bet · GD01SfU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringen har i en lagrådsremiss om reformerad inkomst-ochföretagsbeskattning föreslagit bl.a. ändringar i skattereglerna för pensionäreroch beskattningen av pensionssparande m.m. I lagrådsremissen föreslås att detextra avdraget för folkpensionärer avskaffas. Folkpensionärerna skall i ställetmedges ett särskilt kommunalt grundavdrag som avtrappas i förhållande tillvissa övriga inkomster. skall avtrappningen endast reduceras motpensionsinkomster, dock inte mot inkomster från individuellapensionsförsäkringar. 1 fråga om15- och 30-årsreglema vill utskottet dock erinra om att 19 utskotteti sitt betänkande SfU 1987/88:29 uttalat att reglerna är av stor betydelse för särskiltkvinnornas möjligheter att skapa sig en trygghet i 1989/90:SfLJ9 form av egen ATP-pensionoch att reglerna kunde komma att få ökad betydelse genom förändringarna i detallmänna efterlevandeskyddet. Utskottet utgick från att pensionsberedningen isina fortsatta överväganden skulle beakta vad utskottet sålunda anfört. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Sf241, SG72 yrkande 2,Sf285 yrkandena 8-10, Sf259 yrkande 7, Sf325, Sf211, 5D26, Sf373 i denna deloch Sf356. Såsomovan nämnts jämställs med poängår vid ATP-beräkning sådant år under vilket enförälder under större delen vårdar barn (vårdar). För samma barnoch år får endast en förälder tillgodoräkna sig vårdar. Möjligheten atttillgodoräkna sig vårdar infördes . En förälder som vill ha ettvårdar tillgodoräknat skall skriftligen ansöka härom hos försäkringskassansenast efter utgången av det år som skall tillgodoräknas. rad motioner tas upp frågan om ett förenklat förfarande för tillgodoräknandeav vårdar. m.fl. anför i motion SO09, såvitt nu är i fråga, atttillgodoräknande av vårdar bör kunna ske automatiskt och således utan egenanmälan. Liknande synpunkter och yrkanden framförs av imotion Sf212, m.fl. i motion 5f285 yrkande 7 (delvis) ochKersti m.fl. i motion Sf370 yrkande 2. I den sistnämnda motionenbegärs att får i uppdrag att utarbeta förslag i frågan. Imotion SG09 av m.fl. tas även upp frågan om retroaktiv rätt tillATP för vård av barn. Enligt motionärerna är det ett rättvisekrav att deföräldrar som efter ATP-systemets införande vårdat egna barnunder ges sådan retroaktiv rätt. Detta skall således gälla såväl de somvårdat barn som de som vårdat barn men glömt attansöka om vårdar. Motionärerna begär ett tillkännagivande till regeringenhärom. Även m.fl. i motion SG44 yrkande 7 och . i motion 51285 yrkande 7 (delvis) anser att möjligheterna till retroaktivrätt till ATP för vård av barn bör utredas. Utskottethar vid behandling av frågan om tillgodoräknande av vårdar i sitt betänkandeSfU 1986/87:10 uttalat att minskningen av antalet försäkrade som utnyttjaderätten till vårdar från 15 1982 till 3 1984 var anmärkningsvärd.Utskottet förutsatte därför att såsom tillsynsmyndighetövervägde möjliga orsaker till varför minskningen skett och om så bedömdesnödvändigt tog initiativ till att ytterligare information om rätten tillvårdar spreds till försäkrade som kunde beröras av förmånen. Utskottet har ävenvid 1987/88 och 1988/riksmöten påtalat behovet av förbättradinformation om reglerna om vårdar. Utskottet har däremot uttalat (se senast1988/89:SfU13) att tillgodoräknande av vårdar är en frivillig förmån och attden därför inte bör påföras automatiskt. Riksförsäkringsverkethar (RFV anser 1989:8) föreslagit regeringen vissa ändringar ireglerna om vårdar. Verket har anfört bl.a. följande. Förstagången möjlighet att ansöka om vårdar förelåg var , då 1989/90:SfU9 17159 försäkrade tillgodoräknades sådant år. Antalet har sedan sjunkit fram tillår 1987 då antalet personer som tillgodoräknades vårdar var 5 645. En vissuppgång har noterats (7 208), sannolikt beroende på deinformationsinsatser som gjorts av ochförsäkringskassorna. Det sjunkande antalet försäkrade som anmäler vårdar haruppmärk sammats i olika sammanhang och frågan har bl.a. aktualiserats i . beslutade därför att genomföra en enkät till I 000 småbarnsföräldrar som kunnat vara berättigade att tillgodoräkna sig vårdar. Av de svarande i enkäten var det som inte hadehört talas om vårdar och av dem som hade sådan kännedom var det sominte kände till reglerna. Enligt finns det anledning attförbättra den nuvarande informationen om möjligheten att tillgodoräkna sigvårdar. Detta skulle kunna ske genom att föräldrar som haft barnunder registrerade i bidragsregistret och som intetillgodoräknats någon ATP-poäng får en ansökningsblankett hemsänd tillsammansmed information om gällande regler. De nuvarande reglerna innebär bl.a. atträtt till vårdar inte föreligger om den hemmavarande föräldern studerat. Ivissa samboendefall kan det också finnas bristande överensstämmelse mellanförälder som har rätt till vårdar och förälder som finns registrerad ibidragsregistret. Mot denna bakgrund är det inte lämpligt att automatiskttillgodoräkna någon ett vårdar. Enligt gällande regler skall ansökan om vårdar görassenast efter utgången av det år som skall tillgodoräknas. Eftersomuppgift om ATP-poäng som eventuellt skall tillgodoräknas som vårdarär känd först i december året efter, saknas praktiska förutsättningar att hinnaavisera aktuella föräldrar i sådan tid att de har möjlighet att komma in medansökan . Med hänsyn till de omfattande ändringar i övrigt somgörs i ADB-systemet (bl.a. på grund av ändrat basbelopp) är detockså önskvärt att denna avisering kan göras . För att denföreslagna aviseringen skall kunna genomföras och föräldrarna få rimlig tid attlämna in sin ansökan, bör ansökningstiden förlängas till efter utgångenav det år som skall tillgodoräknas. har således funnit att det inte ärlämpligt att automatiskt tillgodoräkna någon ett vårdar. Verket har emellertidföreslagit vissa förändringar i ansökningsförfarandet. Utskottet anser därföratt beredningen av förslaget i denna del bör avvaktas. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet bifall till motion SD09 i denna del, 51212, Sf285 yrkande 7i denna del och SD70 yrkande 2. Frågan om retroaktiv rätt till ATP för vård av barn föreår 1982 har tidigare behandlats av utskottet och senast i det av riksdagengodkända betänkandet 1988/89:SfU13. Utskottet har därvid erinrat om att dåvarandedepartementschefen i samband med införandet av rätt till ATP för vård av barnuttalat att reformen var klart avgränsad och att utskottet i det sammanhangetinte ansåg att någon retroaktiv rätt till ATP för vård av barn borde införas. 1stället borde olika åtgärder av social- och arbetsmarknadspolitiskt slaggenomföras för att stärka ATP-skyddet för småbarnsföräldrar. Utskottet harockså erinrat om att de 7 1 nuvarande reglerna förATP-beräkning ger ett visst skydd för föräldrar ' som avstårfrån förvärvsarbete för att vårda egna barn. Utskottet har 1989/90:SfU9 vidareframhållit att det ingår i pensionsberedningens uppdrag att se över reglernaför intjänande av ATP-rätt. Enligt utskottets mening saknas anledning till annatställningstagande vad galler rätt till ATP för vård av barn före år 1982.Utskottet är inte heller berett tillstyrka en retroaktiv rätt till ATP för vårdav barn eller . Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionerna Sf309 i denna del, S044 yrkande 7 och Sf285 yrkande 7 i denna del. Pensionsgrundande inkomst fastställs för en försäkradt.o.m. det år den försäkrade fyller eller fram då han för helaåret får hel ålderspension. Pensionsgrundande inkomst utgörs av summan av inkomstav anställning och inkomst av annat förvärvsarbete i den mån summan överstigerdet vid årets ingång gällande basbeloppet. Pensionspoäng för året är denpensionsgrundande inkomsten delad med det vid årets ingång gällandebasbeloppet. Fr.o.m. (prop. 1978/79:75, SfU 15, rskr. 164)kan pensionsgrundande inkomst på samma sätt beräknas även för år då denförsäkrade har förtidspension. Till den beräknade pensionspoängengörs för den som hafi halv förtidspension tillägg med hälften av den s,k,antagandepoängen och för den som haft två tredjedelar av hel förtidspensiontillägg med två tredjedelar av antagandepoängen. Den försäkrade skall dock fördet aktuella året få lägst en pensionspoäng som motsvarar an tagande poängen.Antagandepoängen utgörs i regel av genomsnittet av pensionspoängen för de fyranärmaste åren före förtidspensioneringen. I motion Sf256 anför att den som harhalv förtidspension måste öka sin inkomst med för att kunna få enpensionspoäng som är högre än antagandepoängen. Detta beror på attantagandepoängen redan är beräknad efter en inkomst som har minskats med 1basbelopp, och halva antagandepoängen belastas således med ett halvtbasbeloppsavdrag. Från inkomsten som härrör från den resterande arbetsförmågangörs ånyo ett basbeloppsavdrag. Motionären föreslår att antagandepoängen ökasmed 1,0 innan den halveras eller att endast ett halvt basbeloppsavdrag görs påden senare inkomsten. Hon begär att vad sålunda anförts ges regeringen tillkänna. Möjligheten för en förtidspensionär att tjäna inpensionsrätt infördes på förslag av pensionskommittén i del betänkandet (SOU1977:46) Pensionsfrågor m.m. Kommittén, som hade övervägt olika lösningar,avvisade tanken på att den utgående förtidspensionen skulle bli pensionsgrundandejämte sidoinkomsten. Kommittén avvisade även en lösning som skulle innebära vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst verkställer ett i förhållandetill invaliditeten reducerat basbeloppsavdrag från sidoinkomsten. Som skälhärför angav kommittén att man inte ville medverka till att det öppnades engynnsammare väg in i ATP-systemet för förtidspensionärer än för dem som t.ex.av olika anledningar arbetar deltid eller korttid. Utskottetär av de skäl som sålunda anförts av pensionskommittén 1989/90:SfU9 inteberett tillstyrka en ändring av förevarande regler. Motion SC56 bör därföravslås. Förtidspension utgår enligt gällande bestämmelser till enförsäkrad som har fyllt för tid före den månad, då han fyller ellerålderspension börjar utgå till honom, om hans arbetsförmåga pågrund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan är nedsatt med minst hälften och nedsätt-ningen kan ansesvaraktig. Kan nedsättningen av arbetsförmågan inte anses varaktig men antas blibestående avsevärd tid, har den försäkrade rätt till sjukbidrag. Detta bidragär begränsat till men i övrigt gäller vad som är föreskrivet omförtidspension även sjukbidrag. Rätt till förtidspension tillkommer också en arbetslösförsäkrad som fyllt och som till följd av arbetslöshet har uppburitersättning från erkänd arbetslöshetskassa under den längsta tid sådanersättning kan utgå eller uppburit kontant arbetsmarknadsstöd . I proposition 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering ocharbetslivsfondens verksamhet, m.m. föreslås emellertid att dessa möjlighetertill förtidspension avskaffas. Förtidspensionutges i form av hel, halv eller två tredjedels pension. Reglerna om förtidspension/sjukbidrag gäller ävenhandikappade studerande under förutsättning att arbetsförmågan är nedsatt medminst . Enligt praxis bedöms studerande ungdomars rätt tillförtidspension/sjukbidrag utifrån deras förmåga att skaffa sig inkomst avförvärvsarbete vid ett tänkt avbrott i studierna. m.fl. begär i motion Sf250 yrkande 7 etttillkännagivande om att förtidspensionering av handikappade studerande börundvikas. I motion 51262 yrkande 3 anför m.fl. attdet inte är rimligt att ungdomar skall förtidspensioneras. De försök som pågårpå vissa platser i landet att aktivera handikappade måste utökas. Motionärernabegär ett tillkännagivande härom. Rehabiliteringsberedningen har i betänkandet (SOU 1988:41)Tidig och samordnad rehabilitering behandlat bl.a. frågor om förtidspensioneringoch om samordning av rehabiliteringsinsatser. I betänkandet föreslås attåldersgränsen för rätt till förtidspension/sjukbidrag skall höjas till ,om inte synnerliga skäl föreligger. Med den höjda åldersgränsen villberedningen understryka vikten av att alla handikappade skall ha rätt till enindividanpassad habilitering resp. rehabilitering inkl. arbetsprövning innanen eventuell pensionsprövning kan bli aktuell. Beredningen föreslår att handikappadeungdomar mellan skall ha rätt till s.k. rehabiliteringsersättningunder förutsättning att den handikappade deltar i rehabiliteringsåtgärdoch/eller att arbetsförmågan på grund av handikappet är nedsatt med minst enfjärdedel och nedsättningen kan anses varaktig. I fråga om gruppen synskadade,döva och hörselskadade ungdomar utan andra handikapp föreslårberedningen att de under utbildning undantas från rätt till 1989/90:SfU9 sjukbidragenligt nuvarande regelsystem eller till föreslagen rehabiliteringsersättning.Studiestöd tillsammans med handikappersättning föreslås vara det stöd somnormalt skall utges . Beredningen har också lämnat förslagom ett samordnat rehabiliteringsmål och om ett ökat administrativt ochsamordnande ansvar för försäkringskassorna för att rehabiliteringsarbetetgenomförs i varje enskilt fall. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har härefteri propositionen 1989/90:62 lagt fram vissa förslag som ett första steg i ettförbättrat rehabiliteringsarbete. Utskottet vill även erinra om att arbetsmarknadsstyrelsensedan budgetåret 1986/87 har haft regeringens uppdrag att bedriva försöksverksamhetmed syfte att förbättra unga handikappades möjligheter att arbeta i stället föratt uppbära förtidspension eller sjukbidrag. Försöksverksamheten har varitinriktad på en uppsökande verksamhet med att erbjuda ungdomar, som redan fåttförtidspension/sjukbidrag, en kontakt med arbetsförmedling/arbetsmarknadsinstitutför att pröva möjligheterna till avlönat arbete. harinriktningen även varit förebyggande verksamhet genom en utökad samverkan medskolan. Överenskommelser skall träffas mellan länsarbetsnämnden i resp. län ochförsäkringskassorna om hur man i reguljär verksamhet bevakar och hosarbetsförmedlingen aktualiserar ungdomar som har pension. I åretsbudgetproposition har chefen för bl.a. uttalat attinsatserna för unga handikappade bör permanentas. Erfarenheterna från försökenvisar att många ungdomar som inte haft arbete eller deltagit idagcenterverksamhet har kunnat få ett avlönat arbete. De', är ytterst angelägetatt insatserna för unga människor med grava funktionsnedsättningar kanfortsätta med minst lika hög ambitionsnivå som . Utskottet anser att motionärernas synpunkter i mycket ärtillgodosedda genom den försöksverksamhet som bedrivitoch som skall permanentas. Utskottet anser emellertid att beredningen avövriga delar av rehabiliteringsberedningens betänkande bör avvaktas. MotionernaSf250 yrkande 7 och Sf262 yrkande 3 bör därför inte föranleda någon åtgärd. Handikappersättning utges till en försäkrad som har fyllt16 år och som fått sin funktionsförmåga varaktigt nedsatt isådan omfattning att han i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävandehjälp av annan eller behöver hjälp av annan för att kunna förvärvsarbeta ellereljest får vidkännas betydande merutgifter på grund av sitt handikapp.Handikappersättning utges för år räknat med 65, 50 eller av basbeloppetalltefter hjälpbehovets omfattning och merutgifternas storlek. Behovet avhandikappersättning skall omprövas i samband med förtids- eller ålderspensionering. Handikappersättning utgesalltid till den som är blind, döv eller 1989/90:SfU9 gravt hörselskadad omhandikappet inträ&t . Till den som är blind utgesersättning regelmässigt före pensionering och för tid efterpensionering , om inte stödbehovet då motiverar högre ersättning. Tillden som är döv eller giavt hörselskadad utges ersättning avbasbeloppet, om inte stödbehovet motiverar högre ersättning. 1989års handikapputredning (S 1988:03, dir. 1988:53) har till uppgift att utredavissa frågor om kommunernas och landstingens insatser för människor medomfattande funktionshinder. Kommitténs huvuduppgift bör enligt direktiven varaatt kartlägga och analysera de insatser för funktionshindrade som görs inomsocialtjänsten samt habi-literingen och rehabiliteringen. Utgångspunkten förutredningsarbetet bör vara situationen för barn, ungdomar och vuxna medomfattande funktionshinder samt situationen för de små och mindre kända handikappgrupperna.Om kommittén finner att det föreligger brister i ochhabiliteringens/rehabiliteringens insatser för dessa grupper bör den lämnaförslag som kan leda till förbättringar inom områdena och som innebär attgrupperna bör kunna tillförsäkras ett väl fungerande stöd.Utredningens arbete bör vara avslutat . m.fl. begär i motion So260 yrkande 10, såvitt nu är i fråga, etttillkännagivande om att frågan om fler nivåer inom handikappersättningen snartbör föras upp till behandling i den aviserade utredningen om bl.a.högkostnadsskydd. 1motion Sf264 yrkande 2 framhåller de merkostnader sompsoriatiker har på grund av sin sjukdom. En lägre nivå inom handikappersättningenskulle behövas för att ge dem ekonomiskt stöd. Hon begär därför attriksförsäkringsverket får i uppdrag att utreda om en ytterligare, lägre nivåinom handikappersättningen bör införas. GullanLindblad begär i motion Sf238 ett tillkännagivande om att de psoriasissjukasbehov och behovet hos andra grupper med långvariga sjukdomstillstånd särskiltbör uppmärksammas i den utredning om det samlade förmånssystemet som riksdagenhar begärt. 1motion Sf208 anför och att det nuvarande systemetmed avdrag vid taxeringen för nedsatt skatteförmåga på grund av sjukdom börersättas med en kompensation inom socialförsäkringssystemet. Ett nytt systemfår dock inte medföra att den som har utgifter för långvarig sjukdom e.d.kommer i ett sämre läge än . Motionärerna begär förslag om nya regler idetta syfte. Iårets budgetproposition har dåvarande chefen för angivitbl.a. 1fjolårets budgetproposition redovisade min företrädare ett översiktligt förslag till olika förändringar i systemet för läkemedelsförmåner. För månerna med kostnadsfria läkemedel och förbrukningsartiklar skulle enligt förslaget ersättas av ett enhetligt system för begränsning av den enskildes läkemedelskostnader och denna läkemedelsrabattering skulle 25 även tillämpas påprodukter för vilka den enskilde nu helt får stå för kostnaderna, t.ex.mjukgörande salvor till psoriatiker samt saliversätt- 1989/90:SfU9 nings- ochsalivstimulerande medel till muntorra. Åldersgränsen förprisnedsättning av speciallivsmedel skulle enligt förslaget avskaffas så attförmånen kunde erhållas oavsett ålder. Förslaget innehöll även andra åtgärderinom socialförsäkringsområdet i form av införande av ett särskilthögkostnadsskydd för sjukresor och en ny och lägre nivå inomhandikappersättningen. angavs att ett avskaffande av den möjlighetensom nu finns till avdrag för sjukdomskostnader i taxeringen också bordeövervägas. Sammanfattningsvis konstaterades att de föreslagna åtgärderna delvisskulle medföra en viss omfördelning från grupper som har en total befrielsefrån kostnader för läkemedel och förbrukningrtiklar, men att effekterna i höggrad skulle begränsas av högkostnadsskyddet. Det redovisades dessutom att deföreslagna åtgärderna totalt sett skulle innebära betydande merutgifter förförsäkringen, men att denna reform var angelägen från både rättvise- ochtrygghetssynpunkt. Förslagethar behandlats i socialförsäkringsutskott. Utskottethar därvid uttalat att på förslag av ett enigt utskott begärt enförutsättningslös utredning om hur det samlade förmånssystemet skulle kunnareformeras för att skapa bättre rättvisa mellan olika grupper försäkrade somhar kostnader för sjukdom och handikapp (1989/90:SfU5). Utskottet anser att devedertagna principerna om iQOStnadsfria läkemedel skall bibehållas, med denbegränsning som detta kan innebära i utredningens direktiv. har sedermerabeslutat i enlighet med utskottets förslag (rskr. Jag har för avsikt attinom kort återkomma till regeringen angående en sådan utredning. Defrågor som tas upp i förevarande motioner torde komma att omfattas av den avriksdagen begärda utredningen, och resultatet av denna bör därför avvaktas. Medhänsyn härtill avstyrker utskottet bifall till motionerna 5o260 yrkande 10 idenna del, Sf264 yrkande 2, Sf238 och 5f208. RagnhildPohanka och anför i motion Sf357 att en person som drabbas avett handikapp efter inte har rätt till handikappersättning.Motionärerna begär en utredning av hur dessa personer skall kunna få sinamerutgifter för handikappet täckta. Riksdagenhar tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden. Utskottet har därvid (se senastbetänkande 1988/89:5fU13) framhållit att syftet med handikappersättning är attge kompensation för hjälpbehov som uppkommit på grund av sjukdom eller skada,medan de hjälpbehov som hänför sig till åldrandet inte bör ersättas genomhandikappersättning. Utskottet har vidare erinrat om att rätten tillhandikappersättning omprövas då den försäkrade tillerkänns ålderspension.Frågan kan dock komma att beröras av handikapputredning. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet bifaU till motion S057. m.fl. ifrågasätter i motion 5o260 yrkande 10, såvitt nu är i fråga,den sänkning av handikappersättningen som drabbar gravt synskadade personer isamband med pensioneringen. Motionärerna framhåller att en bibehållenhandikappersättning oftast behövs för att en förtidspensionerad person skall få möjligheter till ett aktivt liv. Härtillkommer att funktionsnedsättningar som kan komma med ål- 1989/90:SftJ9 en hörselnedsättning, ofta förvärrar den synskadades handikapp. och anför i motion S036 atten blind persons hjälpbehov inte torde bli mindre efter fyllda än före,och de begär ett tillkännagivande om att handikappersättningen till blinda inteskall sänkas vid pensioneringen. Bakgrunden till regeln om omprövning av rätten tillhandikappersättning vid pensionering är att den som har haft behov avfortlöpande hjälp eller har haft merutgifter för att kunna förvärvsarbeta oftainte kan åberopa stödbehov i samma omfattning sedan han har pensionerats (prop.1974:129). Omständigheterna vid pensioneringen kan däremot vara eller blisådana att den försäkrade med åberopande av övrigt stödbehov har rätt till fortsatthandikappersättning. rekommenderar i sina allmänna rådom handikappersättningen (1988:8) att, vid omprövningen av rätten tillhandikappersättning för en blind, stödbehovet utreds förutsättningslöst med utgångspunktfrån att högre handikappersättning än garantinivån kan komma i fråga. I likhet med vad utskottet anfört under föregåenderiksmöte (se 1988/89:SfU13) anser utskottet att nuvarande regler ger utrymmeför en generös bedömning av blindas rätt till handikappersättning även efterpensionering. Frågan kan även komma att beröras av handikapputredning.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 5o260 yrkande 10 och5036. I motion Sf264 yrkande 1 anför attinformationen och anvisningarna till försäkringskassorna om handikappersättningenborde vara så tydliga och enhetliga att någon godtycklig bedömning inte kanförekomma. Motionären begär därför att får i uppdrag attse över reglerna för erhållande av handikappersättning. har utfårdat rekommendationer omtillämpningen av bestämmelserna om handikappersättning i allmänna råd(1988:8). Med hänsyn härtill, och då utskottet utgår från att riksförsäkringsverketinom ramen för sitt tillsynsansvar bevakar informationsfrågor ochregeltillämpningen, avstyrker utskottet bifall till motion Sf264 yrkande 1. Kommunalt bostadstillägg (KBT) Kommunalt bostadstillägg (KBT) utges som tilläggsförmåntill den som ärmantalsskriven i en kommun och uppbär folkpension i form av ålderspension,förtidspension eller änkepension. KBT utgår dock inte tillålderspension för tid före den månad vederbörande fyller . KBT, somär inkomstprövat, utges enligt grunder som den enskilda kommunenbestämmer, dock lägst med belopp som svarar mot den del av denbostadskostnad som enligt föreskrifter som regeringen meddelar skalltäckas av bostadstillägg för att statsbidrag skall lämnas. utgårunder förutsättning att kommunen täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som överstiger . men inte 1989/90;Sf\J9 . förogift pensionär och . Kommunerna får statsbidrag avsina KBT-kostnader i dessa intervall.