bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Det ligger emellertid i sakens natur atteffekterna av de påbörjade och planerade åtgärderna till en del först kanavläsas . Som framhålls i motionerna har kommunikationerna en utomordentligtstor betydelse. Regeringens förslag på trafikområdet bereds i trafikutskottetoch kommer att behandlas av . Med det anförda avstyrker utskottet de i förevarandesammanhang behandlade motionsyrkandena i motionerna 1988/89:A421, 1988/89:A480,1988/89:A481, A69, A88, A94 och A428 och A456. Länets befolkning uppgår till ca 135 000 personer och ärungefår lika stor som . Merparten av de åtta kommunernahar en minskande befolkning. Det är bara , och som ökat.Länet är glest befolkat med tre personer per kvadratkilometer.Sysselsättningsgraden ligger något under riksgenomsnittet. Den har ökat sedan1985, men alla kommuner utom har minskande antal sysselsatta iabsoluta tal. 1 har den årliga minskningen 19851987 av antaletsysselsatta varit . I , och ärsysselsättningsgraden . /Vrbetslösheten ligger genomgående överriksgenomsnittet och gjorde så även . I flertalet kommunerär den , högst i där den är . bildartillsammans med , , och kommuner en lokal arbetsmarknad.Var och en av de övriga kommunerna utgör egen arbetsmarknad. Stödområde 1989/90: AU 13 Samtliga kommuner i länet ingår istödområde. , (Hotagen, Laxsjö, , och Alsen),och tillhör stödområde A. , och Åre tillhörområde B. (, Näskotts, Rödöns och Ås församlingar) och Östersundtillhör område C. I propositionen föreslås att de kommuner/kommundelar som nuingår i A skall ingå i stödområde 1 jämte . och Are föreslåsingå i 2. och resterande del av föreslås inte längre tillhörastödområde. vill enligt motion A97 behålla den nuvarandestödområ-desirTdéTningen i avvaktan på ett bättre beslutsunderlag.Vänsterpartiet komm'unisterna yrkar enligt motion A107 att stödområde A skallingå i det nya stödområde 1 och att B och C behålls och ingår i det nyastödområde 2. yrkar i Al 18 att Åre (utom kommuncentret) och Bräckeskall ingå i resursområde A, att Åre (resterande del) skall ingå i B samt attKrokom (nedre församlingar) och (Lock-ne, Häggenås, Lit, Kyrkas, Näsoch ) skall ingå i resursområde C. och (båda s) yrkar enligt motion A57 att , , och (Häggenås och ) skall ingå i stödområde 1. () villenligt motion A47 att hela utom skall ingå i stödområde1. Slutligen yrkar () i motion A54 att , , ochÖstersund (Häggenås och ) skall föras till stödområde 1. Härutöver yrkas i de förutnämnda motionerna A68, A69, A72,A75 och Al 17 att nuvarande stödområdesindelning generellt skall behållas. Enligt utskottets mening finns det grund för att vidstödområdesindelningen av länet göra åtskillnad i fråga om stödnivåer på detsätt som föreslagits av regeringen. När det gäller och nedre delen avKrokom anser utskottet att det inte finns några kvantitativa eller kvalitativabedömningsfaktorer som skulle motivera en fortsatt permanent placering istödområde. Utskottet vill i sammanhanget erinra om den rad avregionalpolitiska insatser som gjorts i länet och ompropositionens förslag om medel för att ytterligare stödjautvecklingsprocessen. Detta behandlas i den följande framställningen. När det gäller kommun innebär regeringens förslagtill stödområdesinplacering att kommunen delvis skulle gränsa mot kom muner ingående i stödområde 1. Detta är otvivelaktigt till nackdel för kommunen. Utskottet vill med anledning därav erinra om möjligheten att tillfålligt höja den maximala andelen lokaliseringsbidrag i kommu ner eller delar av kommuner som tillhör stödområde 2. Enligt utskot tets uppfattning är det rimligt att regeringen, som en konsekvens av den ändrade stödområdesindelningen, gör en välvillig bedömning av ansökningar om företagsstöd från denna kommun när det är fråga om angelägna projekt så att högre stödprocent beviljas än vad som normalt 218 gäller istödområde 2. Utskottet vill också erinra om de medel som föreslåsför särskilda infrastrukturåtgärder och som behandlas i ett 1989/90:AU13 annatavsnitt av detta betänkande. Den del av medlen, 130 milj.kr., som disponeras avregeringen bör enligt propositionen i huvudsak avse, förutom kompletterandemedel i stödområde 1, insatser i stödområde 2 och i stödjepunkter i anslutningtill stödområdena. Enligt utskottets mening bör kommun komma i särskiltbeaktande vid fördelning av medlen. Vad utskottet anfört bör ges regeringentill känna. I fråga om såväl som utgår utskottetifrån att regeringen betraktar dessa kommuner som stödjepunkter i anslutningtill stödområdet. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga nubehandlade motioner i berörda delar. I motion A57 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om regionalpolitiska insatser i Jämtlandslän i form av bl.a. -ensatsning på högskolorna i -en avskrivning av studieskulder istödområdet -ett för kvinnor inom glesbygdsdelegationens ram. Utskottet vill beträffande högskolorna i peka pådels de förslag i propositionen, som behandlats av utskottet i tidigareavsnitt, dels de förslag som redovisas i den forskningspolitiska propositionenoch som behandlas av utbildningsutskottet i dess betänkande UbU25. Bådaförslagen innebär förstärkningar för högskolan i . Utskottet är inteberett att biträda de synpunkter som framförs i motionen om att ävenvårdhögskolan i skall få del av de föreslagna regionalpolitiskamedlen för högskolorna. För frågan om det bör finnas en särskild enhet inomglesbygdsmyndigheten för kvinnors behov och möjligheter hänvisas till dettidigare avsnittet om företagsstöd där utskottet utförligt behandlar områdenmed anknytning till denna fråga. Beträffande frågan om avskrivning av studieskulder för densom flyttar till hänvisjir utskottet till den tidigare framställningendär utskottet i tidigare avsnitt har behandlat frågan om avskrivning avstudieskulder för den som bosätter sig i stödområde 1. Med detanförda avstyrks motion A57 (s) i nu behandlade delar. I motion 429 av och (båda s) yrkas ett tillkännagivande om ett aktivt arbete för utlokalisering av verksamheter från . Banker, försäkringsbolag, orga nisationer m.m. bör uppmuntras att lokalisera delar eller hela verk- 219 . samheter till övriga regioner i landet. rerna varaen lämplig ort även för fortsatt omlokalisering av statlig 1989/90:AU13 verksamhet.En komplettering skulle behövas framför allt i form av civilt inriktadverksamhet. Utskottet har i det föregående uttalat sin principiellauppfattning i fråga om decentralisering och omlokalisering av statligverksamhet. De s.k. stödjepunkterna är de ortei' som i första hand bör komma ifråga. Omlokalisering av befintlig verksamhet eller lokalisering av nya myndighetermåste emellertid grundas på noggranna överväganden i skilda avseenden. I frågaom större privata tjänsteföretag görs fortlöpande försök från regeringens sidaför att förmå dem att etablera verksamhet i regionalpolitiskt prioriteraderegioner. Motionen ger enligt utskottets mening inte underlag för något merabestämt uttalande till förmån för lokalisering i just . Dock skallerinras om att utskottet i det föregående godkänt förslaget om lokalisering avden nya glesbygdsmyndigheten dit. Motion A429 får anses tillgodosedd med detanförda. är det enda länet i den nordliga delenav landet som ökat sin befolkning . Ökningen överstiger ochlänets invånare är nu en kvarts miljon. Trots denna ökning har de flesta avlänets kommuner minskat. Den ökning som skett hänför sig framför allt till Umeåoch grannkommunen . har vuxit med och är därmed den isärklass kraftigast expanderande kommunen i den norra landsdelen. Mindreökningar kan noteras också i och . Länet är på det helataget glest befolkat med fyra personer per kvadratkilometer.Sysselsättningsgraden ligger något under riksgenomsnittet men skiftar starktmellan kommunerna. I inlandskommunerna , , , Vilhelminaoch ligger den avsevärt under medan den i vissa av kustkommunerna ärnormal eller i några fall t.o.m. högre än riksgenomsnittet. Ävenarbetslöshetssiffrorna skiljer sig kraftigt mellan kustkommunerna och inlandet.I , och är den medan den iinlandskommunerna är betydligt högre. I är den nästan 5 %.Genomsnittet för länet ligger strax och snittet för perioden19861988 var . De femton kommunerna bildar åtta olika lokalaarbetsmarknader. Var och en av de fem inlandskommunerna utgör egenarbetsmarknad medan i sig räknar in sex kommuner samt och Skellefteåvardera två. Samtliga kommuner, eller delar av dem, utom ingår förnärva rande i stödområde. Inlandskommunerna , , na, och tillhör stödområde A och föreslås fortsätt ningsvis tillhöra område 1. Även , som ingår i B, föreslås hänföras till stödområde 1. , , , och 220 (Fällfors, och ) ingår i B och föreslås tillhöra 2.Återstående delar av , , och Nordma- 1989/90:AU13 ling ingåri C. Regeringen föreslår att dessa inte längre skall vara placerade istödområde. i har placerats tillfålligt istödområde enligt regeringens beslut. vill enligt motion A97 behålla den nuvarandestödområdesindelningen i avvaktan på ett bättre beslutsunderlag. yrkari motion Al 18 att kommunerna belägna mellan det egentliga inlandet och kusten,dvs. , , , , och de inre delarna av Skellefteåplaceras i resursområde A. Partiet motsätter sig dessutom propositionensförslag att de fyra kommuner/kommundelar, som ingår i C, inte längre skalltillhöra stödområde. kommunisterna yrkar enligt motion A107 attstödområde A skall ingå i det nya stödområde 1 och att Ei och C behålls ochingår i det nya stödområde 2; dock anser de liksom att ,, och skall hänföras till område 1 instället för 2.Det sistnämnda yrkar även (vpk) i motion A108. I motion A49slutligen påtalar Mals och () de tröskeleffektersom uppstår i förhållande till fjällkommunerna om , och Norsjöplaceras i område 2. Härutöver yrkas i de förutnämnda motionerna A68, A69, A72,A75 och Al 17 att nuvarande stödområdesindelning generellt skall behållas. Utskottet delar regeringens uppfattning i fråga ominplaceringen i stödområde 1 resp. 2. Skillnaden mellan å ena sidan kommunernai den västra delen av länet och de som är belägna i den mellersta delen ärpåtaglig både i fråga om kvantitativa och kvalitativa bedömningsfaktorer. Detär därför motiverat med lägre stödnivåer i de . Utskottet avstyrkersåledes yrkandena i motionerna A49, A107, A108 och Al 18 om permanentinplacering i stödområde av , , , och (Fällfors, och ) i stödområde 1. När det gäller de kommuner som föreslås inte längretillhöra stödområde är utskottets uppfattning att några kvantitativa ellerkvalitativa bedömningsfaktorer som skulle motivera en fortsatt permanentinplacering i stödområde av (återstående delar), , Vännäsoch inte föreligger. Motionerna med yrkanden om detta avstyrkssåledes i motsvarande delar. 1 motion 1988/89:A446 av (vpk) lämnasförslag till åtgärder som enligt motionären är nödvändiga för en utveckling avVästerbotten. Bl.a. föreslås satsningar på infrastrukturen, såsom kommunikationer,post och tele, samt på näringslivet, såsom exempelvis lokallivsmedelsproduktion. Utskottet konstaterar att länsanslaget för Västerbottenslän har höjts från 90 milj.kr. föregående budgetår till 105 milj.kr.innevarande budgetår. Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om attutskottet i den tidigare framställningen har tillstyrkt regeringsförslaget omett särskilt infrastrukturanslag på 330 milj.kr. Dessa medel skall i huvudsakanvändas inom stödområdet. Beträffande kommunikationsfrågorna som tas upp i motionenfår utskottet erinra om att dessa frågor behandlas i trafikutskottet. har avgett yttrande (1989/90:TU2y) över ett antal motioner som väcktsmed anledning av den regionalpolitiska propositionen. erinradedärvid om att i sina beslut om trafikpolitiken och telepolitiken år1988 understrukit sambandet mellan dessa politikområden och regionalpolitiken.Vidare erinrade trafikutskottet om att utskottet betonat attplaneringsprocessen inom kommunikationssektorn bör ha som en av sinautgångspunkter regionalpolitiska mål och riktlinjer. Vad angår satsningar på livsmedelsproduktion villutskottet hänvisa till att jordbruksutskottet behandlarpropositionen om livsmedelspolitiken. Utskottet vill dessutom informera om att näringsutskotteti betänkandet NU:30 behandlar näringspolitiska frågor. Mot bakgrund av vad ovan anförts bör motionen inteföranleda någon ytterligare åtgärd. Motionen avstyrks följaktligen avutskottet. har minskat under det senaste decennietefter att ha ökat ganska kraftigt . En vändpunkt kan dock iakttas . Invånarantalet uppgår till knappt 263 000. Fyra kommuner i de östliga delarna av länet har ökat medan inlandskom munerna har gått tillbaka. har minskat med eller drygt 3 000 personer. Länet är tillsammans med landets mest glesbefolkade med tre invånare per kvadratkilometer. Sysselsätt ningsgraden är den lägsta i landet, . 1 , och uppgår den inte ens till . En svag ökning kan dock skönjas . står för landets lägsta siffra, . Sysselsättningsgraden i i inlandet överensstämmer däremot med riket i övrigt. Arbetslösheten i länet är genomgående högre än i övriga landet och uppgår till . En viss minskning har skett i förhållande till genomsnittet för åren 19861988. /Vllra högst är siffran i som har arbetslösa. I nio av länets fjorton kommuner överstiger arbetslösheten . Det skall observeras att , med rikets lägsta arbetslöshetstal om 0,, antals- mässigt har fler arbetslösa personer än . De flesta kommunerna i länet bildar egen lokal arbetsmarknad. Det är bara med tre grannkommuner som bildar en gemensam lokal arbets- 222 Stödområde 1989/90:AU13 Samtliga 14 Norrbottenskommuner tillhör för närvarandestödområde. De nio kommuner som ingår i A, nämligen , ,, , , , , och föreslåsbli hänförda till område 1 liksom , som ingår i B. (Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt). och (Edefors ochGunnarsbyn) föreslås ingå i stödområde 2. samt återstående delar av Piteåoch föreslås inte längre tillhöra stödområdet. Flera motionsyrkanden rör stödområdesindelningen.Folkpartiet vill enligt motion A97 behålla den nuvarande stödområdesindelningeni avvaktan på ett bättre beslutsunderlag. yrkar enligt Al 18 att dekommuner som regeringen hänför till stödområde 1 skall ingå i resursområde A,att /Vlvsbyn skall ingå i B samt att hela och hela skall ingå iområde C liksom kommun utom Örnäset och Domkyrkoförsamlingen. I dettayrkande instämmer () enligt motion A68. Vpk vill enligtmotion A107 att de områden som regeringen föreslår ingå i område 2 i ställetskall ingå i område 1. Partiet vill även att de kommuner som ingår istödområde C skall ingå i område 2. (vpk) vill enligt motion Al 10detsamma som partiet. m.fl. (s) yrkar i motion A40 att Älvsbynskall tillhöra område 1 i stället för 2. Härutöver yrkas i de förutnämnda motionerna A68, A69, A72,A75 och Al 17 att nuvarande stödområdesindelning generellt skall behållas. Utskottet anser att såväl kvantitativa som kvalitativabedömningsfaktorer motiverar en åtskillnad mellan å ena sidan länets västraoch nordliga delar och å andra sidan de kommuner/kommundelar som ligger närmareLuleå/Piteå-området. Högre stödnivåer är befogade beträffande de förra.Utskottet avstyrker således de yrkanden i motionerna A40, A107 och Al 10 somavser permanent inplacering i stödområde 1 av del av , och del avBoden. I fråga om kommun innebär regeringens förslag attkom munen delvis skulle gränsa mot kommuner ingående i stödområde 1. Detta är otvivelaktigt till nackdel för kommunen, något som påtalats i motioner. Utskottet vill med anledning därav erinra om möjligheten att tillfålligt höja den maximala andelen lokaliseringsbidrag i kommu ner eller delar av kommuner som tillhör stödområde 2. Enligt utskot tets uppfattning är det rimligt att regeringen, som en konsekvens av den ändrade stödområdesindelningen, gör en välvillig bedömning av ansökningar om företagsstöd från denna kommun när det är fråga om angelägna projekt så att högre stödprocent beviljas än vad som normalt gäller i stödområde 2. Utskottet -/ill också erinra om de medel som föreslås för särskilda infrastrukturåtgärder och som behandlas i ett annat avsnitt av detta betänkande. De medel, 130 milj.kr., som dispo neras av regeringen bör enligt propositionen i huvudsak avse, förutom 223 kompletterande medel i stödområde 1, insatser i stödområde 2 och i stödjepunkternai anslutning till stödområdena. Enligt utskottets me- 1989/90:AU13 ning börÄlvsbyns kommun komma i särskilt beaktande vid fördelning av medlen. anfört bör ges regeringen till känna. Vad slutligen gäller de kommuner/kommundelar som föreslåsinte längre tillhöra stödområde anser inte utskottet att några kvantitativaeller kvalitativa bedömningsfaktorer föreligger som skulle motivera en fortsattpermanent inplacering i stödområde av samt återstående delar av ochBoden. Motionsyrkandena avseende fortsatt stödområdesplacering avstyrkssåledes i motsvarande delar. () anser i motion 1988/89:A407 att detbehövs en politik med decentraliserad inriktning av näringspolitiska- och regionalpolitiskautvecklingsinsatser för östra och att åtgärder inom en rad olikaområden måste vidtas för att skapa en långsiktig positiv utveckling. Ettgemensamt investmentbolag för den svenska och finska bör inrättasför att stimulera företagsutveckling och etablering av nya industri- ochtjänsteproducerande företag i området. I motion A407 anser () och () att åtgärder redan nu bör vidtas för att skapa alternativ till gruvverksamheteni kommun. De föreslår att regeringen tillsätter en särskildArjeplogsdelegation. Bakgrunden är enligt motionärerna att kommununder en följd av år fått vidkännas en kraftig befolkningsminskning samt attgruvnäringens utvecklingsmöjligheter är begränsade. Den föreslagna delegationenskall ha till uppgift att framlägga förslag till sysselsättningsskapandeåtgärder i . Delegationen bör även få till uppgift att förhandla medstörre svenska industriföretag om lokalisering av nya arbetstillfållen tillArjeplog. Därutöver föreslås att bör ge regeringen i uppdrag attutreda förutsättningarna för utlokalisering av statliga administrativa tjänstertill . m.fl. (s) anser i motion 1988/89:A447 attinsatser måste göras för att få en positiv utveckling av Karesuandoregionen.Motionären föreslår att satsningar görs inom utbildningssektorn, att en delberedskapsarbeten permanentas och att industricentra byggs upp för attunderlätta småföretagsamhet. m.fl. (s) föreslår i motion A447 ettåtgärdspaket för . Med hänvisning till beslut omatt älv skall skyddas enligt naturresurslagen och därmed undantas frånutbyggnad anser motionärerna att det bör vara ett samhällsansvar att klara utkonsekvenserna för sysselsättningen m.m. Utvecklingsinsatser föreslås därförpå bl.a. småföretagande i allmänhet, jord- och skogsbruk, fiske, turism samtvägnätet. I motion Al 10 av (vpk) föreslås en radregionålpolitiska åtgärder i . Bl.a. föreslås att de statligaföretagen i skall medverka på ett mer effektivt sätt i att stärkautvecklingen i länet. Ytterligare statlig verksamhet bör omlokaliseras tillstodregionen. Viss ny verksamhet bör etableras i de utsatta områdena. Särskildainfrastrukturella satsningar bör göras. med 1989/90:AU13 särskildautvecklingsinsatser i östra bör förlängas ytterligare ett budgetår.Satsningar bör också göras på försöksverksamhet med bioenergiteknik ochutvecklingsprogram för sågverks- och trämanufakturindustrin i de fyranordligaste länen och åtgärder vidtas för att öka vidareförädlingen av sågadeträvaror. Motionären erinrar om regeringens uppdrag att utvecklabiotekniken i gruvnäringen och begär att detta uppdrag fullföljs ochredovisas till . Slutligen framhålls kulturens roll i regionpolitiken ochmedel begärs för stimulans av den sceniska utbildningen i . Utskottet vill först erinra om beslut våren1988 om särskilda insatser för (prop. 1987/88:86, AU1987/88:19). Sammanlagt innebar denna satsning att närmare 950 milj.kr. anslogsför arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser i länet. Utskottet konstaterar därutöver att länsanslaget förNorrbottens län har höjts från 105 milj.kr. föregående budgetår till 125milj.kr. Utöver de sedvanliga regionalpolitiska insatserna i formav lokaliseringsstöd, sysselsättningsstöd m.m. bör nämnas nedsättningen avsocialavgifterna i samt särskilda arbetsmarknadspolitiskainsatser i detta läns östra delar. Projektet har förlängtsmed genom att AMS har tillfört projektet ytterligare medel. /VMS haräven fortsättninjjsvis möjligheter att inom ramen för medel för otraditionellainsatser ge fortsatt stöd till projekt i utsatta regioner som t.ex. östraNorrbotten. har en rad lokaliseringar av statligverksamhet gjorts till . Det gäller bl.a. inomlantmäteriverket, () och Radiotjänst. Förnärvarande pågår etableringar inom postverket och i ,och . Tillsammans innebär dessa lokaliseringar att mer än 400statliga arbetstillfållen tillförts eller kommer att tillföras länet. Utskottet vill i detta sammanhang också peka på det avutskottet tillstyrkta förslaget om användningen av infrastrukturanslaget på 330milj.kr. Dessa medel skall som framgått av den tidigare framställningen ihuvudsak användas inom stödområdet. Beträffande förslaget i motion 1988/89:A407 (c) om ettsärskilt investmentbolag för bör en sådan fråga utredas innan detkan förverkligas. Det ankommer på att bedöma om en sådan utredningbör ske. Flera av de yrkanden som behandlas i motion Al 10 harnäringsut skottet avgett yttrande över och därvid bl.a. hänvisat till näringsutskot tets behandling av likartade motionsyrkanden. uppger sålunda att frågan om de statliga företagen behandlas i näringsutskot tets betänkande NU:35, åtgärder till förmån för den träarbetande industrin i NU;30 och aktiviteter för utveckling av bioteknikens an- - 1989/90. vändning inomgruvindustrin i NU:31. Beträffande frågan om malm- 1989/90:AU13 prospekteringfår utskottet hänvisa till att det pågår remissbehandling avmineralråvarukommitténs betänkande SOU 1989:92. har härom isitt till arbetsmarknadsutskottet avgivna betänkande ansett att en närmarebehandling av mineralpolitiska frågor inte är lämplig i anslutning till nuföreliggande proposition. Utskottet delar denna bedömning. Vad angår de särskilda yrkandena om satsning på Arjeplogfår utskottet informera om att i samband med det tidigare nämnda beslutet om anslog 15 milj.kr. till utvecklingsin satser i . Beträffande frågan om gruvverksamheten hänvisas till vad utskottet anfört om mineralpolitiken. Det bör enligt utskottets mening få ankomma på att inom ramen för de anslag som står till förfogande främst länsanslaget och den regionala utvecklingsfonden bedöma vilka satsningar som behövs i och i . Med det anförda anser utskottet att motionerna1988/89:A407 (c), 1988/89:A447 (s), 1989/90:A407 (c, fp), 1989/90.A447 (s) ochAl 10 (vpk) inte bör föranleda någon ytterligare åtgärd från sida,varför de avstyrks i nu behandlade delar. Vad slutligen gäller förslagen i övrigt i motionerna Al16, Al 18 och A445 sammanfaller dessa i huvudsak med regeringens förslag. Debör följaktligen inte föranleda någon åtgärd. m.fl. (c) understryker i motion A93skärgårdens betydelse och vikten av en sammanhållen och samordnadskärgårdspolitik. Motionärerna begär en kartläggning av viktiga stödjepunkterför skärgårdstrafiken och förslag till åtgärder för att trygga en nödvändigskärgårdstrafik. Sådana förslag bör tas fram oavsett om ett särskiltskärgårdsprogram kommer till stånd eller inte. Vidare kräver motionärerna enöversyn av lagstiftningen för att garantera den bofasta befolkningen iskärgården möjligheter till en bra bostad och bra möjligheter att utövayrkesfiske. Diskussionen om den bofasta befolkningens rätt till förköp avfastigheter och sjöbodar måste fortsätta. Vidare bör det införas ett särskiltstöd till projekt som handlar om havet som energikälla. Slutligen ansermotionärerna att en riksomfattande samordning av skärgårdspolitiken ärnödvändig och att regeringen bör återkomma med förslag till ett särskiltskärgårdsprogram. I motion 1988/89:A418 liksom i A403 av ochKarin (båda c) behandlas förhållandena i kustbandet utanför borg, den s.k. Jungfrukusten. Motionärerna vänder sig mot att de statliga myndigheterna dåligt samordnar sin verksamhet, särskilt vid 226