bet · GD01FöU7 · 1989-12-31 00:00:00 — 103. beträffande anslagsbelopp tid Flygvapenförband:Anskaffning av materiel attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall till motion1989/90:FÖ203 yrkande 13 i denna del till Flygvapenförband: Anskaffning avmateriel för /91 anvisar ett förslagsanslag på 5 . Anslagsfrågor (mom. 116 och 129) Underförutsättning av bifall till reservation 10 deb att den del av utskottets anförande som på s. 68börjar med "Utskottet föreslår" och på s. 69 slutar med "harförordat" bort ha följande lydelse: Utskottet som i det föregående med bifall till bl.a.motion 1989/90:FÖ204 yrkande 3 i denna del och yrkande 6 i denna del fastställt utgiftsramen för det militära försvaret /91 anser att också medelsanvisningar under anslagen F 5 och F 16 bör . anpassastill ifrågavarande motionsyrkanden. Beträffande anslaget I 16 dock medbeaktande av att anslaget skall reduceras med 7 milj. kr. att ge utrymme för ett motsvarande medelstillskott till de frivilligaförsvarsorganisationerna under anslaget F 14. Utskottet förutsätter att regeringen även i övrigt ienlighet med vad utskottet anfört i det föregående under /91anpassar utnyttjandet av bemyndiganden och anslagsmedel till den inriktning somriksdagen bestämmer. deb att utskottets hemställan i moment 116 och 129 bort haföljande 116. beträffande anslagsbelopp till att med anledning av propositionen och med bifall tillmotion 1989/90:FÖ204 yrkande 6 i denna del till för /91 anvisar ett förslagsanslag på 822 200 000kr. 129. beträffande anslagsbelopp till Reserv för detmilitära försvaret attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall till motion1989/90:Fö204 yrkimde 3 i denna del till Reserv för det militära försvaret /91 anvisar ett förslagsanslag på 1 . Anslagsfrågor (mom. 148 och 161) Underförutsättning av bifall till reservation 12 GunhildBolander och i (båda c) anser deb att den del av utskottets anförande som på s. 69börjar med "Även beträffande" och slutar med "harföreslagit" bort ha följande lydelse: Utskottet fastställde den ekonomiska ramen förtotalförsvarets civila del med bifall till yrkandena 5 och 6 i motion FÖ203 (c)såvitt då var i fråga. Medelsanvisningen under anslagen 1 1 och K 2 böranpassas till detta ställningstagande. Beträffande anslaget K 2 dock medbeaktande av att anslaget skall reduceras med 3 milj.kr. för att ge utrymmetill ett motsvarande medelstillskott till de frivilligaförsvarsorganisationerna under anslaget 1 6. deb att utskottets hemställan i momenten 148 och 161 bortha följande lydelse: 148. beträffande anslagsbelopp lill Befolkningsskydd ochräddningstjänst att riksdagenmed anledning av propositionen och med bifall till motion 1989/90:Fö203 yrkande6 i denna del till Befolkningsskydd och räddningstjänst för /91anvisar ett förslagsanslag på . 161. beträffande anslagsbelopp till Beredskapslagring ochindustriella åtgärder attriksdagen med anledning av propositionen och motion 1989/90:Fö203 yrkande 5 idenna del för /91 anvisar ett förslagsanslag på . C" T -1 .. A 1989/90:FöU7 Effektivisering och utvidgning av värnpliktstjänstgöringen och (båda fp) anför: vore det mest rationellt att ha en för allamedborgare gemensam totalförsvarsplikt där man utgår från de totalapersonaltillgångarna och de totala behoven för att sedan placera var och enefter individuella förutsättningar. Grundprincipen bör vara att varjemedborgare utnyttjas i totalförsvaret så att vederbörandes utbildning ochandra kvalifikationer tas till vara. Det möjliggör ett rationelltpersonalutnyttjande som skulle ge totalförsvaret stor flexibilitet. Det modernakriget medför väldiga påfrestningar på den enskilde. Var och en måste därförges information och grundutbildning om t.ex. överlevnadsmöjligheter, skydd,försörjning, sjukvård och folkrätt. Lagfäst rätt till tjänstledighet vid frivillig försvarsutbildning och i (båda c)anför: När utskottet under /86 behandlade ochställde sig välvilligt till införande av en lagfåst rätt till tjänstledighetvid frivillig försvarsutbildning fick utskottet information om att man inomregeringskansliet arbetade med denna fråga. har förflutitutan att detta arbete lett till något resultat. Det är därför utomordentligtangeläget att regeringen förelägger förslag i denna fråga. Ytterligare medel till frivilligorganisationerna i , och (allam) anför: Utskottet föreslår att frivilligorganisationerna, såvälinom det militära som det civila försvaret, för sin verksamhet ges högre anslagän vad regeringen har föreslagit. Utskottet föreslår att dessa resursförstärkningarfinansieras genom omfördelning inom resp. ramar. Vi ställer oss bakomutskottets förslag till resursförstärkningar även om de blivit något mindre änvad vi förordat. Det hade dock varit en bättre lösning om förstärkningen fördet militära försvarets frivilligorganisationer också hade fått påverkautgiftsramen, vilket moderata samlingspartiet förutsatt i sin kommittémotionFÖ205. Ytterligare medel till frivilligorganisationerna GunhildBolander och i (båda c) anför: Utskottetföreslår att frivilligorganisationerna, såväl inom det militära som detcivila försvaret, för sin verksamhet ges högre anslag än vad 111 regeringen har föreslagit. Utskottet föreslår samtidigtatt dessa resurs- förstärkningar finansierasgenom omfördelning inom resp. ramar. Vi 1989/90;FöU7 ställer oss bakomutskottets förslag till resursförstärkningar även om de till del blivit någotmindre än vad vi förordat. Det hade dock varit en bättre lösning om dessaförstärkningar också hade fått påverka utgiftsramen för det militära försvaretoch den ekonomiska ramen för den civila delen av totalförsvaret vilketcenterpartiet förutsatt i sin kommittémotion FÖ203. Försök med förkortad grundutbildning GunhildBolander och i (båda c) anför: Dethade varit en fördel om nu pågående försök med förkortad grundutbildning hadeutvärderats före ett beslut om en så betydande utökning som föreslås ipropositionen. Vi kan dock, med tvekan, acceptera regeringens förslag. Vårtfrämsta skäl för detta är de ökade möjligheterna att reducera det sk.kvarståendeläget. Vi utgår från att regeringen återkommer till med enredovisning av de åtgärder regeringen anser erforderliga för att förbättrakvarståendesituatio-nen. Översiktav utskottets behandling av motionerna 1 2 3 4 20 25 60 60 1 2 3 4 5 6 7 41 41 45 44 62 42 42 38 38 47 43 83 39 40 1989/90:FöU7Bilaga 1 1989/90. 30, 31, 32 7-10, 16-25 30, 31, 32 7-10, 16-25 1989/90:FöU7 Bilaga 1 Lag omändring i lagen (1989:402) om försök med förkortad Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1989:402) om försök med förkortad grundutbildningav värnpliktiga', som gäller till utgången av , dels att lagen skallfortsätta att gälla till utgången av , dels att lagen skall haföljande lydelse. 1989/90: FÖU 7 Bilaga 2 Utan hinder av 27§ 1 mom. värnpliktslagen (1941:967) får försöksvis grundutbildningen för vissa värnpliktiga som är inkallade eller skall kallas in till grundutbildning med fastställd utryckning omfatta minst och för meniga kategori G, F och E vid armén och kategori G och F vid marinen. Utan hinder av 27 § 1 mom. värnpliktslagen(1941:967) får försöksvis grundutbildningen för vissa värnpliktiga som ärinkallade eller skall kallas in till grundutbildning med fastställd utryckningsenast den 31 augusti 799i omfatta minst 325 och för kompanibefål vidarmén, minst 220 och för gruppbefäl ochmeniga kategori E vid armén, minst 290 och för gruppbefäl iflygbasjägarförband vid flygvapnet saml Försöken får omfatta högst 5 500 värnpliktiga vid armén och högst 500 värnpliktiga vid marinen för varje utbildningsår. minst150 och för meniga kategori G och F vid armén och marinen. Försöken får omfatta högst 11000 värnpliktiga vidarmén och högst 500 värnpliktiga vid marinen för varje utbildningsår. Värnpliktigasom omfattas av försöken med förkortad grundutbildning och tjänstgör kortaretid än skall ha rätt till familjepenning eller bostadsbidrag enligtbestämmelserna i familjebidragslagen (1978:520). Därvid skall vad som idessa bestämmelser sägs i stället avse . Dennalag träder i kraft . För värnpliktiga, som omfattas av försökenmed förkortad grundutbildning och har inkallats eller påbörjat singrundutbildning före lagens ikraftträdande, gäller dock lagen i sin äldrelydelse. 'Senaste lydelse 1989:1065. Lag omändring i familjebidragslagen (1978: 520) Härigenomföreskrivs att 9§ familjebidragslagen (1978:520) skall ha följande lydelse. 1989/90:FöU7 Bilaga 3 Familjepenning beräknas för månad till högst 1375kronor för barn och till högst för annan person. Familjepenningför den som uppbär ersättning för vård som avses i 7§ 7 eller för den som harrätt till underhållsbidrag, som tjänstepliktig är skyldig att utge, fär dockinte överstiga ersättningens eller bidragets belopp för månad. Familjepenning beräknas för månad till högst 1465kronor för barn och till högst för annan person. Familjepenningför den som uppbär ersättning för vård som avses i 7§ 7 eller för den som harrätt till underhållsbidrag, som tjänstepliktig är skyldig att utge, får dockinte överstiga ersättningens eller bidragets belopp för månad. Denna lag träder i kraftden . TTi e O -1 TACon/-- 1989/90:FöU7 Utskottsutfragningom projektet 39 gj, Utskottet genomförde en offentligutfrågning om projektet 39 . Följandepersoner hade inbjudits: , statssekreterare, försvarsdepartementet jämte-Mats , överste, försvarsdepartementet, , ambassadör, krigsmaterielinspektör,, , general, överbefålhavare, LarsErikEnglund, generallöjtnant, chef för flygvapnet, Per ,generaldirektör för jämte -SvenOlofHökborg, generalmajor, chef för huvudavdelningen för flygmateriel, - , chef förinköpsavdelningen, -, teknisk direktör, -Siephan Källnién,byråchef, , verkställande direktör. -TommyIvarsson, direktör , -, verkställandedirektör, , -, vice verkställande direktör, -Hans Kruger, direktör, , BengtLehander, generallöjtnant, ÅkeSundén, f.d. generaldirektör, GunnarLindqvbl, generalmajor, SvenOlofRidder, adjungerad professor, kungl. Utfrågningengenomfördes i enlighet med följande program: 2.Bakgrund till besluten och 1983 överväganden som ledde fram till att detblev just JAS 39 -Beslutsläge och politisk behandling -Operativabehov och ÖB:s behandling -Tekn.förutsättningar och FMV:s behandling 1989/90: FÖU 7 Bilaga 4 - Utformningi stort -och tänkt - Tidskrav -Alternativ till JAS -Utvecklingensedan 1983 -Ansvarsförhållanden -Utvecklingsläge flygplan, beväpning, motmedel, övrigt - Fortsatt utveckling,speciella ' syn på projektet -Sammanhangmed civila projekt - Kontraktsutformningen 6.Kritiska synpunkter och lärdomar -Ledning, kontroll och teknik Regeringens syn på projektet - Huvudfrågori den fortsatta - Regeringens uppföljning erfarenheter och fortsatt arbete 1989/90:FöU7Bilaga 4 i (ordförande): Välkomna tillförsvarsutskottets offentliga utfrågning om . Överläggningarna är påbörjade. Utskottets strävan att så långt tiden medgersamla så mycket fakta som möjligt kommer fram genom den digra gästlista vi har.Om det medges vill jag särskilt nämna och hälsa välkommen några av våra gäster.Överbefålhavare är varmt välkommen hit. Ur den ordning som vårt program anger möter vi först underrubriken ambassadör , generallöjtnantBengt , generalmajor och verkställande direktörenHarald . Ni är alla varmt välkomna hit. Vi finner under den punkt som ägnar sig åt systemetsutformning och användning flygvapenchefen, generallöjtnanten varmt välkommen. Ansvarig för projektet är generaldirektör varmt välkommen. syn på projektet presenteras här avindustrigruppens verkställande direktör . Honom har vi redannämnt. Under rubriken återfinner vi . Vidare finner vi förre generaldirektören,generalmajor varmt välkommen. Vi har också civilingenjör,professor här varmt välkommen. Regeringens syn på projektet företräds avstatssekreteraren i försvarsdepartementet varmt välkommen. Utöver de nämndas krets har vi naturligtvis också demedarbetare som finns här. Ni är mycket varmt välkomna. Att det som kommer att sägas här tilldrar sig stortintresse framgår av att det finns åhörare hos oss. Ni är alla varmt välkomna. Den vidarekrets av människor som vill ta del av vad som händer 1989/90:FöU 7 här kommeratt tillgodoses genom massmedierna. Det gör att vi med Bilaga 4 glädjeockså hälsar er välkommna hit. Just nu pågår på olika håll, inte minst inomförsvarskommittén, förberedelser för ett nytt långsiktigt totalförsvarsbeslut.JAS 39 är ett stort och komplext system som tar betydande delar avförsvarets ekonomiska resurser i anspråk. Det är därför naturligt att riksdagenägnar detta system stort intresse. Syftet med denna utfrågning är i första handatt ge försvarsutskottet ökade kunskaper om JAS inför kommande överläggningar.Härutöver vill vi ge allmänheten information om och inblick i en viktig ochkomplicerad fråga. Utfrågningen kommer att gå till så att bakgrunden till JASförst blir belyst. Varför blev det just JAS vid de grundläggande besluten? Härkommer personer som var företrädare för regeringen, myndigheteroch industrin att göra inledningar och sedan ges möjlighet att ställa frågor. Därefter kommer självfallet huvuddelen av tiden att ägnasåt projektet och projektets framtid. På motsvarande sätt gör dagensansvariga korta inledningar, och därefter kommer också utskottsledamöternasjälvfallet till tals. En del av programmet har vi kallat "Kritiskasynpunkter och lärdomar". Från den utgångspunkten kommer det att görasinledningar och sannolikt också att ställas frågor. De som har inbjudits hit, och som vi har presenteratnågra av, företräder såvitt jag kan förstå all tänkbar kunskap om JAS-systemet.För dem som inte känner de inbjudna eller kanske inte heller utskottetsledamöter och suppleanter finns det en vidare information framtagen. Den ärtillgänglig vid entréerna. Jag hoppas att en så fullständig redovisning som möjligtskall ske. Jag vill dock peka på att alla bör vara medvetna om att det finnssaker som inte kan behandlas öppet vid en sådan här utfrågning. Det kan t.ex.vara sådant som berör rikets säkerhet, dvs. Det kan ocksåvara frågor av kommersiell karaktär, som inte bör avhandlas öppet. Frågor avdet slaget kan vid behov följas upp vid ett kommande slutet sammanträde medutskottet. Avslutningsvis vill jag än en gång hälsa er varmt välkomnatill vår utfrågning om JAS-systemet. Bakgrund till besluten och 1983 -överväganden somledde fram till att det blev just JAS 39 : kommer att redovisabeslutsläget och den politiska behandlingen . : Herr ordförande! När jag tillträdde somstatssekreterare i försvarsdepartementet var beslutsläget i flygplansfrå gan följande. Det rådde enighet om att behövde ett starkt luftförsvar, men inte om hur det skulle utformas. med den cykliska processen i anskaffningen av svenska 1989/90:FÖU7 flygplan och med olika uppfattningar om hur flygplansarvet skulle Bilaga 4 Det tar att utveckla ett kvalificeratflygplan, som sedan har en flygtid på 2025, kanske upp till . Det gälleri synnerhet för Viggensystemet. Viggensystemet var fårdigutvecklat i början på1970-talet, då togs i tjänst med en beräknad flygtid till börjaneller mitten av . Det betydde för det första att flygvapnet intehade behov av att beställa utveckling av ett kvalificerat nytt flygplanssystemförrän . Det betydde för det andra att flygindustrinsaknade utvecklingsprojekt . hade inriktningen varit att man skullefatta beslut om att den lätta attacken, SK 60, och de första Attackviggarnaskulle ersättas med nya attackilygplan som skulle träda i tjänst under andrahälften av . beslöt den dåvarande folkpartiregeringen ej skulle anskaffa B3LA, som hade projekterats 19751979. Man hadekonstaterat att fortsatt utveckling av B3LA skulle kräva ett påslag på ramenmed cirka 350 milj. kr. Folkpartiregeringen beslöt också att avbryta utvecklingenav en nedskalad version av B3LA den som kallades A38/SK38. Det hade krävt ettpåslag med cirka 60 miljoner. Vidare beslöt man att ej utveckla och anskaffa en tredjegeneration i form av attackflygplanet en attackversion avjaktvig-gen. Det beslutades också att man skulle utreda anskaffning ochdirektköp av ett utländskt attackflygplan. När jag trädde in i försvarsdepartementet på hösten 1979pågick de utredningar som folkpartiregeringen hade lagt ut och som skulleredovisas för regeringen /80. Det fanns då flera olikaalternativ. Det enklaste var att man skulle skaffa det enkelt beväpnadeskolflygplanet . Det var ett lätt underljudsflygplan, som dock inte kundebära sjömålsrobot. Sedan skulle man ha pengar till en"ny plattform". Ett annat alternativ var att man skulle bygga om Drakarna,J 35, till att bära sjömålsrobot. Man skulle också bygga två kvalificerade nyaViggendivisioner, s.k. JA 37 B. Det var dyra plan med en allsidigattackförmåga. Man skulle då inte skaffa några beväpnade skolflygplan. Det tredje alternativet som var under utredning hösten1979 var att man skulle anskaffa nio divisioner av ett mera kvalificeratbeväpnat skolflygplan, det s.k. SK-2, ca 166 flygplan. Det skulle ha kostatöver . Det var ett flygplan som kunde bära den nya svenskasjömålsroboten. Sedan fanns också det utländska alternativet med, som varinriktat på direktköp av sex divisioner amerikanska flygplan F 16. Det skullekosta ca med vapen och motmedel. Det var detta man höll på att utreda, och det var dettaman skulle redovisa för regeringen. Man tänkte sig att regeringen skulle välja 121 våraslutsatser i departementet och hos myndigheterna från ungefår 1989/90:FÖU7 november1979 till blev något annorlunda. Det första vi Bilaga 4konstaterade var att flygplansfrågan måste få sin slutliga lösning iförsvarsbeslutet . Flygplansfrågan är en så stor och viktig del av dettotala försvaret att det inte går att bryta ut den mellan försvarsbesluten.Det försökte man göra 1977, och det misslyckades. Beslutet måste således fattas1982. När vi inom försvarsdepartementet tittade närmare på dessautredningsalternativ fann vi att de olika attackersättningsalternativen intevar särskilt kostnadseffektiva. De kostade mycket pengar. När vi gjorde enanalys av hur mycket pengar som skulle finnas kvar i en prolonge-radförsvarsram för anskaffiiing av nya flygplan 19802000, alltså under en20-årsperiod, fann vi att det fanns ett disponibelt utrymme på 19 till 20miljarder kronor, om man räknar bort kostnaden för . Om man satsadeen del på skolflygplanen eller på ombyggnaden av gamla flygplan skulle mycketav det fria utrymmet försvinna, cirka 10 miljarder. Det fanns således iframtiden inte utrymme för en kvalificerad svensk ersättare till Viggen.Därigenom skulle man då ha beslutat sig för en framtida anskaffning avutländska flygplan och en nedläggning av den kvalificerade svenskaflygplansindustrin. Det var slutsatsen i försvarsdepartementet. hade man då inom ÖB:s stab kommit fram till attdet fanns ett större operativt behov av ett förstärkt svenskt luftförsvar och isynnerhet av ett allsidigt användbart flygplan. Jag tror att ochflygvapenchefen kommer in på detta. Vi konstaterade också att det fannsvissa utredningar och studier om ett annorlunda flygplan som skulle kunnatillgodose de svenska flygplansbehoven, studier rörande det s.k. JAS-ny ettmindre flygplan som byggde på avancerad teknik och som skulle ha sammaprestanda som och F 16, men kosta mindre. /80 kom flyjpfapenchefen på basis av de av regeringen givna direktiven. Flygvapenchefenrekommenderade då anskaffning av SK-2. ÖB sade för sin del att han bland degivna alternativen av operativa skäl i första hand valde F 16, men om hantvingades välja ett svenskt alternativ skulle det vara SK-2. När vi drog detta för regeringen i början av februari 1980beslutade regeringen att man skulle gå in lor det alternativ som ÖB egentligenville ha, nämligen anskaffning av en ny allsidig plattform, en JAS. Det varockså det alternativ som försvarsdepartementet föreslog. Detta regeringsbeslut, som sedan offentliggjordes genompropositionen , innebar följande. Man hoppade över ersättningen av den lättareattacken under 1980-talel. Man tog en kalkylerad risk och utgick från att viinte behöver de flygplanen då. Man behöll möjligheten av en kvalificeradflygplansanskaffning i och slog vakt om det framtida luftförsvaret iSverige. Man gick således in för JAS-idén. ÖB hade för sin del angett olika alternativ för att skaffaen JAS. Man kunde köpa ett avancerat utländskt flygplan och kanske modifie- 122 ra det förde svenska behoven. Det kunde vara F 16, F 18 eller Mirage Mankunde slutmontera ett utländskt flygplan i . Licens- 1989/90:FÖU7tillverkning bedömdes bli alldeles för dyr. Man kunde söka samarbete Bilaga 4 med utländska flygplanstillverkare. Vi tänkte då i första hand på detprojekt som pågick i och om ett nytt stridsflygplanför . Man kunde också satsa på utveckling i av ett nyttflygplan med en större andel utländska komponenter. Regeringens beslut blev att man skulle satsa på JAS.JAS-idén är riktig. Det är ett allsidigt användbart flygplan. Eftersombeslutsunderlaget fortfarande var otillräckligt , beslutaderegeringen att man skulle gå fram i två täter med sikte påett definitivt beslut . Det ena alternativet var en svensk JAS. Det skulle vara eninhemsk sammanhållen utveckling av en svensk plattform med samma prestanda somViggen och F 16, men med halva vikt. Detta var vad industrin lovade.Det skulle ske till av kostnad. Det bedömdes att det skullekosta ca 400 milj. kr. att ta fram ett beslutsunderlag för ett sådantflygplan. För skulle regeringen svara för 200 milj. kr. ochindustrin för 200 milj. kr. Det var det ena huvudalternativet. Det andra var att satsa på en utländsk JAS enligt något avÖB:s alternativ. Den svenska flygplansindustrin ställdes rätt brutalt motväggen av regeringen i den här frågan. Det var en överlevnadsfråga förindustrin att det skulle bli en svensk JAS. Vad regeringen sade genomförsvarsminister var att nu får ni stå för era löften. Ni lovar attni kan ta fram ett sådant här lätt, billigt och bra flygplan. Ni får uppfylladet. Ni får satsa egna riskpengar, 200 milj. kr. Det är rena riskpengar.Beslutet kan bli att man går in för ett utländskt alternativ. Ni måste ge ettfast pris för den kommande offerten. Då kommer ni också att få ett störreansvar. Man tryckte också på från vår sida att industrin skulle få en fastareform för sitt eget samarbete, det som ledde fram till . Utredningsarbetet pågick till 1982. Det varmyndigheterna ÖB, och materielverket som fastställde prestandakravenför det nya flygplansprojektet. De var naturligtvis gemensamma för de svenskaresp. Regeringen fastställde kostnadsramen. Det var iprincip det prolongerade ekonomiska utrymmet, inkluderande vissa reserver somvi hemlighöll . Stor vikt lades vid lägre driftskostnader däravviktkravet. Vidare skulle det finnas tillräckligt utrymme för vapen, motmedeloch, som sagt, reserver. En annan mycket viktig fråga gällde styrning och politiskinsyn i projektet. Hela JAS-arbetet bedrevs med utomordentligt stor öppenhet,inte minst i förhållande till de partier som stod utanför regeringen och socialdemokraterna. Det fanns en särskildrapporteringsskyldighet från myndigheterna till regeringen. I det svenska huvudalternativet var den svåraste fråganmotorvalet. Vi började med att kontakta sex potentiella motorleverantörer. Jag ledde själv de förhandlingarna. Det visade sig snabbt att det fanns två 123 huvudalternativ.Det var 404-motor något lättare och mednågot mindre prestanda och Pratt & 1120-motor 1989/90:FöU7 någotstörre och dyrare, men med bättre prestanda. Bilaga 4sammanfattningsvis, ha en lättare och billigare motor. Inom materielverketfanns en preferens för den mera kvalificerade och också tyngre motorn.Försvarsdepartementet var neutralt i den här frågan. Det som slutligen fålldeavgörandet var rekommendationen från köparen, CP, att man inom gjvna parametrarbeträffande kostnader och prestanda skulle välja det högre flygplanantal somden lättare motorn innebar. Vid studier av de utländska alternativen visade det sigsnabbt att huvudalternativet var en svensk anpassning av antingen F 16 eller . Det utländska alternativet var ett reellt alternativ för den händelse att detsvenska alternativet inte skulle klara prestandakraven resp. helt spräckakostnadsramen.