bet · GD01SoU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Utredningen framhöll att den avsågatt under sitt fortsatta arbete närmare utveckla sin generella syn påmöjligheterna att överklaga beslut som rör svårt funktionshindrade och vilkenbetydelse överklagningsrätten kan ha i olika avseenden. Detta kunde enligtutredningen föranleda en omprövning av den föreslagna överklagningsrätten. Utskottet anser att uppgiften att pröva överklagade beslutrörande svårt rörelsehindrade ungdomars rätt till specialanpassadgymnasieutbildning åtminstone tills vidare bör anförtros kammarrätten.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen till 5 kap. 12 a § tredjestycket lag om ändring i skollagen och avstyrker motion So22 (fp) yrkande 2. Kostnadsansvaretför omvårdnadsinsatser m.m. l989/90:SoU20 I propositionen anförs i denna del följande (s. 22). Mitt förslag innebär att staten skall finansiera kostnaderför boende i elevhem, omvårdnadsinsatser och habilitering för svårtrörelsehindrade elever som bor i elevhem. Staten skall också svara förkostnaderna för habilitering för svårt rörelsehindrade elever som ärhemmahörande i annan landstingskommun än den som skolan ligger i, men som bor iannan bostad än elevhem. Förslaget innebär inte att hemkommunernas ochhemlandstingens ansvar för de berörda eleverna helt försvinner. Ansvaret föratt ungdomarna får den omvårdnad och habilitering som de behöver kvarstår underde och skollov då eleverna vistas i sina hemkommuner. Hemkommunernasvarar också för vissa kostnader i anslutning till undervisningen genom attinterkommunal ersättning tas ut enligt bestämmelserna i skollagen (1985:100)och förordningen (1986:572) med vissa tillämpningsföreskrifter till denna lag. Till utskottet har inkommit en skrivelse daterad den 5april 1990 från de fackliga organisationerna hos ochstudierektorn för Rh-verksamheten vid gymnasium. I skrivelsen framhålls att statsbidrag för habiliteringborde utgå för samtliga elever vid den specialanpassade gymnasieutbildningenoch inte som i propositionen föreslås enbart för de elever som bor i elevhemeller kommer från annan landstingskommun än den där skolan ligger. Enligt skrivelsen medför den i propositionen föreslagnauppdelningen av kostnadsansvaret onödiga och krångliga administrativa rutiner.I skrivelsen framhålls dessutom att det ofta uppstår svårbedömda gränsfall,t.ex. om statsbidraget för elever som prövar att bo på elevhemmet istället för i föräldrahemmet. Vidare anförs i skrivelsen att elever, som går iskola i sitt hemlandsting, inte på samma sätt som övriga elever blirgaranterade habilitering i nära anslutning till skolan. Utskottet gör följande bedömning. Utskottet delar inställningen i skrivelsen och anser attstaten utöver kostnaderna för boende och omvårdnad i elevhem, för samtligaelever oberoende av elevens hemort och bostadsform, bör finansiera habiliteringi anslutning till den specialanpassade utbildningen för svårt rörelsehindradeungdomar vid gymnasieskolan. Det statliga ansvaret bör enligt utskottet varaknutet till utbildningstiden och således inte kvarstå under de ochskollov då eleven vistas i sin hemkommun. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. I motion 1989190:So23 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en uppföljning och utvärdering av verksamheten (yrkande 3). Motionärer na vill inte utesluta att det senare kan visa sig att antalet utbildningsen heter bör vara ett annat än det nu föreslagna. Förnärvarande finns specialanpassad utbildning för svårt rörelsehind- 1989/90:SoU20 radeelever anordnad vid gymnasieskolor i två av de fem planeringsregionerna,nämligen i den östra () och den västra () regionen. I propositionen (s. 13) anförs att av de treplaneringsregionerna, som inte har någon specialanpassad gymnasieutbildning , är det endast den norra som har planerat och ansett sig ha tillräckligtunderlag för en sådan specialanpassad utbildning i gymnasieskola. Ipropositionen bedöms att behovet av en specialanpassad gymnasial utbildning isödra , utöver den som redan finns i , inte ärklarlagt. Vid rembsbehandlingen av betänkandet (SOU 1989:54)underströk norra planeringsberedningen behovet av att en gymnasieskola medspecialanpassad utbildning inrättas i . Södra planeringsberedningenansåg att det borde finnas möjlighet att inrätta ett gymnasium för elever medrörelsehinder även i om behovsbilden ändras. Utskottet gör följande bedömning. Enligt propositionen skall regeringen bestämma vilkakommuner som i sin gymnasieskola får anordna specialanpassad gymnasieutbildningför svårt rörelsehindrade ungdomar. Utskottet instämmer häri. Utskottetförutsätter att regeringen följer utvecklingen av behovet av specialanpassadegymnasieplatser i de olika regionerna i landet och vidtar de åtgärder somutvecklingen kan påkalla. Någon åtgärd från sida behövs därför inte medanledning av motion So23 (c) yrkande 3. Andra reformer på handikappområdet I motion 1989/90:So23 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt det statliga övertagandet av kostnadsansvaret inte får förhindra eller fördröjaandra nödvändiga reformer på handikappområdet (yrkande 2). I budgetpropositionen (bil. 7 s. 8) sägs bl.a. attåtgärder för handikappade har hög prioritet i regeringens politik. Målet äratt samhället skall bli tillgängligt för alla människor och att uppnå fulldelaktighet och jämlikhet. I budgetpropositionen pekas på olika förslag påhandikappområdet som läggs fram i propositionen. Vidare sägs att den till imaj 1990 aviserade propositionen om ansvarsfördelningen inom äldreomsorgenkommer att få en mycket stor betydelse även för insatserna för yngre människormed funktionshinder. I budgetpropositionen redovisas också de utredningar somnyligen redovisat sina förslag eller som pågår. Här kan nämnas följande. handikapputredning, med uppdrag att utreda frågorom och habiliteringens/rehabiliteringens insatser för männi- ., skor medfunktionshinder, har avlämnat betänkandet Handi- 1989/90:SoU20kapp och välfård? en lägesrapport (SOU 1990:19). Avsikten är att också ettslutbetänkande skall lämnas senare . (S 1986:31) har redovisat sinaöverväganden och förslag om hjälpmedelsverksamhetens utveckling i ettbetänkande (SOU 1989:39). Betänkandet har remissbehandlats. Beredningav förslagen pågår i . Den s.k. hörselvårdsutredningen har överlämnat sinslutrapport till . Utredningen har bedrivits av döv- ochhörselorganisationerna och har syftat till att kartlägga samhällets insatserför döva och hörselskadade samt vid behov föreslå åtgärder för ett bättreutnyttjande av hörselvårdens resurser. Slutrapporten har remissbehandlats. Regeringen har vidare överlämnatproposition 1989/90:132 om vissa ändringar i omsorgslagstiftningen m.m. Ipropositionen föreslås lagändringar bl.a. i syfte att ge stöd för attgenomföra kommunalekonomiska regleringar i samband med överlåtelse till primärkommunav uppgift att tillhandahålla särskilda omsorger eller att anordna särskola. Utskottet anser att åtgärder för handikappade måste varahögt prioriterade. Något initiativ från sida med anledning avmotion So23 (c) yrkande 2 är dock inte påkallat. Yrkandet avstyrks därför. I motion 1989/90:So22 av m.fl. (fp)yrkas att beslutar att ändra förslaget till 3 kap. 19 a § iskollagen, i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 3). Motionärernaanser att uttrycket "beroende av" har en alltför negativ klang ochger intryck av att de berörda är passiva objekt som skall ges vissa omvårdnadsinsatser.I motionen föreslås därför att uttrycket "behov av" i stället användsi lagtexten. I propositionens författningskommentar sägs i anslutningtill 3 kap. 19 a § skollagen (s. 28) att eleven förutsätts "vara beroendeav" de särskilda omvårdnadsinsatser som erbjuds vid de Rh-anpassade gymnasieskolornaför att kunna genomföra gymnasiala studier. Under övervägandena, avsnitt 3.3.i propositionen, återfinns också detta uttryck. I lagtexten däremot användsinte uttrycket "beroende av". I definitionen av svårt rörelsehindrad(1 kap. 7 §) t.ex. används uttrycket "den som behöver tillgång till"en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning etc. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen till 3kap. 19 a § lag om ändring i skollagen och avstyrker motion So22 (fp) yrkande3. Medelsanvisningen i989/90:SoU20 I propositionen föreslås att för /91 anvisas ett förslagsanslag på . Utskottet har tidigare i betänkandet behandlat detstatliga kostnadsansvaret för habilitering m.m. för eleverna vid denspecialanpassade gymnasieutbildningen. Utskottet anser att staten börfinansiera dessa kostnader för samtliga elever. Detta medför vissa ytterligarekostnader för staten. Utskottet beräknar att de ytterligare kostnaderna bör rymmasinom ramen för det föreslagna anslaget till . Utskottet tillstyrker propositionens förslag tillmedelsanvisning till . 1. beträffande behovet av en reform attriksdagen avslår motionerna 1989/90:So260 yrkande 6 och l989/90:So296 yrkande2, 2. beträffande företrädare för de rörebehindrade iden särskilda attriksdagen med anledning av propositionen och motionerna l989/90:Sol9 yrkande 1,1989/90:So20, 1989/90:So21, 1989/90: So22 yrkande 1 och 1989/90:So23 yrkande 1godkänner vad utskottet anfört, 3. beträffande 5 kap. 12 a § andra stycket iregeringens lagför slag attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till 5 kap. 12 a §andra stycket lag om ändring i skollagen (1985:1100) med den ändringen attlagrummet erhåller i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse, 4. beträffande minsta antaletledamöter i nämnden att avslår motion 1989/90:Sol9 yrkande 2, 5. beträffande 5 kap. 12 a § tredjestycket i regeringens förslag att med avslag på motion 1989/90;So22 yrkande 2 antar det i propositionen framlagda förslaget till 5kap. 12 a § tredje stycket lag om ändring i skollagen (1985:1100), 6. beträffande antalet skolenheter attriksdagen avslår motion 1989/90:So23 yrkande 3, 7. beträffande andra reformer påhandikappområdet att avslår motion 1989/90:So23 yrkande 2, 8. beträffande 3 kap. 19 a § iregeringens förslag attriksdagen med avslag på motion 1989/90:So22 yrkande 3 antar det i propositionenframlagda förslaget till 3 kap. 19 a § lag om ändring i skollagen (1985:1100), 9. beträfende förslaget till lag om ändring iskollagen i övrigt att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) i den mån det inte omfattas av vadutskot- 14 tet hemställt under tidigare moment. 10. beträffande förslaget om finansiering avkostnaderna 1989/90:SoU20 att med anledning av propositionen ger regeringen till känna vadutskottet anfört om statlig finansiering av kostnaderna för boende i elevhem,omvårdnad samt habilitering i anslutning till gymnasieskolor medspecialanpassad utbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar, attriksdagen med bifall till propositionen till /91 anvisar ett förslagsanslag på , 12. att beslutar att vad som anförts ipropositionen om anordnande av specialanpassad utbildning för svårt rörelse hindrade i en gymnasieskola i den norra planeringsregionen, huvudmannaskap för Rh-anpassad utbildning och för omvård nadsinsatser i anslutning till skola med sådan utbildning samt uppgifter för , i den mån dessa frågor inte behandlats i det föregående, inte skall föranleda något uttalande. Närvarande: (), (), StenSvensson (m), (), (), (), PerStenmarck (m), (), Rinaido (), (), (), (), (vpk), AnitaStenberg (mp), (), () och (). Särskilt yttrande Överklagande av beslut och (båda fp) anför; Vi anser att den instansordning för överklagande av beslutav den särskilda föreslås i propositionen inte står som framgår av betänkandet i överensstämmelse med de principer somregeringen har fastlagt i direktiven till domstolsutredningen. Det kan därförfinnas skäl att pröva frågan i ett större sammanhang. Iproposition 1989/90:92 framlagt lagförslag Lag omändring i skollagen (1985:1100) Härigenomföreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) dels att 1 kap. 7 § och 5 kap. 7 §skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer,1 kap. 5 a §, 3 kap. 19 a §, 5 kap. 5 a §, 12 a § och 14 a § samt 12 kap. 10 §,av följande lydelse. 1989/90:SoU20 Bilaga 1 Föreslagen lydelse 1kap. För svårt rörelsehindrade ungdomar får dekommuner, som regeringen bestämmer, i sin gymnasieskola anordna specielltanpassad utbildning (gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning). 7§ 1 denna lag avses med det offentliga skolväsendet ,gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. frislåendeskola en skola för vilken en fysisk eller enskild juridisk person är huvudman. friståendeskola en skola för vilken en fysisk eller enskild juridisk person är huvudman, svårtrörelsehindrad den som på grund av ett rörelsehinder eller, om även annatfunktionshinder föreligger, sitt samlade handikapp inte kan följa reguljärstudiegång i gymnasieskolan och som for att kunna genomföra gymnasiala studierbehöver tillgång till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning ochsärskildaomvårdnadsinsat-ser i form av boende i elevhem, omvårdnad i boendetoch habilitering. Ungdomar som är svårt rörelsehindrade har rätt attefter fullgjord skolplikt få utbildning i en sådan gymnasieskola medRh-anpassad utbildning som avses i 1 kap. 5a§ intill utgången av vårterminendet kalenderår dä eleven fyller . Omen elev har påbörjat utbildning i en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildningJÖre utgången av vårterminen det kalenderår då Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1989/90:SoU20 Bilaga 1 han fyller , skall han beredas möjlighet att fortsättautbildningen till utgången av vårterminen det kalenderår då han fyller ,om det behövs for att slutföra utbildningen. I fråga om gymnasieskola med Rh-anpassad utbildningsom avses i 1 kap. 5 a§ skall for den speciellt anpassade utbildningen helariket utgöra elevområde. Densom är bosatt i riket och uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt imån av plats få utbildning i gymnasieskolan, om inte annat följer avföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Föreskrifterom behörighetsvillkor och om urval bland inträdessökande meddelas av regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer. Föreskrifter om svårt rörelsehindrade ungdomarsrätt till utbildning i gymnasieskolan finns i 3 kap. 19a§. Frågor om intagning till Rh-anpassad utbildningvid vissa gymnasieskolor och andra .frågor om rätt till sådan utbildningenligt 3 kap. 19 a § prövas av en särskild nämnd, gemensam for sådanagymnasieskolor Nämndenskall ha minst sju och högst elva ledamöter dessa skall finnas företrädarefor gymnasieskolan och , for , för sådanalänsskolnämnder som svarar för regional samverkan i fråga om undervisning förelever med handikapp samt för . Ledamöterna utses avskolöverstyrelsen. Nämndensbeslut i fråga om in tagning eller i övrigt om rätt till ut bildning får överklagas endast av den som begärt utbildningen. Beslu tet överklagas hos kammmarrätten. Ett beslut får dock inte överklagas såvitt det gäller placering vid viss gymnasieskola. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1989/90:SoU20 Avgifter får inte tas utför insatser för omvårdnadi boendet och habilitering som tillhandahålls av staten, kommun ellerlandstingskommun i anslutning till gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifterom avgifter för kost och logi. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om svårt rörelsehindrade eleversutbildning i gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning som avses i 1 kap. 5a§. I sådana föreskrifter får undantag göras från de allmänna regler omgymnasieskola som finns i denna lag. Denna lag träder i kraft ochtillämpas i fråga om den som sökt eller tas in till Rh-anpassad utbildning igymnasieskola från och med . framlagt förslag till ändring i lagförslaget såvitt avser skollagen 5kap. 12 a § andra stycket 1989/90:SoU20Bilaga 2 Nämnden skall ha minst sju och högst elva ledamöter. Blanddessa skall finnas företrädare för gymnasieskolan och , förskolöverstyrelsen, för sådana länsskolnämnder som svarar för regional samverkani fråga om undervisning för elever med handikapp samt för utses av . Nämnden skall ha minst sju och högst elva ledamöter. Blanddessa skall finnas, företrädare för gymnasieskolan och , förskolöverstyrelsen, för sådana länsskolnämnder som svarar för regional samverkani fråga om undervisning för elever med handikapp, för för de rörebehindrade. Ledamöterna utses av . Propositionen.............................................................. ............ 1 Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:92................................................................. 2 Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1990 ......................................................................... ........... 3 Utskottet .................................................................. ........... 3 Propositionsförslageti huvuddrag............................... 6 Allmänt ombehovet av en reform ............................. 7 Intagningen............... ':'.............................................. 8 Överklagandeav beslut............................................... 9 Kostnadsansvaretför omvårdnadsinsatser m.m......... 11 Andrareformer på handikappområdet......................... 12 Författningsförslaget ................................................ ......... 13 Medelsanvisningen ................................................... ......... 14 Hemställan ................................................................ ......... 14 Särskiltyttrande.......................................................... ......... 15 Bilaga 1:I propositionen framlagt lagförslag............... ......... 16 Bilaga 2:Av utskottet framlagt förslag till ändring ..... ......... 19 1989/90:SoU20. gotab 96630, 1990 20