bet · GD01KU10 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas 24 motioner från allmännamotionstiden rörande riksdagsfrågor. Till betänkandethar fogats 6 reservationer och 1 särskilt yttrande. Framställningen har delatsupp i följande avsnitt: Jämställdhet iriksdagens valda organ Vissa frågorrörande lagstiftningens tillämpning Tillträde tillriksdagens lokaler m.m. Praktiktjänstgöring, studier ochvidareutbildning 1988/89:K236 av () vari yrkas 5. att riksdagenbeslutar att "lagstiftarens intentioner" i fortsättningen skall ingåsom särskild text i såväl utskottsbetänkanden som de allmäntryck som därefterligger till grund för lagars och reglers uttolkning hos myndigheter ochallmänheten, 6. att om 5godkänns beslutar att följa upp lagarnas tillämpning och effekt isamhället och och att justitieutskottet får ansvaretför denna verksamhet och löpande rapporterar till såväl riksdag som regering. 1988/89:K301 av och (båda fp)vari yrkas att beslutar att särskilda medel skall anslås förutskottsbesök vid EG och uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att närmare beredafrågan. 1988/89:K302 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att låta flagga pryda plenisalen och eventuelltandra lämpliga lokaler i riksdagshusen under hela . 1 1989/90. 1989/90 KU 10 1988/89:K303av () vari yrkas att beslutar /90:KU10 attallmänhetens rätt att besöka för att bevista kammarenssammanträden eller eljest icke får inskränkas genom avspärrningar avriksdagshuset. 1988/89:K304 av och (båda s)vari yrkas att uttalar sig för sådana former för överlämnandet avbudgetpropositionen till som anges i motionen, 1988/89:K305 av och (båda s)vari yrkas att låter utreda frågan om riksdagsresor till olika delarav landet. 1988/89:K307 av och (bådas) vari yrkas att beslutar om en ny placeringsordning av ledamöternai enligt vad som förordats i motionen. 1988/89:K308 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att platsfördelningen i plenisal skall ske efterpartitillhörighet och inte efter valkrets. 1988/89:K309 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om en omläggning av arbetsrutinerna i i enlighet med vad somanförts i motionen. 1988/89:K310 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att förutom riksvapnet flagga skall ha ständig plats iriksdagens plenisal. 1988/89:K31l av och Hans Leghammar (m, mp)vari yrkas att hos regeringen begär att frågan om sanningsförsäkranför dem som lämnar upplysningar till riksdagsutskott skyndsamt utreds i syfteatt framlägga lagförslag om sådan försäkran. 1988/89:K313 av () vari yrkas attriksdagen beslutar förändra sin utskottsorganisation så att miljöfrågornahädanefter handläggs av ett särskilt miljöutskott. 1988/89:K314 av m.fl. (mp) vari yrkas attdet inom utreds vilka förutsättningar som finns för att riksdagsmännensegna initiativ- och motionsrätt utsträcks till hela den tid då riksmötenapågår. 1988/89:K315 av () vari yrkas 1, att riksdagenbeslutar att riksdagsledamöter får säga du till varandra och till statsrådäven i kammaren i situationer där det klart framgår till vilken man riktar sig, 2, att riksdagenbeslutar att varje riksdagsledamot som så önskar har rätt till sina egna ordockså i kammaren och att censur inte skall ske i samband med att protokollenskrivs, 3, att riksdagenbeslutar att ledamöter och statsråd inte får förändra sakuppgifter och ordval från det att anförandet sker till dess att protokolletär justerat, 2 1988/89:K316av tredje vice talman m,fl, (c) vari yrkas 1989/90:KU10att hos regeringen begär tillsättandet av en parlamentarisk utredningför att utarbeta förslag om en omläggning av budgetåret och en reformering avriksdagens arbetsformer i enlighet med vad som angetts i motionen. 1988/89:K319 av och (båda s) vari yrkas att uppdrar åt förvaltningsstyrelsen attframlägga förslag ägnade att öka ledamöternas möjligheter till studier ochvidareutbildning. 1988/89:K320 av () vari yrkas att riksdagenger JO-delegationen i uppdrag att företa personundersökning, innan man föreslåren kandidat till posten som justitieombudsman eller chefsjustitieombudsman. 1988/89:K322 av Maggj (vpk) vari yrkas attriksdagen uppmanar samtliga riksdagsledamöter att under varje mandatperiodgenomföra en månads praktik inom något av områdena grundskola, hemtjänst,sjukvård, barnomsorg eller missbruksvård. 1988/89:K323 av () vari yrkas attriksdagen uttalar att inte under pågående sessioner fårutnyttjas för den typ av politiska utspel som påtalats i motionen. 1988/89:K325 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ledamöterförst av alla bör få ta del av budgetpropositionen. 1988/89:K326 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen uttalar sitt stöd till rekommendationen om en 40-procentig kvoteringmellan kvinnor och män till alla utskott, styrelser och utredningar. 1988/89:K328 av och Hans Leghammar (båda mp)vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringens ansvar för att delta i arbetet med att göra riksdagsarbetet mer intresseväckande, 2, att beslutar tillsätta en utredning enligtmotionens anda som ett led i förnyelsearbetet, 1988/89;K406 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt riksdagsledamot har rätt att hos myndighet få information om gällande tillämpningav svensk lagstiftning. 1988/89:K813 av () vari yrkas attriksdagen beslutar öppna 020-linje till . Utskottet 1989/90:KU10 Den allmänna motionstidens begränsning frånden dag då budgetpropositionen anmäldes i kammaren (3 kap. 10 § riksdagsordningen)tas upp i två motioner. 1 motion K314 av m.fl. (mp) sägs att iett modernt samhälle är denna ordning inte rimlig. Det vore enligt motionärernavida bättre om riksdagsmännens initiativrätt utsträcktes till hela den tid dåriksmöte pågår. I motion K309 av () påpekas att inte minst detalternativa budgetarbetet är utomordentligt arbetskrävande. Ledamöter ochkanslier skulle ges en rimligare arbetssituation om enbart motioner medekonomiska konsekvenser i anledning av budgeten fick läggas fram inom enl4-dagarspe-riod efter avlämnandet av budgetpropositionen. En andra motionstidför enskilda ledamöter kunde sedan enligt motionen förläggas . Enligt motion K316 av m.fl. (c) är det urallmän politisk synpunkt otillfredsställande att riksdagsårets början inteockså innebär en mera substantiell upptakt i riksdagsarbetet. Det naturligaborde vara att börja med budgetbehandling och allmän motionstid. Attinföra allmän motionstid skulle inte, enligt motionen, lösa någraproblem utan enbart medföra dubbelbehandling av många ärenden under sammariksmöte, I motionen tas också behovet av att anordna kvällsplena ochsvårigheten att utöka antalet s.k. riksdagsfria perioder som exempel på bristeri den nuvarande ordningen. Enligt motionärerna skulle förutsättningarna förplanering av arbete vara helt annorlunda om statsbudgeten följdekalenderåret. Formerna för offentliggörandet och överlämnandet avbudgetpropositionen berörs i tre motioner, 1 motion K304 av ochOwe (båda s) konstateras att med nuvarande ordning överlämnasbudgetpropositionen symboliskt till talmannen. Därefter håller finansministernoch biträdande finansministern presskonferenser. Motionärerna föreslår ettsärskilt förfarande i vilket finansministern presenterar finansplan ochbudgetproposition inför kammaren och att de partier som står utanför regeringendärefter får ge sina första kommentarer. Enligt motion K325 av () är det en såsjälvklar sak att först av alla bör få ta del av budgetpropositionenatt det inte behöver motiveras. Även i motion K328 av och Hans Leghammar(båda mp) hävdas att borde vara stället där finansministern presen terar finansplan och budgetförslag. Motionärerna föreslår också att en särskild utredning tillsätts med ledamöter som suttit i högst 4 Utredningens uppgift bör vara att lämna förslag på nya arbetsformer för att förnya och åter göra denna till ett 1989/90:KU10 Till utredningen bör, enligt motionen, kopplas representanter frånpartier utanför som nått upp till i föregående val. Det framgår av grundlagberedningens betänkande attberedningen övervägde att avskaffa de tidsmässiga begränsningarna i rätten attväcka s.k. fristående motioner. Beredningen betonade (SOU 1972:15 s. 262) attinitiativrätten för de enskilda ledamöterna var en omistlig beståndsdel isvenskt riksdagsskick. Det framhölls också att principerna om att varje ärendeskulle utskottsberedas och leda till beslut i sak gav de enskilda ledamöternasmotionsrätt en, internationellt sett, ganska unik kvalitet. Beredningen fanndock (s, 236) att liksom tidigare borde motioner som inte anknöt till propositionereller särskilda riksdagsinitiativ få väckas endast avåret. Detta skulle enligt beredningen ses mot bakgrund av de betydanderättsverkningar som anhängiggörandet av en motion utlöser. Utskottet förklaradesig (KU 1987/88:43), vid behandlingen av en motion om frimotionsrätt under hela , dela grundlagberedningens uppfattning idenna del. Beredningen prövade flera olika lösningar förförläggningen av en allmän motionstid inom ramen för sitt förslag till schemaför det årliga riksdagsarbetet och för budgetprövningen. En av dessa lösningarvar att förlägga den allmänna motionstiden av det underhösten inledda . Beredningen fann emellertid att det varutomordentligt svårt att lösgöra en allmän motionstid från rätten att väckaföljdmotioner med anledning av budgetpropositionen. Den stannade för attföreslå endast en allmän motionstid . Denna skulle infalla under tidennärmast efter det att budgetpropositionen hade lagts fram. beslöt (KU 1987/88:43) i enlighet medett förslag från folkstyrelsekommittén att inleda försök med en förändradbudgetprocess i under innevarande mandatperiod. Försöket syftar tillatt åstadkomma en ökad koncentration av utskottens och kammarens behandling avbudgetpropositionen. Det förutsattes i förslaget att motioner utan direktsamband med budgetförslaget inte skulle behandlas tillsammans med detta i sammautsträckning som . ställde sig bakom utskottets förslag attdess arbetsgrupp för riksdagsfrågor borde få i uppdrag att följa försöket ochvid behov ta initiativ till förändringar. Arbetsgruppen har gjort en utvärdering(1989/90:KU19) av hur försöket utfallit . har beslutatatt försöket skall fortsätta under resten av innevarande valperiod på ungefårsamma sätt som . kompletteringsproposition (prop. 1987/88:150bil, 1) redovisades att budgetprocessen skall läggas om för i princip helastatsförvaltningen, utom för försvarsutskottet som redan tillämpar en särskildflerårsmodell. Det viktigaste inslaget i den nya budgetprocessen r* 1989/90. är atthela verksamhetsområdet för en myndighet skall underkastas en 1989/90:KU10 fördjupadredovisning och prövning . (FiU 1987/88:30, rskr.394) hade inte något att erinra mot redogörelsen i 1988 årskompletteringsproposition. En kommitté har tillkallats för en översyn avbudgetpropositionens innehåll och utformning, m.m. Kommittén, som antagitnamnet budgetpropositionsutredningen, förväntas redovisa sina förslag senastden . De förslag till förändring av arbete som såvälförsöksverksamheten med en förändrad budgetprocess i som arbetet meden förändring av budgetpropositionens utformning kan tänkas resultera i kan geanledning till en översyn också av reglerna för avgivande av motioner. bör det ingå i uppföljningsuppdraget till dess arbetsgrupp förriksdagsfrågor att också överväga denna fråga. Utskottet är dock inte berettatt nu föreslå någon förändring av riksdagsledamöternas initiativrätt.Motionerna K309 och K314 avstyrks. Utskottet har vid ett flertal tillfållen behandlatmotionsyrkanden om en omläggning av budgetåret. Senast skedde det (KU 1987/88:43). Utskottet delade folkstyrelsekommitténs bedömning att enflyttning av budgetarbetet skulle ha stora fördelar från ,synpunkt. Ett starkt argument mot förslaget var dock, enligtutskottets mening, att valen då måste flytta . En flyttning skullet.ex. innebära att riksdagsarbetet ett valår måste avslutas i månadsskiftetmars-april, om man inte vill förkorta valrörelserna eller bedriva dem parallelltmed riksdagsarbetet. Utskottet erinrade också om att val har en långtradition i vårt land och att en förändring därför är en åtgärd av rättingripande slag för väljare, politiker och partiorganisationer. Med hänvisningtill det anförda avstyrktes motionerna. Utskottet gör samma bedömning nu.Motion K316 avstyrks. Enligt vad utskottet inhämtat innefattar det arbete medförändring av arbetsformerna i som initierats i talmanskonferensenockså förslag om en ny form för presentation av budgetpropositionen iriksdagen. Syftet med motionerna K304 och K325 torde därmed i huvudsak varatillgodosett. Enligt utskottet är det inte befogat med något uttalande avriksdagen i frågan. Motionerna K304 och K325 avstyrks. Med tanke på det förändringsarbete rörande arbetsformernai i övrigt som pågår är det enligt utskottet inte befogat att nutillsätta någon utredning av det slag som föreslås i motion K328. 2.Inrättande av miljöutskott /90:KU10 I motion K313 av () påpekas attjordbruksutskottet hör till de mest arbetsbelastade riksdagsutskotten.Ett huvudskäl till detta är att antalet viktiga miljöfrågor vuxit mycket starktunder senare år. Motionärens förslag är att miljöfrågorna bryts ut frånjordbruksutskottet och handläggs av ett särskilt och nyinrättatmiljöutskott. Dit skulle eventuellt också vissa miljöärenden som handläggs iandra utskott kunna föras. Jordbruksfrågorna skulle då antingen, som , liggakvar i ett särskilt jordbruksutskott eller föras över till något annat utskott. (SOU 1987:6 Folkstyrelsens villkor)ansåg att borde ta initiativ till en översyn av utskottsorganisationen.Denna översyn skulle syfta till att fördela anslagsärendena jämnare mellanutskotten. Utskottets arbetsgrupp gjorde vissa undersökningar av de mestbudgetbelastade utskottens arbetssituation. Några större behov av förändringarframkom inte. Utskottet anförde i betänkande KU 1987/88:43 att försöket medförändrad budgetprocess fick utvisa behovet av ändringar i ärendefördelningenmellan utskotten. Sedan arbetsgruppens utvärdering gjordes har enytterligare kraftig ökning skett i antalet avgivna motioner. Arbetsbelastningenpå samtliga utskott men framför allt de mest motionstyngda, bland dem jordbruksutskottet,har därmed blivit än större. Av de motioner som avgavs föll ungefår en tiondel (451 motioner) inom jordbruksutskottetsberedningsområde. 272, dvs, , rörde miljö- och jaktfrågor. Enligt vadutskottet inhämtat ligger yrkandena i miljömotionerna till stor del utanfördet primära lagområdet. Beredningen av dessa motioner blir särskilt tids- ocharbetskrävande då jordbruksutskottet ofta tvingas inhämta upplysningar från deförvaltningsmyndigheter vars verksamhet de berör. En ytterligare komplikationär att de frågor som tillhör jordbruksutskottets beredningsområde handläggs avinte mindre än nio centrala verk och ett stort antal mindre myndigheter. Enligt utskottet finns goda skäl att i samband medutvärderingen av försöksverksamheten med förändrad budgetverksamhet i riksdagenpå nytt överväga ärendefördelningen mellan utskotten och då särskilt uppmärksammade mest motionstyngda utskottens situation. I det sammanhanget bör också fråganom inrättande av ett miljöutskott tas upp. Enligt utskottet finns det skäl somtalar såväl för som mot en sådan förändring. Som framhålls i motion K313 har antalet viktiga miljöfrågorvuxit mycket starkt och kan väntas få stort utrymme i svensk politik . Miljöfrågorna behandlas nu i en rad utskott. För inrättande av ett särskilt utskott för dessa frågor talar 7 att de dåskulle kunna få en samlad behandling. A andra sidan kan det hävdas attdet är väsentligt att miljöfrågorna får en framskjuten plats i 1989/90:KU10 behandlingenav förslag till lagstiftning och förändring av den samhälleliga verksamhetenpå alla områden. Det senare synsättet talar närmast för att miljöaspekterna påde förslag har att ta ställning till bäst behandlas i de utskott därförslagen i övrigt bereds. En eventuell utökning av antalet utskott hänger enligtutskottet också samman med frågan om antalet ledamöter i utskott. Även dettatalar för att utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskottenbehandlas i ett sammanhang inför nästa mandatperiod. Utskottet är mot dennabakgrund inte berett att nu föreslå en förändring i utskottsindelningen.Motion K313 avstyrks, Jämställdhet i valda organ Jämställdheten i politiken behandlas i motion K326 avInger Schörling m.fl. (mp). Enligt motionen är det viktigt att de politiskapartierna som alla driver jämställdhetsfrågor, eller åtminstone säger sig verkaför dem, föregår med gott exempel. 1 motionen yrkas att uttalar sittstöd till en rekommendation om en 40-procentig kvotering mellan kvinnor och mäntill alla utskott, styrelser och utredningar. Det bör ankomma på partierna att tillse att derasrepresentanter i bl.a, valberedningen verkar för jämställdhetsaspekten i valentill utskott, styrelser m.m. Något uttalande från i dennafråga är dock enligt utskottet inte påkallat. 1 motion K320 av () yrkas att gerJO-delegationen i uppdrag att företa en personundersökning, innan man föreslåren kandidat till posten som justitieombudsman eller chefejustitieombudsman.Motionärens uppfattning är att det är rimligt att en kandidat till JO-ämbetetunderkastas en personundersökning av ungefår samma slag som vid anställning avpersonal inom säkerhetstjänsten i riket. Det måste, enligt motionen, ansesrimligt att JO-delegationen bl.a. undersöker om en kandidat blivit åtalad ochfålld i brottmål. JO-delegations sammansättning och uppgifterregleras i tilläggsbestämmelserna 8.10.1 2 i riksdagsordningen. Delegationen ut ses av och består av sex ledamöter. Val av orribudsman bereds av delegationen, som därvid samråder med de av partigrupperna utsedda ledamöterna i talmanskonferensen, 8 Undervåren 1989 publicerades vissa uppgifter och påståenden om 1989/90:KU10 Bl.a. uppmärksammades att han , 1976, dömtstill dagsböter. Kritik framfördes mot JO-delegationen för att inte genomkontroll i polis- och kriminalregistren ha underrättat sig om dettaförhållande. är enligt gällande ordning ej behörig att utfåuppgifter vare sig ur kriminal- eller polisregistren. Även om så vore fallethade uppgifter om den aktuella domen ej stått att finna i någotdera registret.Enligt lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister skall detta ej innehållauppgifter om brott för vilka påföljden är dagsböter, I polisregistret skallsådana uppgifter enligt 7 § lagen (1965:94) om polisregister m,m. ej föras ommer än förflutit från dom, beslut eller godkännande avstrafföreläggande. Vid beredningen av frågan om förslag till nyjustitieombudsman inhämtar JO-delegationen regelmässigt upplysningar från enrad håll, bl,a, från kandidaternas chefer. Detta förfarande motsvarar enligtvad utskottet inhämtat det som tillämpas vid beredningen i regeringskanslietav ärendet som gäller tillsättning av högre domartjänster. Då tänkbarakandidater till dessa tjänster liksom till uppdraget som justitieombudsmanåterfinns i en förhållandevis liten krets av mycket meriterade, vanligenoffentliganställda personer är kännedomen om dem som regel mycket god. Det kan sålunda konstateras att JO-delegationen vidberedning av frågan om förslag till ny justitieombudsman utför de kontroller avkandidaternas person som det enligt gällande lagstiftning är möjligt att göra,samt att förfarandet härvidlag inte avviker från vad som tillämpas vidtillsättning av de högsta domartjänsterna. Motion K320 avstyrks, Enligt motion K3n av () och Hans Leghammar(mp) är det otillfredsställande att det är möjligt att vid utfrågning införriksdagsutskott lämna felaktiga eller vilseledande uppgifter liksom att förtigaviktig information, utan att detta går att åtgärda juridiskt. Motionärernahemställer om en utredning i syfte att skyndsamt införa en ordning medsanningsförsäkran inför riksdagsutskott. Enligt 4 kap. 10 § riksdagsordningen skall en statligmyndighet lämna upplysningar och avge yttrande, då ett utskott begär det. Skyldigheten åligger alltså myndigheten, inte någon enskild tjänsteman. Regeringen är den högsta förvaltningsmyndigheten. Den är emellertid enligt para grafen undantagen från denna skyldighet. En myndighet som lyder under regeringen kan enligt paragrafen hänskjuta ett utskotts begäran om att lämna upplysningar eller att avge yttrande till regeringens avgörande. Det innebär att regeringen kan bestämma att upplysningar- 9 na elleryttrandet inte skall lämnas. Någon skyldighet att lämna upp- lysningar och att avge yttranden finns inte för kommunala eller 1989/90:KU10 Inte heller enskilda fysiska eller juridiska personer har någon sådanskyldighet. De som inte är skyldiga att lämna upplysningar och attyttra sig kan naturligtvis beredas tillfålle att göra det. De kan ocksåinbjudas för att svara på frågor vid utskottens sammanträden för inhämtande avupplysningar. Beträffande utfrågningar i granskningsärendenkan det i detta sammanhang erinras om att det i stor utsträckning förekommeratt icke statliga befattningshavare inbjuds till utfrågning inför utskottet. Enligt vår rättegångsordning är ett vittne skyldigt attvid straffansvar inför domstol lämna upplysningar om fakta av betydelse urbevissynpunkt. Ett viktigt moment i vittnesplikten är skyldighet attnärvara vid förhandling inför domstolen. Den som skall höras som vittne skalldärför vid vite kallas att infinna sig (36 kap, 7 § ).Domstolen kan besluta att vittne som inte infunnit sig skall hämtas tilldomstolen (36 kap, 20 § ). Ett beslut om hämtning verkställs avpolismyndigheten, I vittnesplikten ingår också skyldigheten att avlägga edoch att avge vittnesmål. Om vittnet utan giltigt skäl vägrar att avlägga edeneller att avge vittnesmål eller besvara en fråga kan domstolen utfårdavitesföreläggande och ytterst besluta om häktning. Den som under ed lämnarosann uppgift eller förtiger sanningen kan enligt 15 kap. 1 § brottsbalkendömas för mened. Skyldigheterna att närvara vid förhandlingen, att avläggaed, att avge vittnesmål och att tala sanning hänger nära samman. Så är t.ex.ett vittnes plikt att avlägga ed och att tala sanning utan någon egentligbetydelse om inte vittnet också är skyldigt att närvara vid förhandlingen ochatt där avge vittnesberättelse. Ed kan även avläggas i några andra fall än i samband medvittnesmål. En domstol kan t.ex. enligt 40 kap. 1 § anlita ensakkunnig i ett mål där det behövs särskild fackkunskap. Bestämmelser om attinför domstol under ed bekräfta uppgifter i en bouppteckning finns bl.a. i 17kap. 5 § andra stycket . Enligt utskottet står det klart att en regel om någon formav edgång eller sanningsförsäkran vid utskottsutfrågning för att få effektmåste vara kopplad till bestämmelser om plikt att delta i sådan utfrågning ochatt där lämna upplysningar. Utfrågningarna skulle då få en helt annan karaktärän att vara det led i utskottets inhämtande av sakupplysningar som de enligtgällande ordning är avsedda att utgöra. Vissafrågor rörande lagstiftningens tillämpning 1989/90:KU10 Enligt motion K236 yrkande 5 av ()hanterar myndigheterna lagar och regler på ett sätt som ger rekordet iantalet fållande domar i . Enligt motionären är det därförnödvändigt att alla lagar i fortsättningen har en grundlig text, som handlar om"lagstiftarens intentioner". 1 yrkande 6 föreslås att förutsatt att yrkande 5godkänns tillämpningen av lagstiftningen följs upp efter ett och såatt den motsvarar intentionerna. Enligt motionären bör uppföljningen ankommapå och justitieutskottet vara lämpligt forum för detta arbete. I motion K406 av () hemställs om etttillkännagivande till regeringen om att riksdagsledamot har rätt att hosmyndighet få information om gällande tillämpning av svensk lagstiftning. Bakgrundenär att vägrat lämna ut uppgifter om hur många personer sominformerats om att de hindrats från anställning genom personalkontroll. Den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheternahade vid utgången av 1988 avkunnat ca 140 domar. Av dessa gällde tio . Isex av domarna hade fållts för brott mot den europeiska konventionen omde mänskliga rättigheterna.