödet följs upp halvårsvis (yrkande 2). Även i motionerna Jo74 (m) yrkande 1 och Jo95 (c, m, fp,vpk, mp) pekas på de negativa konsekvenser tvåprissystemets avskaffande fåttför lönsamheten i det norrländska jordbruket. Enligt sistnämnda motion börlönsamhetsnivån återställas i enlighet med fjolårets riksdagsbeslut, ochpropositionens förslag om frikoppling av lönsamheten i det norrländskajordbruket bör ges ett reellt innehåll (yrkandena 23). Enligt motionen är detviktigt att näringen ges möjlighet till gemensamt exportansvar så att norraSverige inte blir en dumpingmarknad för tillfålliga överskott i södra ochmellersta (yrkande 4). Prisstödet bör räknas upp med 100300 milj.kr. (yrkande 5). Enligt motion JoSO (mp) bör hela det nuvarandeNorrlandsstödet motiveras av beredskapsskäl (yrkande 24). Stödets nivå bördärför justeras efter konsumtionsnivån inom stödområdet (yrkande 25). 1 flera motioner är yrkanden om prisstödet kopplat tillkrav på ett produktionsmål. 1 flertalet fall anges 1984/produktion sommål. Så är fallet i bl.a. motionerna Jo77 yrkande 37 och Jo74 yrkande 1 (1984års nivå). Särskilda yrkanden om produktionsmålet framställs i motionerna Jo61yrkande 3 och Jo95 yrkande 1. 1 några fristående motioner framförs yrkanden omprisstödet till jordbruket i norra med i stort sett motsvarandeinnehåll. Så är fallet med motionerna Jo205 (fp), Jo209 (c) yrkande 4, Jo243(c) yrkandena 1 och 2 och Jo274 (m) yrkande 17. 1 motion Jo219 (c) yrkande 3 begärs ökat prisstöd förfår-, lamm-och getkött. Enligt motion Jo235 (vpk) bör stödet till getnäringenökas (yrkande 1). Vidare föreslås att 2 milj.kr. anvisas till utvecklingsinsatser(yrkande 3). Enligt motion Jo256 (mp) bör jordbruksnämnden få i uppdrag att seöver getstödet. I motion Jo62 (c) yrkande 2 noteras att jordbruksnämndenfått i uppdrag att göra en översyn av stödområdesindelningen. Motionärernaframför önskemål om att vissa värmländska kommuner inräknas i stödområdet. Vpkyrkar i motion Jo68 att beslutar enligt jordbruksnämndens förra åretframlagda förslag och att jordbruksnämndens fortsatta arbete medstödområdesindelningen inriktas efter de linjer som framlades av partiet i motion19SS/89:Jo67 (yrkandena 3233). Yrkanden om ändrad stödområdesindelningframförs även i de fristående motionerna Jo201 (c; Bergslagsdel),Jo209 (c) yrkande 3 (sammanhållet stödområde), Jo223 (c; norra ochDalsland), och Jo237 (m; ). Regionalt stöd tillberedningsindustrin 1989/90:JoU25 1motion Jo93 (c) yrkas att stödet till förädlingsindustrin fortsättningsvisskall utgå med 125 milj.kr. Motionärerna befarar att de ökade kostnader somförädlingsindustrin nu utsätts för, framför allt transportkostnaderna, kommeratt slå på produktpriserna regionalt. Därför bör det regionala stöd som utgåtttill förädlingsindustrin inom prisregleringen inte tas bort (yrkande 3). Enligtmotion Jo94 borde fraktbidrag från sockerregleringsfonden utgå även tillGävleborgs län (yrkande 5). Imotionerna Jo61 (c) yrkande 4 och Jo62 (c) yrkande 5 yrkas på tillkännagivandenom jordbruksforskningen inom . Forskning och utvecklingkring odling av energigrödor och förbränningsteknik bör stödjas enligt motionJo74 (m) yrkande 3. För del bör då särskilt verksamheten vidRöbäcksdalen uppmärksammas, framhåller motionären. Den norrländska odlingen avhögvärdigt potatisutsäde bör stimuleras (yrkande 2). Enligt motion JoSO (mp)yrkande 9 behövs det ett särskilt, väl tilltaget, statligt anslag riktat tilljust forskning och utveckling av jordbruk i norra . Särskilt angelägetär det enligt motionen att man slår vakt om och utvecklar den forskning sombedrivs bl.a. på och inom bl.a. . Enligt motionJo821 (fp) yrkande 2 bör ett storskaligt odlingsprojekt av fibergröda (rörflen)på försök introduceras i . I motion Jo235 (vpk) yrkas påFoU-arbete om getnäringen (yrkande 2). 1motion Jo86 (s) framhålls att sedan åtgärdsprogrammet för jordbruket i norraSverige slutförts kommer också möjligheten att stödja investeringar ikombinationsföretag i de delar av länen som inte ingår i glesbygdsstödområdetatt försvinna. Motionärerna förordar därför att de medel (100 milj.kr.) somenligt propositionen skall anvisas till kombinationsföretag inom jordbruket börkunna användas i glesbygd inom det område som nuvarande Norrlandsstöd utgör. 1motion JoSS (m) framhävs jordbrukets betydelse för den regionala utvecklingen(yrkande 12). I vissa delar av landet är befolkningsunderlaget svagt, anförmotionärerna. Marginella förändringar till följd av nedläggning av vissajordbruksenheter kan därför innebära kraftiga försämringar av såväl kommersiellsom offentlig service. I förlängningen kan detta innebära attarbetskraftsbehovet i andra näringar och verksamheter inte kan säkerställas. Yrkandenom jordbrukets betydelse m.m. i olika regioner framställs i motionerna Jo87 (s,c; ), Jo92 (s; ) samt i de friståen de motionerna Jo212 (s; ), Jo214 (c; ) Jo21S (m; ), Jo221 (m,c; ), Jo222 yrkande 1 (c; konsekvens analys för varje län), Jo225 (s; skogslänen), Jo226 (c; län) 70 Jo227 (fp;), Jo242 (c; ), Jo257 (c; Trelänsmo- 1989/90:JoU25 tetsutvecklingsgårdar), Jo268 (m; de areella näringarnas betydelse för landsbygden)och Jo271 (m; ). I motionerna Jo82 (m), Jo90 (c) och Jo91 (s) yrkas påtillfålligt stöd åt pälsdjursnäringen. Enligt motionerna är näringen förnärvarande inne i en svår kris och behöver stöd, bl.a. med hänsyn tillsysselsättningsmöjligheterna i de glesbygder där näringen utövas. Utskottet biträder regeringens förslag om detregionalpolitiska målet. Den nya livsmedelspolitiken skall bidra till regionalutjämning av sysselsättning och välfård. Genom en väl differentieradjordbruksproduktion i landet bidrar jordbruket till möjligheten att bevara envarierad och levande landsbygd. Särskilda insatser bör göras för glesbygden.Prisstödet till jordbruket i norra bör vara kvar för att produktionenskall få en god geografisk spridning. Stöd till kombinationsverksamhet börockså lämnas. Jordbruket i norra har en särskildregionalpolitisk betydelse som grundar sig på den mångfald av värden somnäringen och dess verksamhet förknippas med. Jordbruket bidrar, förutom med dengrundläggande produktionen av livsmedel, till att upprätthålla sysselsättning,befolkning och samhällsstruktur i dessa delar av landet. Jordbruket ärbetydelsefullt för livsmedelsberedskapen och har därutöver en viktig roll föratt bevara landskapsbilden och de kulturella värden som hör samman därmed. Utskottets bedömningar i den fortsatta framställningenöverensstämmer i väsentliga delar med regeringens. Utvecklingen iglesbygdsregionerna och särskilt i norra är avhängig av i vilken månen ekonomisk, kulturell och social verksamhet kan upprätthållas. Att ettfungerande jordbruk finns kvar är av grundläggande betydelse i glesbygden. Enförutsättning för detta är emellertid att samhällslivet i övrigt inte utarmas.De åtgärder som krävs från statsmakternas sida när det gällerjordbruksutskottets beredningsområde bör således innefatta både stöd åtnäringen och stöd till kombinationsverksamheter. Bl.a. bör uppmärksammas attsamhällsstrukturen bör vara så utformad att unga kvinnor väljer att stanna kvarresp. bosätta sig på landsbygden. Utskottet har noterat de goda resultat som nåtts inom dettreåriga särskilda åtgärdsprogrammet för stöd till jordbruk och kombinationsåtgärderi norra . Utskottet stödjer regeringens förslag att delar av programmetbör fullföljas inom ramen för ett utvidgat glesbygdsstöd. Med hänsyn till attglesbygdsstödet omfattar glesbygd i hela och således inte generellt kantillämpas på jordbruksföretag inom hela stödområdet föreslår utskottet att ettsärskilt anslag inrättas för uppföljning av det särskilda åtgärdsprogrammet. Jordbruket i norra har, vilket även framhålls ipropositionen, mindre gynnsamma förutsättningar i klimat- och bördighetshän- seendejämfört med södra och . Flera faktorer bidrar 1989/90:JoU25 å andrasidan till att gynna vissa typer av odling. Odlingen av utsädespotatis kant.ex. bedrivas med framgång på grund av att de sjukdomar som hotar potatisenhar sämre spridningsförutsättningar i det norrländska klimatet. Vidare harlångdagsförhållandet positiva effekter för många grödor. Utskottetanser att ett till de rådande förhållandena väl anpassat jordbruki norra bör kunna bedrivas med framtidstro och engagemang mot bakgrundav de naturliga förutsättningar som finns i regionen och med hänsyn till detstöd som lämnas i enlighet med förslagen i regeringens proposition och dettabetänkande. Prisstödet till jordbruket i norra Som framgår av motionsredovisningen riktas ingaprincipiella invändningar mot regeringens förslag att prisstödets konstruktioni huvudsak bibehålls i den utformning den nu har. Utskottet biträder förslaget.Utskottet noterar även att statens jordbruksnämnd fått regeringens uppdrag attlämna förslag om hur det särskilda prisstödet till jordbruket i norra utformas för att det skall vara möjligt att bevara ett livskraftigtjordbruk i dessa delar av landet. Priserna på jordbruksprodukter kan i vissa fall komma attsjunka som en följd av en intern avreglering. Utskottet delar jordbruksministernsuppfattning att sådana förändringar inte får tillåtas påverka lönsamheten i detnorrländska jordbruket i någon nämnvärd grad. Jordbruket i dessa delar avlandet är särskilt känsligt för ändrade ekonomiska förutsättningar. Störreprisförändringar skulle därför kunna ge negativa effekter på näringensframtida utveckling. kommer därigenom att i princip undantas frånden produktionsanpassning som följer av den livsmedelspolitiska reformen.Utskottet delar även regeringens mening att prisstödet skall ses över varje årför att upprätthålla lönsamheten i det norrländska jordbruket. 1 motionerna riktas invändningar mot prisstödets storlek.Utskottet delar i viss grad den oro som uttrycks i bl.a. motionerna Jo77 (c),Jo62 (c), Jo74 (m) och JoS6 (s) över den lönsamhetsminskning som förmärktsinom näringen och som delvis hänger samman med avvecklingenav tvåprissystemet för mjölk. Som motionärerna framhåller bör ersättningentill producenterna justeras till en nivå som gör det möjligt att driva ettrationellt skött företag med acceptabel lönsamhet. Åtgärderna bör i första handriktas mot att ge animalieproducenterna möjlighet att få rimlig lönsamhet. Utskottet har i detta betänkande under avsnittet omomställningsåtgärder förordat att ett belopp om 600 milj.kr. utöverregeringens förslag tillförs jordbruket i form av ett bidrag per ko. För jordbrukeninom stödområdet innebär förslaget en ökning av stödet med ca 115 milj.kr. Ävengetnäringen bör, vilket närmare utvecklas i det följande, få del av dettabidrag. Utskottet stöder även regeringens förslag att nuvarandestöd till förädlingsindustrin samordnas med prisstödet samt 72 att jordbruksnämnden får i uppdrag att närmareanalysera storleken av merkostnaderna, främst vadavser transportkostnader för mjölk och 1989/90:JoU25 kött. I det följande föreslårutskottet under avsnittet om glesbygdsstöd och regional projektverksamhet,utöver vad som förordas i propositionen, att det treåriga åtgärdsprogrammetför jordbruket i norra fullföljs under ytterligare en tvåårsperiod samtatt anvisar 50 milj.kr. för det kommande budgetåret i detta syfte.Tillsammans med den uppräkning av prisstödet som regeringen föreslår ipropositionen och vad som i övrigt kommer jordbruket i norra till godogenom de åtgärder som vidtas till stöd för hela landets jordbruk bl.a. detarealbaserade inkomststödet bör enligt utskottets mening en god grund varalagd för en förbättrad lönsamhet för Norrlandsjordbruket. De yrkanden somframställts om exportstöd i bl.a. motion Jo95 kan enligt utskottets meningbesvaras med hänvisning till vad som anförs härom i det följande underavsnittet om omställningsåtgärderna. Syftetmed motionerna under detta avsnitt får därmed anses vara i väsentligutsträckning tillgodosett. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionerna Jo61 yrkandena 1 och 2, Jo62 yrkande 1, Jo74 yrkande 1 i motsvarandedel, Jo77 yrkande 37 i motsvarande del, Jo86 yrkande 1, Jo94 yrkandena 1 och 3,Jo9S yrkandena 25 påkallas alltså inte. Med motsvarande motivering avstyrks defristående motionerna Jo205, Jo209 yrkande 4, Jo243 yrkandena 1 och 2 samtJo274 yrkande 17. Riksdagenbör således med hänvisning till det anförda godkänna vad i propositionenförordats om prisstödet samt anvisa medel i enlighet med regeringens förslag. Medanledning av motionerna om ökat stöd till getnäringen får utskottet anföraföljande. Getnäringen är av liten omfattning. Den har enligtutskottets mening utvecklingsmöjligheter genom att mjölken kan tillvaratas ochförädlas på gårdarna. Dessa blir därigenom mindre beroende av dagligamjölktransporter. Även i andra avseenden kan det finnas skäl att uppmuntragetskötseln som alternativ eller komplement till nötdjurs- och fårskötsel.Utskottet anser att getnäringen bör erhålla ökat stöd. Stödet bör utgå som endel av prisstödet till jordbruket i norra . bör ges iuppdrag att närmare utreda frågan. I samband därmed föreligger skäl att se överäven prisstödet till får- och lammkött. bör ge regeringen till känna vadutskottet anfört med anledning av motionerna Jo235 yrkande 1, Jo256 och Jo219yrkande 3. Någon anledning för att särskilt anvisa medel enligtmotion Jo235 yrkande 3 föreligger dock ej. Utskottetavstyrker motion Jo94 yrkande 2 om halvårsvisa uppräkningar av prisstödet. Utskottetdelar den mening som framförs i motion JoSO (mp) att Norrlandsstödet är motiverat av beredskapsskäl. Som utskottet framhål lit i inledningen till detta avsnitt är stödet motiverat även av andra skäl. Något särskilt uttalande från sida med anledning av yrkande 24 i motionen påkallas ej. När det gäller vilket produktionsmål som skall gälla förNorrlands- 1989/90:JoU25 jordbruket ansluter sig utskottet till vadjordbruksministern anfört, att antalet företag och dessas geografiska spridningi dag är sådan i norra att en fortsatt nedläggning av företag fårlångtgående effekter. Utskottet finner den tendens oroande som gör sig gällandei norra där nedläggningen av jordbruk sker i minst samma takt sommotsvarande nedläggningar i de sydligare landskapen och, som jordbruksministernframhåller, måhända än snabbare. Med hänsyn till den stora betydelse jordbrukethar för samhällsutvecklingen i finns det anledning att noga följa denfortsatta utvecklingen. Utskottet är emellertid icke berett att, som yrkas i olikamotioner, lägga fast som mål att produktion skall återställas. Ensådan målsättning torde i dagens läge ej vara meningsfull. Som framhållits idet föregående bör den samlade satsning som görs till förmån för jordbruketi norra få till följd att näringens lönsamhet höjs och att dess utövarevinner ökad framtidstro. Utskottet instämmer i jordbruksministerns uttalandeatt det är jordbrukarna själva och deras idéer och förmåga till förändringaroch nyskapande som är den största tillgången i övergången till de nyaförhållandena. beslut om stöd bör vara ägnat att främja näringensvidare utveckling. Någon särskild åtgärd från sida med anledning avmotionerna Jo61 yrkande 3, Jo74 yrkande 1 i återstående del, Jo77 yrkande 37 iåterstående del, Jo9S yrkande 1 och Jo209 yrkandena 1 och 2 synes ickepåkallad. Utskottet avstyrker även det förslag till produktionsmålsom framförs i motion JoSO yrkande 25. framförde under förberedelsearbetetinför 1989/livsmedelspolitiska proposition vissa förslag om ändradstödområdesindelning. Med hänsyn till det arbete som då pågick inom LAG införden livsmedelspolitiska reformen föranledde förslaget emellertid ingen åtgärdfrån statsmakternas sida (prop. 1988/89:140, JoU25). Som framgår avredovisningen av innehållet i förevarande proposition har jordbruksnämnden i årfått i uppdrag att lämna förslag till utformningen av det särskilda prisstödeti norra . Uppdraget innefattar bl.a. eventuella justeringar i dengeografiska områdesindelningen. Redovisningen bör vara avslutad senast den 15juni 1990, och jordbruksministern avser återkomma till regeringen i frågan såsnart redovisningen föreligger. I motionerna framställs, som framgår avmotionsredovisningen, olika förslag till justeringar i stödområdesindelningen.Utskottet finner för egen del att förslag till ändringar av prisstödetskonstruktion och stödområdesindelningen kommer att vara av den betydelsen förjordbruket i norra att de bör redovisas för . Utskottetförutsätter att regeringen återkommer med en sådan redovisning. Med hänsyn till att arbete pågår inom den ansvarigamyndigheten för att nå fram till en lämplig gränsdragning av stödområdetanpassad till de ändradeförhållandena bör icke göra något uttalande i 1989/90:JoU25 Utskottet avstyrker således motion Jo68 yrkandena Riksdagenbör även avslå motionerna Jo62 yrkande 2, Jo201, Jo209 yrkande 3, Jo223 ochJo237 med samma motivering. Somframgår av den lämnade redovisningen av propositionen har statensjordbruksnämnd lämnat ett principförslag om hur stödet till förädlingsindustrini norra skall utformas i fortsättningen. Utskottet anser liksom jordbruksministernatt stödformerna för kött och mjölk bör samordnas med det statliga prisstödet.Utskottet delar även regeringens mening att förutsättningarna föräggproduktionen i norra måste bevaras och att jordbruksnämnden ges iuppdrag att lämna förslag om hur detta kan ske. bör somföreslås i propositionen även analysera storleken av förädlingsindustrinsmerkostnader och främst vad avser transportkostnaderna för mjölk och kött.Denna analys bör utgöra underlag för en fortsatt ersättning förförädlingsindustrins i norra merkostnader. Som jordbruksministern anförär det inte nu möjligt att beräkna den exakta budgetbelastningen. anfört i anslutning till regeringens förslag innebär att syftet medmotion Jo93 yrkande 3 torde bli väsentligen tillgodosett. Någon ytterligareriksdagens åtgärd med anledning av detta motionsyrkande påkallas alltså icke. Enligtpropositionen bör sockerregleringsfonden få användas för fraktsubventioneringtill de fyra nordligaste länen och till . Utskottet avstyrkermotion Jo94 yrkande 5 vari begärs att fraktbidrag från fonden skall utgå äventill . Utskottethar framlagt ett betänkande om forskning med anledning av den forskningspolitiska propositionen (prop. 1989/90:90, JoU 17). Utskottet erinrar i det betänkandet om den självständighet som tillkommer och vad gäller prioritering av forskningsområdena. Utskottet vill i detta sammanhang peka på det värdefulla arbete som bedrivs inom i och som inriktas huvudsakligen på grödor lämpliga att odla i norra . Utskottet delar den mening som framförs i motionerna, att den fortsatta utvecklingen av jordbruket i norra bör stödjas av en aktiv forskning och utvecklingsverksamhet beträffande val av grödor, inom djurhållningen och när det gäller att få fram alternativa odlingsformer. Utskottet utgår därvid från att det i fortsättningen liksom även skall vara möjligt att bidra till finansiering av forskningsprojekt genom utnyttjan de av bl.a. medel från det särskilda åtgärdsprogrammet. Exempel på ändamål som redan prioriteras i forskningssammanhang, såsom energi- -yr grödor ochförbränningsteknik samt fibergrödor, lämnas i motionerna Utskottet är heller inte främmande för att forsknings- 1989/90:JoU25 insatsergörs till förmån för getnäringen. Det är dock som framgår av det anförda ickeriksdagens uppgift att ange prioriteringar för forskningssamhället. Medhänvisning till vad utskottet anfört bör lämna motionerna Jo61yrkande 4, Jo62 yrkande 5, Jo74 yrkande 3, Jo235 yrkande 2 och Jo821 yrkande 2utan ytterligare åtgärd.