bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Motion Jo74 yrkande 2 får till viss del anses tillgodoseddmed vad utskottet anfört i det föregående om värdet av en fortsattfabrikspotatisodling utifrån bl.a, utsädesodlingen i norra bör ej föranleda någon särskild åtgärd. Syftet med motion JoSO yrkande 9 om särskilt anslag förforskning om odling i norrländska förhållanden får anses i viss måntillgodosett med vad utskottet anfört. Något uttalande av medanledning av motionsyrkandet är ej påkallat. Glesbygdsstöd och regional projektverksamhet Utskottet har i yttrande till arbetsmarknadsutskottetöverlämnat regeringens förslag om höjning av anslaget D 2. Regionalautvecklingsinsatser, för beredning. överlämnades ett antal motioneri samma fråga. Utskottet har därvid anfört följande. Utskottet delar jordbruksministerns mening att dettreåriga programmet för särskilt stöd till jordbruket i norra en värdefull stimulans för fortsatt verksamhet och sysselsättning ijord-och skogsbruk samt i s.k. kombinationsföretag. Utskottet har ingen erinranmot regeringens förslag till ytterligare förstärkning av anslaget tillregionala insatser under tionde huvudtiteln. Eftersom detta anslag inte ärtidsbegränsat och inte heller är begränsat till användning i norra härigenom möjligheterna att stödja jordbruksföretag medkombinationsverksamheter. Beslut om fördelningen av dessa medel på de olikalänen bör ankomma på regeringen. De nya länsstyrelserna i vilka de nuvarandelantbruksnämnderna kommer att ingå som en integrerad del bör sedan fördelaanvisade medel. Utskottet fåster stort avseende vid att medlen används för attstärka jordbruksnäringen och till verksamheter som drivs i kombination medjordbruksföretag. När det gäller stödets omfattning förordar utskottet attriksdagen anslår medel i enlighet med regeringens förslag. Regionalautvecklingsinsatser under tionde huvudtiteln bör således utökas med 100milj.kr. för att stödja jordbruk med kombinationsinsatser. För budgetåret1990/91 bör av detta belopp 28 milj.kr. anvisas som stöd till sockerbruken påÖland och under ett särskilt anslag. I flera motioner framhävs jordbrukets betydelse för denregionala utvecklingen. Är befolkningsunderlaget svagt kan marginella förändringartill följd av nedläggning av vissa jordbruksenheter innebära kraftigaförsämringar av såväl kommersiell som offentlig service, anförs i motion JoSSyrkande 12. I motion Jo86 yrkande 2 framhålls att möjligheten att stödjakombinationsföretag utanför glesbygden i stödområdet kommer att försvinnagenom den konstruktion glesbygdsstödet har. Utskottethar under beredningen av ärendet stärkts i den uppfatt- 76 ning somredan framförts av jordbruksministern i propositionen, att det s.k.åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra avsatt myck- 1989/90:JoU25 et godaresultat genom att programmet varit säkrat och i övrigtkunnat utnyttjas flexibelt. Det är enligt utskottets mening angeläget attprogrammet kan fullföljas ytterligare med bevarande av nuvarande konstruktion.Utskottet förordar således att beslutar att fullfölja programmet förytterligare en tvåårsperiod och att 50 milj.kr. anslås för detta ändamål underett särskilt anslag för /91. Det anförda är ägnat att i väsentlig del tillgodose syftetmed motionerna JoSS yrkande 12 och Jo86 yrkande 2. Dessa påkallar såledesingen ytterligare åtgärd. Utskottet biträder regeringens förslag att det särskildaregionala stödet till sockerbetsodlarna och sockerbruken på och Gotlandbör anvisas över budgeten för /91. bör således anvisa28 milj.kr. De yrkanden om jordbrukets betydelse i olika regioner somframställs i motionerna Jo87, Jo92, Jo212, Jo214, Jo215, Jo221, Jo222 yrkande1, Jo22S, Jo226, Jo227, Jo242, Jo257, Jo260 yrkande 3, Jo268 och Jo271 yrkande1 bör med hänvisning till det anförda icke föranleda något särskilt yttrandefrån sida. Även motionerna Jo82, Jo90 och Jo91 om tillfålligt stöd åtpälsnäringen avstyrks. Pälsdjursnäringen som sådan tillhör inte jordbruksutskottetsberedningsområde och omfattas ej av förslagen om en reformering avlivsmedelspolitiken. Jordbruksministern framhåller i propositionen attsärskilda problem kan uppstå under nyetableringsfasen för ett jordbruksföretag.Detta gäller särskilt i glesbygden där möjligheterna till kompletterande sysselsättningär små eller saknas. Behov av nyetableringar inom jordbruket kommer alltid attfinnas i alla delar av landet. Mot den bakgrunden bör ett startstöd förnyetablerade brukare införas. Räntebidraget bör vara högst ochkunna erhållas under längst . Lantbruksstyrelsen bör ges i uppdrag attföreslå de närmare formerna för stödet. Regeringens förslag om startstöd tillbakavisas av moderatasamlingspar tiet som i motion JoSS yrkar avslag på propositionen i denna del (yrkande 27). 1 motion JoS6 (fp) yrkas att det föreslagna räntestödet skall utgå även till dem som startat sin verksamhet under 19S0-talet och som är beroende av sin kvittningsrätt vilken kommer att reduceras enligt det nya skattesystemet (yrkande 4). Enligt motion JoSO (mp) yrkande 26 bör någon form av etableringsstöd inrättas för jordbruket. Enligt motion Jo86 (s) bör startstödet utformas i likhet 77 med stödet till bostäderoch hyresfastigheter, dvs. med bestämd in- 1989/90:JoU25 gångsränta, t.ex. , somdärefter stegvis trappas upp till marknadsränta. Kravpå införande av etableringsstöd har även framförts i de fristående motionernaJo236 (c) och Jo243 (c) yrkande 3. Utskottetdelar regeringens uppfattning att behov föreligger av införande av ettstartstöd vid nyetablering av jordbruksföretag. Behov torde föreligga i helalandet, och särskilt i glesbygden där möjligheterna till kompletterandesysselsättning är sämre än på andra håll. Utskottet tillstyrker alltsåpropositionen i förevarande del och avstyrker därmed motion JoSS yrkande 27. Utskottetär icke berett att biträda förslaget i motion JoS6 yrkande 4 om att utsträckastödet till att omfatta redan etablerade jordbrukare. Den föreslagna ramen förstödet är begränsad och lär inte förslå till en utökning av kretsenbidragstagare enligt motionen. Ett bifall till motionen skulle vidare medföraadministrativa svårigheter när det gäller att avgöra vilka etablerade jordbrukaresom kan vara beroende av kvitt-ningsrätten. Utskottetavstyrker även motion Jo86 yrkande 3. Utskottet anser det lämpligt attutformningen av startstödet ansluter till det tidigare etable-ringsstödet somutgick . Syftetmed motionerna JoSO yrkande 26, Jo236 och Jo243 yrkande 3 tillgodoses iväsentliga delar genom regeringens förslag och påkallar således ingen vidareåtgärd från sida. Enligtjordbruksministern främjar den livsmedelspolitiska reformen bl.a. en förbättrad miljö, ett mer varierat odlingslandskap, en ökad genetisk mångfald och ett bevarande av landskapets kulturvärden. Reformen bör även leda till större aktsamhet om de kulturvärden som inte kan regenereras om de en gång förstörts. En anpassning av produktionen till den inhemska efterfrågan leder till förbättringar i miljön. När betalning endast ges för efterfrågade varor och tjänster minskar incitamentet till ett intensivt utnyttjande av markresursen. Det lönar sig mindre att använda stora mängder bekämpningsmedel och handelsgödsel. Även andra markåtgärder såsom att flytta odlings hinder stengärdesgårdar och stenrösen kan komma att bli mindre lönsamma. Vidare framhålls att man med en förändrad livsmedelspoli tik, med den inriktning som föreslagits, får den systemförändring som är nödvändig för att få till stånd ett miljövänligare jordbruk. Miljö- och landskapsfrågorna skall således i fortsättningen få en större tyngd. Betydelsen av ett fortsatt arbete för att minska användningen av bekämpningsmedel och de särskilda insatserna för landskapsvård beto- 78 nas särskilt (se följandeavsnitt). Jordbruksministern har för avsikt att föreslåregeringen att ges i uppdrag att i samråd 1989/90:JoU25 medlantbruksstyrelsen och fortlöpande följa och utvärderamiljöeffekterna av den nya livsmedelspolitiken. Beträffande användningen av kemiska bekämpningsmedelframhålls i propositionen att arbetet med att ytterligare minska hälso- ochmiljöriskerna vid användningen av bekämpningsmedel måste fortsätta. Enligtjordbruksministern kan samhället inte acceptera hälso- och miljörisker pågrund av att det förekommer rester av bekämpningsmedel i grundvatten ochvattendrag, i livsmedel och utanför bekämpade områden. Inte heller kanhälsorisker på grund av bekämpningsarbete accepteras. Den generellamålsättningen att minimera hälso- och miljöriskerna vid bekämpningsmedelsanvändningenbör därför kompletteras med specifika åtgärdsprogram för att få till stånd enriskminskning inom vissa speciella problemområden. Jordbruksministern föreslåratt lantbruksstyrelsen ges i uppdrag att i samråd med ochkemikalieinspektionen ta fram underlag för att bedöma nämnda risker och attutarbeta de speciella program som kan behövas för att nå detta mål. Vidarebetonas behovet av en fortsatt skärpt behovsprövning och risk-nyttovärderingvid godkännande av bekämpningsmedel. Enligt jordbruksministern måste detpågående arbetet med att reducera användningen av bekämpningsmedelintensifieras. Den halverade användning som nås (19861990) innebär inte att alla risker vid användningen elimineras. Användningenav aktiv substans bör därför ytterligare halveras till strax efter mitten på1990-talet. Regeringen har till miljöavgiftsutredningen (ME 1988:03) i februari1990 överlämnat rapporten (Ds 1989:63) En ny livsmedelspolitik föröverväganden i den del som avser avgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Enligt vad jordbruksministern erfarit avser utredningen attbehandla frågan om konstruktionen av miljöavgifter på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel i sitt slutbetänkande som skall redovisas senast den 1 juli 1990.Med hänsyn härtill får en förändring av miljöavgiftens konstruktion och storlekanstå. Jordbruksministern föreslår viss förstärkning i det pågåendeprogrammet. Ytterligare 15 milj. kr bör anvisas för ändamålet (se kommandeavsnitt om anslagsfrågor). Åkerholmar, vägkanter och dikesrenar utgör värdefulla ochartrika områden i åkrarnas närhet. Ogräsbekämpningen medför att pååkerns kantzoner påverkas. Indirekt påverkas faunan av den förändrade floran.Särskilda skötselåtgärder och utesluten kemisk bekämpning av delar avåkermarken kan behövas. Jordbruksministern har för avsikt att föreslåregeringen att lantbruksstyrelsen ges i uppdrag att i samråd medkemikalieinspektionen och utreda hur olika åtgärder skallutformas och vilken omfattning sådana områden eller kantzoner bör ha, hur debör lokaliseras m.m. Uppdraget skall redovisas . Motionerna 1989/90:JoU25 Jordbrukoch miljö är föremål för flera motionsyrkanden. framhåller imotion JoSO att en satsning på biobränslen är positiv med hänsyn till attåkermark därigenom kan användas till annan produktion. Samma krav måste enligtmotionärerna ställas på biobränsleproduktion som livsmedelsproduktion nar detgäller användningen av konstgödsel. Den höga konstgödselanvändningen i dagenslivsmedels-och energiskogsodling kan inte accepteras (yrkande 10). Lagringskapacitetenför stallgödsel måste ökas så att en så stor del som möjligt kan spridas påvåren. bör alla gårdar med djurhållning ha lagringskapacitet förstallgödsel (yrkande 15). För större gårdar inomproblemområden bör koncessionsplikt införas. Härigenom kan antalet djur iförhållande till den areal som är tillgänglig för spridning av stallgödsel,lagringskapacitet, ammoniakavgång och ensilagehantering kontrolleras (yrkande16). Enligt motion Jo2Sl (m) beslutade ommiljöförbättrande åtgärder inom jordbruket. Bl.a. skall jordbruksföretagenslagringskapacitet för stallgödsel av miljöskäl höjas. De flesta åtgärdernaskall genomföras under en övergångstid. Motionärerna framhåller att möjlighetenatt få kompensation för investeringarna i jordbruket är beroende av åtgärdernasekonomiska utfall. De nya hårda kraven leder till en stor belastning för mångalantbruk, såväl stora som små enheter. bör hos regeringen begäraförslag till kompensation för miljöförbättrande åtgärder inom lantbruket ienlighet med tidigare riksdagsbeslut (yrkande 1). Regeringen bör dessutomutarbeta ett förslag om visst dispensförfarande såvitt avser miljöförbättrandeåtgärder med hänsyn till den dåliga lönsamhet som råder inom jordbruksnäringenoch näringens ovissa framtid (yrkande 2). I motion Jo822 (c) yrkande 26framhålls att jordbruket kan hjälpa till att lösa miljöproblemen i andra delarav samhället. Biobränslen producerade på jordbruk kan exempelvis till viss dellösa koldioxidproblemet. Nya råvaror kan tas fram från jordbruket som ersätterexploateringen av ändliga resurser. Samhället måste enligt motionärerna ha ennaturresursberedskap för att kunna hantera olika miljöhot. All brukningsvärdåkermark skall brukas. De naturliga variationerna i odlingslandskapet måstebibehållas och mångfalden i växt- och djurlivet värnas. Jordbrukspolitikenmåste innehålla ett mål som tillgodoser detta. Växtföljden måste vara varieradoch ge möjlighet att hålla marken bevuxen en större del av året. Sambandetmellan arealens storlek och djurhållningen måste stärkas. Imotion Jo68 (vpk) yrkas att beslutar att den totala avgiften på bekämpningsmedel skall vara oförändrad och i sin helhet utgöras av en miljöavgift (yrkande 15). Motionärerna framhåller att prisregle ringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel försvinner med prisregleringarna. De miljöavgifter som blir kvar bör då höjas så att den totala avgiftsnivån blir oförändrad. Ambitionen att minska användningen av handelsgödset och bekämpningsmedel måste kvarstå. Dessa avgifter bör gå tillbaka till näringen. Bl.a. bör regeringen ges i 80 uppdrag att lämna ettförslag om stöd till kalkning av jordbruksmark somfinansieras med dessa avgifter (yrkande 16). Enligt motion Jo77 1989/90:JoU25 (c) skallarbetet med att minska miljöbelastningen från jordbruket finansieras medavgifter på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Syftet medmiljöavgifterna är att minska användningen av handelsgödsel och av hälso- ochmiljöfarliga kemikalier. Inkomsterna från avgifterna skall användas till ökadeinsatser i fråga om forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder inomjordbruksområdet. Regeringen föreslår att regleringsavgiften på handelsgödselomvandlas till en miljöavgift som går direkt till statskassan. Det är dåviktigt att tidigare beslut följs så att medlen används till miljöförbättrandeåtgärder inom jordbruket (yrkande 34). begär i motion JoSO attregeringen skall utarbeta ett förslag om införande av miljöavgifter på såväl konstgödselkväve som bekämpningsmedel. För att lösa jordbrukets miljöproblem är detenligt motionärerna nödvändigt att förändra det konventionella jordbruket.Åtgärder måste redan nu vidtas för att drastiskt minska användningen avkonstgödsel och kemisl bekämpningsmedel. En sådan utveckling främjas i förstahand genom användningen av ekonomiska styrmedel (yrkande 7). Konstgödselkvävebör beläggas med så höga avgifter att användningen minskar (yrkande 12). bör det vara möjligt att halvera användningen(yrkande 13). Jordbruket har stor del i samhällets kemikalieanvändning genomden omfattande användningen av kemiska bekämpningsmedel. Användningen skallminskas med fram . Hänsyn skall därvid tas till hur storareal preparatet räcker till och inte bara till minskningen av antal kilo aktivsubstans (yrkande 19). I motion JoSS (m) yrkande 23 framförs krav på ettavskaffande av miljöavgifterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Enligtmotionärernas mening skall miljöavgifter ha ordentligt styrande effekt ochdessutom användas för olika miljöförbättrande åtgärder. Den s.k. miljöavgiftenpå handelsgödsel och bekämpningsmedel uppfyller inte dessa krav och bör därföravskaffas. Samma krav har framförts i motion Jo274 (m) yrkande 5. Vidare yrkasatt hos regeringen skall begära en redovisning av användningen avhittills influtna avgifter på bekämpningsmedel och handelsgödsel (yrkande 6). Enligt motionärerna i motion JoSO (mp) är fosfor ettnödvändigt näringsämne som tillförs jordbruksmarken framför allt i form avkonstgödsel. Tillgången på fosfor är ytterst begränsad och fosforn bör därförbeläggas med en råvaruskatt. Regeringen bör återkomma till med ettförslag om sådan skatt (yrkande 6). Fosforgödsling är en betydande orsak tillkadmiumspridning på åkrarna. Spridningen av kadmium kan minskas genom att manväljer råfosfat med lågt kadmiuminnehåll och genom rening vid tillverkningen avhandelsgödsel. Ett bindande gränsvärde för kadmium i fosforgödsel måsteinföras (yrkande 17). Vidare yrkas att livsmedelsproduktion inte skall tillåtaspå jordar som innehåller Cd/kg jord, torrvikt (yrkande 18). Imotionen framhålls vidare att kalkning av jordbruksmark kompenserar detkalcium som tas bort med skörden och det sura nedfall som luftföroreningarnager upphov till. 6 1989/90. därför attett kalkningsbidrag skall utgå till jordbruket. Bidraget skall 1989/90:JoU25 sättas idirekt relation till det sura nedfallet på berörd brukningsenhet (yrkande 20). Kraven från samhället och jordbruksnäringen på fortlöpandeeffektivi-seringar och rationaliseringar inom jordbruket har drivit upp produktionenså att vi har såväl miljöproblem som överskottsproblem. De selektivaåtgärder som har beslutat om på jordbruksmiljöområdet kanses som en inledning av arbetet med att ställa om jordbruket mot ökad variationi landskapet, minskad miljöbelastning och bevarande av värdefulla natur- ochkulturmiljövärden. beslutade om miljöförbättrande åtgärderi jordbruket (prop. 1987/88:128, JoU24, rskr. Åtgärderna avsåg bl.a.regler för djurhållning, lagring och spridning av stallgödsel, ökad andelbevuxen , växtodlings- och gödslingsplanering samt minskad användningav handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Åtgärderna skall i huvudsakvara genomförda fram . Reglerna för lagring och spridning av stallgödselhar beräknats leda till en halvering av kväveläckaget från till år2000. Lantbruksstyrelsen har redovisat ett förslag till uppföljning avbeslutet om miljöförbättrande åtgärder. Förslag till ytterligare åtgärder kanefter sedvanlig beredning förväntas i samband med den kommande miljöpolitiskapropositionen . Ett syfte med en reformerad livsmedelspolitik måste enligtutskottets mening vara en förbättrad miljö, ett mer varierat odlingslandskap,en ökad genetisk mångfald och bevarande av landskapets kulturvärden. Reformenbör även främja aktsamhet om de kulturvärden som inte kan regenereras om de engång förstörts. En anpassning av produktionen till den inhemska efterfråganbör leda till förbättringar i miljön. Den minskade spannmålsproduktionen börexempelvis kunna medföra en reduktion av växtnäringsläckaget. En satsning påbiobränslen och bioenergi bör indirekt kunna resultera i förbättringar förmiljön. Incitamentet till ett intensivt utnyttjande av markresursen försvinner,och det lönar sig mindre att använda stora mängder bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. En livsmedelspolitik som inte ensidigt främjar enöverskottsproduktion bör även stimulera till användning av marken för annanodling. Det ger ökade möjligheter att satsa på olika nischer inom ramen för detenskilda jordbruksföretaget. Marknaden ställer i allt högre grad krav på attlivsmedlen är miljövänligt producerade. Utskottet ansluter sig med det anfördatill de allmänna utgångspunkter för den nya livsmedelspolitikens miljömål somredovisats i regeringens förslag. Med beaktande av det av jordbruksministernaviserade uppdraget till att fortlöpande följa och utvärderamiljöeffekterna av den nya livsmedelspolitiken kan uppsatta miljömål enligtutskottets mening förväntas ge ökade möjligheter att i allt väsentligt tillgodosesyftet med motion JoS22 yrkande 26. Utskottetutgår från att miljökraven på odling av energigrödor måste 1989/90:JoU25 ställaslika högt som när det gäller mera traditionell jordbruksproduktion. Motbakgrund härav bör motion JoSO yrkande 10 inte föranleda någonsärskild åtgärd. Motionen avstyrks i berörd del. Bidragsbehovet för stallgödselanläggningar beräknas avlantbruksstyrelsen för innevarande budgetår till 2530 milj.kr. Behovet harvarit lägre än väntat. Under kommande budgetår räknar lantbruksstyrelsen med enökad tillströmning av ärenden som tidigare reservationsanslag föråren 1988/89 och 1989/90 bedöms täcka behoven. Mot bakgrund av det anförda ochmed hänsyn till den förnyade prövning som aktualiseras i samband med denmiljöpolitiska propositionen avstyrks motion JoSO yrkande 15. Med anledning av motion JoSO yrkande 16 vill utskottetanföra följande. Enligt 8 a § miljöskyddslagen (1969:387) får regeringen om detfrån allmän synpunkt är särskilt angeläget att skydda ett mark-ellervattenområde som är utsatt för miljöfarlig verksamhet förklara området och dessnärmaste omgivningar som miljöskyddsområde. För ett sådant område skallregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, ge närmareföreskrifter om skyddsåtgärder, begränsningar och försiktighetsmått i övrigtför verksamheter inom området. Av 3 § miljöskyddsförordningen (1989:364) följeratt tillståndsplikt bl.a. gäller beträffande anläggning för djur med utrymmeför mer än 100 djurenheter. Enligt utskottets bedömning är syftet med motionJoSO yrkande 16 med det anförda i allt väsentligt tillgodosett. Yrkandetpåkallar således ingen ytterligare åtgärd. beslut om en ny djurskyddslag m.m. (prop.1987/88:93, JoU22, rskr. 327) och om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket(prop. 1987/88:128, JoU24, rskr. 373) innehåller bl.a. bestämmelser som stärkerdjurskyddet resp. minskar jordbrukets negativa miljöpåverkan. Dessabestämmelser samt regeringens och lantbruksstyrelsens föreskrifter medanledning av riksdagsbesluten innebär krav på åtgärder som får ekonomiskakonsekvenser för jordbruket. Riksdagsbesluten innebär också att frågor omkompensation till jordbruket för eventuella merkostnader får tas upp i den taktkostnaderna uppkommer och registreras. I beslut uppdrogregeringen åt statens jordbruksnämnd att i samråd med lantbruksstyrelsen utredamöjligheterna att identifiera och registrera kostnads- och intäktsändringarför jordbruket till följd av ovannämnda åtgärder. Nämnden lämnar i utredningen bl.a. vissaförslag till förbättringar av beräkningsunderlagen. Regeringen beslutade den 5april 1990 att ge jordbruksnämnden och lantbruksstyrelsen i uppdrag att isamråd utveckla beräkningsunderlag i enlighet med de förslag som tidigarelämnats av jordbruksnämnden. Myndigheterna skall även redovisa uppkomnakostnader för jordbruket till följd av ovannämnda åtgärder. De skall vidarelämna förslag till hur en eventuell kompensation skall ges. Uppdraget skall redovisas . finner mot bakgrund av det anförda inte anledning att nu föreslå 1989/90:JoU25 riksdagennågon åtgärd i anledning av motion Jo2Sl. Som redovisats i propositionen avser miljöavgiftsutredningenatt behandla frågan om konstruktionen av miljöavgifter på bekämpningsmedeloch handelsgödsel i sitt slutbetänkande som skall redovisas senast den 1 juli1990. Med hänsyn härtill föreslår jordbruksministern utöver viss förstärkning idet pågående programmet inte någon förändring av miljöavgiftens konstruktioneller storlek. Utskottet anser i likhet med jordbruksministern att det pågåendeutredningsarbetet bör avvaktas. Motionerna Jo68 yrkandena 15 och 16, Jo77yrkande 34, JoSO yrkandena 7, 12 och 13, JoSS yrkande 23 och Jo274 yrkandena 5och 6 avstyrks. Med detanförda avstyrks även motion JoSO yrkande 6. Verksamheten inom bekämpningmedelsområdet utgörs tillövervägande del av aktiviteter inom handlingsprogrammet för att minskahälso-och miljöriskerna vid användningen av bekämpningsmedel, det s.k.halveringsprogrammet. Det övergripande målet för halveringsprogrammet är attreducera riskerna. Ett delmål är att halvera användningen fram till år 1990.Inom ramen för programmet bedrivs en rad olika aktiviteter. Alla somyrkesmässigt använder bekämpningsmedel skall ha utbildning ochbehörighet härför. För att minska doser och arbetsmiljörisker genomförs ettfrivilligt funktionstest av lantbrukssprutor.