bet · GD01UbU18 · 1989-12-31 00:00:00 — I motionerna 1989/90:Ub617 (m) yrkandena 1 och 9 och1989/90:Ub803 (fp) yrkande I begärs förslag till eU nytt styr- och anslagssystem. Under föregående ställde sig bakomproposition 1988/89:65 om formerna för högskolepolitiken (bet. UbU9, rskr. Varje statlig högskoleenhet skall fr.o.m. /94 tilldelas ett samlat anslag för grundläggande högskoleutbildning saml ett anslag för lokalkostnader. Vidare skall de enheter som har fakultetsorganisation erhålla ett anslag för forskning och forskarutbildning. Regeringens förslag innebar bl.a. att ett nytt budgettänkande skall införas inom högskolan när del gäller såväl den grundläggande högskoleutbildning en som forskning och forskarutbildning. I propositionen framhölls att 11 det nya budgettänkandet bl.a. innebär en övergång till en fördjupad verksamhetsprövningvart tredje år, treårsbudget, och införande av en 1989/90:UbU18 ny typ avanslag, s.k. ramanslag, som medger en friare disposition av anslagsmedlen övermer än ett budgetår. För högskolans del skall övergången till det nyabudgetsystemet ske /94 för att möjliggöra en samtidigriksdagsbehandling av dels den grundläggande högskoleutbildningen, delsforskning och forskarutbildning. Efter att ha inhämtat underlag från de lokalaenheterna skall UHÄ avge en fördjupad anslagsframställning för sittansvarsområde första gången . Innebörden av den nämndapropositionen var också att det treåriga perspektivet skulle tillämpas för dengrundläggande högskoleutbildningen redan fr.o.m. /91. Enligt utskottets mening bör riksdabeslut omstyr- och anslagssystemet i högskolan ligga fast, varför motionerna 1989/90:Ub617 yrkandena 1 och 9 samt 1989/90:Ub803 yrkande 1 avstyrks. Förslagen i årets budgetproposition, som innebär attförändringar i resurser och dimensionering preciseras för /91och atl vissa riktlinjer anges för de två därpå följande budgetåren, skallsåledes ses mot bakgrund av att ett nytt anslagssystem kommer att införas ihögskolan fr.o.m. /94. Framför allt för de lokala högskoleenheterna hade det,enligt utskottets bedömning, varit önskvärt att resurser och dimensioneringför budgetåren 1991192 och 1992193 varit mer konkret redovisade. Under vissaanslag är del exempelvis inte möjligt att överblicka vilka konsekvenserförslagen får för enskilda högskoleenheter. Övergången till ett treårigtbudgetsystem för den grundläggande högskoleutbildningen är självfallet förenatmed vissa svårigheter. Det bör dock vara möjligt att i nästa årsbudgetproposition göra erforderliga preciseringar. Såvitt utskottet kan bedömabör detta kunna ske utan att ytterligare underlag begärs av högskoleenheterna.Uppdrag som regeringen givit eller ger UHÄ skall, naturligtvis redovisas påföreskrivet sätt. Utskottet vill i detta sammanhang erinra omriksdagens beslut om en öppen redovbning av prb- och löneomräkningen förhögskolans samtliga anslaposter. Regeringens budgetförslag måste innehålla enredovisning av dels beräknad pris- och löneomräkning för itreårsperioden, dels förslag till resursförändringar för verksamhet för resp.budgetår i perioden. Denna redovisning skall göras för varje anslagspost. Syftet med den treårsbudget som skall läggas fast förnästa period, dvs. 1993/941995/96, måste vara att förändringar iresurstilldelning och dimensionering kan utläsas av de enskildahögskoleenheterna för vart och ett av de tre budgetåren. Av särskild vikt äratt förändringar när det gäller de allmänna utbildningslinjerna klart kanöverblickas. Mot bakgrund av vad som ovan anförts är utskottet inteberett att i detalj ta ställning till förslagen i årets budgetpropositionbeträffande den grundläggande högskoleutbildningen i vad avser budgetåren1991/92 och 1992/93. Vissa ställnintaganden kommer utskottet dock när detgäller resurser och dimensionering att redovisa under resp. anslag. inte gör en total bedömning för treårsperioden beror, somnämnts, på att de ekonomiska konsekvenserna för perioden /90:UbUli inte ärbelysta i alla avseenden. Utskottet vill heller inte utesluta att förändringari dimensioneringen i treårsperioden utöver vadregeringen föreslagit kan bli nödvändiga. Framför allt när det gäller anslagsberäkningar förutsätterutskottet att regeringen i nästa års budgetproposition återkommer med sådanapreciseringar m.m. som utskottet i det föregående efterlyst. Vad utskottetanfört om utvecklingen av högskoleutbildningen i vad gäller resurser ochdimensionering m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen begär riksdagensbemyndigande för att få göra överföringar mellan anslag för högskolan. Utskottet, som utgår från att dessa överföringar begränsastill sådana justeringar regeringen normalt vidtar, tillstyrker att regeringenfår det begärda bemyndigandet för /91. I motion l989/90:Ub501 (c) yrkande 3 begärs att en ändringgörs i högskoleförordningen så att det klargörs att även linjeutbildning kanförläggas till andra orter än högskoleorten. Rådande tveksamhet om lokalberingav grundläggande utbildning måste elimineras. Utskottet vill erinra om att ansvaret förutbildningsplanering i regionalt hänseende förändrades i och med regionstyrelsernasavskaffande. Samordningsfrågor mellan olika högskoleenheter och mellan denstatliga och kommunala högskoleutbildningen skall lösas av högskoleenheternasjälva eller genom UHÄ:s medverkan. Att fattar beslut om förläggning av allmännautbildningslinjer till högskoleenheter innebär enligt utskottet att riksdagenanger vilken högskoleenhet som är ansvarig för utbildningen i fråga, men attdet är högskoleenheten själv som, utifrån de bedömningar enheten gör, avgörtill vilken ort eller vilka orter utbildningen skall lokaliseras. När det gäller lokaliseringen av lokala och individuellalinjer och fristående kurser är det självfallet högskolestyrelsen som heltavgör frågan om utbildningens lokalisering. Det finns alltså numera möjligheter för högskoleenheternaatt i betydande utsträckning fatta beslut om utbildningens lokalisering. Det ta kan exempelvis ske genom att del av en allmän utbildningslinje lokaliseras till en annan ort än högskoleorten. Det är även möjligt för en högskolestyrelse att, med beaktande av rekryteringsunderlag och olika orters behov, låta en utbildning eller del av en utbildning cirkulera mellan flera orter. Kraven på att det finns lärare, lokaler och utrustning för utbildningen i fråga måste emellertid alltid vara uppfyll da. Lokalisering av högskoleutbildning är i mycket också en ekono misk fråga för den utbildningsansvariga högskoleenheten. Varje hög skolestyrelse får anses vara den instans, som är bäst skickad att väga relevanta ekonomiska, pedagogiska och rekryteringsmässiga synpunk ter mot varandra i det enskilda fallet. Regeringens förslag och riksda- 13 gensbeslut bör således i normalfallet avse en viss bestämd högskoleen- l989/90:UbU18 hel och endast undantagsvis den ort, till vilken allmänutbildningslinje eller del av linje skall förläggas. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det avnuvarande bestämmelser i högskoleförordningen inte klart framgår vilka befogenheteren högskolestyrelse har då det gäller all förlägga utbildningar på allmännalinjer till annan ort än högskoleorten. Utskottet föreslår atl medanledning av motion 1989/90:Ub501 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om lokalisering av allmänna utbildningslinjer. I årets budgetproposition tar föredragande statsrådet uppfrågan om utbyggd högskoleutbildning i södra delen av län.Inledningsvis konstateras att slutligt ställningstagande till lokalisering avlärarutbildningen i först kan tas efter ytterligare analysav olika frågor. Delta bör emellertid enligt statsrådet inte vara något hinderför att utbildningsinsatserna i övrigt förstärks på med huvudsakligkoncentration till . Utbildningsverksamhet som finns viduniversitetet i och tekniska högskolan (KTH) bör enligt honom kunnaförläggas till de södra länsdelarna. En riktpunkt för den fortsattaplaneringen bör enligt statsrådet vara att utbildning påSödertörn, inklusive de delar som KTH kan komma att medverka i, inom ramen förnu tillgängliga resurser, senast /93 bör omfatta ca 500årsstudieplatser. I ett antal motioner berörs högskoleutbildningen i densödra delen av . En positiv inställning till en utbyggnad avhögskoleutbildningen på redovisas i motionerna 1989/90:Ub821 (c)yrkande 2 och 1989/90:Ub827 (fp) yrkande 2. Ett genomförande av förslaget utannågra resurstillskott skulle enligt motion 1989/90:Ub577 (vpk) få mycket allvarligakonsekvenser för utbildningens kvalitet såväl vid som i de södralänsdelarna. I motionerna 1989/90:Ub618 (m) yrkande 2 och 1989/90:Ub729 (m)anförs att en lokalisering av utbildning till är en angelägenhet förde berörda högskoleenheterna och att det inte ankommer på attbesluta i denna fråga. beslut om förläggning av grundläggandehögskoleutbildning innebär, som utskottet tidigare konstaterat, att riksdagenanger vilken högskoleenhet som har ansvaret för utbildningen i fråga, men atthögskoleenheten i sin tur kan avgöra vart utbildningen skall förläggas. Beslutom dimensionering innebär att för linje eller grupper av linjer angerriktvärden för hur många studerande som kan antas till utbildningen. När detgäller fristående kurser anges för varje högskoleenhet endast det totalaantalet årsstudieplatser för vilket resurser anvisats. Mot bakgrund av vad utskottet i det föregående anfört omlokalisering av utbildning finner utskottet att inte bör fatta någotbeslut om omfattningen av sådan högskoleutbildning som iStockholm och KTH kan förlägga till de södra länsdelarna. ankomma på de berörda högskoleenheterna att själva pröva vilken 1989/90:UbUI8 högskoleutbildningsom kan förläggas till . Med detta uttalande är yrkandena imotionerna 1989/90:Ub618 yrkande 2 och 1989/90:Ub729 tillgodosedda. Motionerna1989/90:Ub577, 1989/90: Ub821 yrkande 2 och 1989/90:Ub827 yrkande 2 avstyrks. Förslag om inrättande av nya högskoleenheter tas upp ifyra motionsyrkanden. 1 motion 1989/90:Ub514 (c) begärs att en högskola medinriktning mot rymd-, data- och informationsteknologi inrättas i . 1motion 1989/90:Ub517 (c) yrkande 1 föreslås att högskolan i upp i två separata högskoleenheter. I samma motion (yrkande 2) begärs,under förutsättning att högskoleenheten delas upp, att en interimsslyrelsetillsätts på resp. ort. I motion 1989/90: Ub758 (c) yrkande 3 betonasnödvändigheten av atl lokalisera högskoleutbildning till ytterligare orter.Högskolan i bör delas i två enheter. Högskoleutbildningen isödra delen av bör bli en självständig enhet. Därutöver börhögskoleenheter inrättas i och . Utskottet hänvisar till behandlingen av motsvarandeyrkanden vid förra (bet. l988/89:UbU18, rskr. slog dåfast atl några ytterligare högskoleenheter inte skall inrättas. Motionerna1989/90:Ub514, 1989/90:Ub517 yrkandena 1 och 2 samt 1989/90:Ub758 yrkande 3avslås sålunda. Utskottet erinrar om att det kommer att finnas36 statliga högskoleenheter. Härtill kommer ett trettiotal landstingskommunalaenheter. Utbildningsutbudet vid de mindre högskolorna berörs inågra motioner. 1 motion 1989/90:Ub617 (m) yrkande 8 framhålls aU det ärviktigt att värna om kvaliteten vid de mindre enheterna. De måste ha enrealistisk ambitionsnivå och ett begränsat utbildningsutbud. De måste vidare,enligt motionärerna, profilera sig så att lokala behov och förutsättningar kantas till vara och utvecklas. I motion 1989/90:Ub541 (c) yrkandena 1 och 2 efterlysesökade resurser till utbildningen i län, och i motion l989/90:Ub759 (c)delvis anförs att utbildningsbehoven i inte är tillgodosedda. Énfortsatt utbyggnad av verksamheten vid högskolan i begärsi motion 1989/90:Ub677 (s). Utskottet anser att inte skall göra något av deuttalanden som begärs och föreslår därför att avslår motionerna1989/90:Ub54l yrkandena 1 och 2, 1989/90:Ub617 yrkande 8, 1989/90: Ub677 samt1989/90:Ub759 delvis. Fortbildning och vidareutbildning m.m. I motion 1989/90:Ub758 (c) yrkande 2 uppmärksammas deökade behoven av fortbildning och vidareutbildning. I den diskussion som nuförs om högskolans framtida dimensionering anses det nödvändigt att beakta ävendessa behov. uppfattning kommer behoven av fortbildning och 1989/90:UbU 18 vidareutbildningi allt större omfattning att behöva vägas mot behoven av ungdomsutbildning. Delankommer på de lokala högskoleenheterna att göra sådana avvägningar och att ocksåfortlöpande förändra utbildningsutbudet så att det svarar mot olikastuderandegruppers behov. Fortbildning eller vidareutbildning kan efterfrågasav flera skäl. Det kan vara fråga om grundläggande fårdigheter i basämnen. Detkan också gälla utbildning för att ta del av nya rön inom ett visst verksamhetsområde.Utskottet anser det inte nödvändigt att gör något uttalande om viktenav att särskilt beakta behoven vad gäller fortbildning och vidareutbildning.Med det anförda avstyrks motion 1989/90:Ub758 yrkande 2. Högskolans fortbildning och vidareutbildning kanorganiseras på flera sätt. Förutom den reguljära utbildningen på framför alltfristående kurser förekommer också uppdragsutbildning. I motion 1989/90:Ub732 (m) berörs olika möjligheter attfinansiera uppdragsutbildningen. Motionärerna efterlyser en redovisning av formernaför uppdragsutbildning mot bakgrund av att reguljär högskoleutbildning ochuppdragsutbildning samfinansierats. Utskottet vill erinra om de särskilda bestämmelser (SFS 1985:1037)som gäller för uppdragsutbildning och av vilka det bl.a. framgår attuppdragsutbildning inte får motsvara allmän utbildningslinje och att principenom fullständig kostnadstäckning skall gälla. Det ankommer slutligen på delokala högskoleorganen att se till att uppdragsverksamheten inte inkräktar påhögskolans reguljära utbildningsverksamhet. Med det anförda anser utskottet attyrkandena i motionen är tillgodosedda, varför motion 1989/90:Ub732 avstyrks. 1 motion 1989/90:Ub501 (c) yrkandena 1 och 2 redovisaspositiva erfarenheter från de lokala studiecentra som knutits tilluniversitetet i och som syftar till att göra utbildningen mer tillgängligför yrkesverksamma. I motionen begärs att det skall vara möjligt att göra dessacentra till särskilda inrättningar för service i högskolan. Utskottet konstaterar att denna möjlighet redan finnsenligt bestämmelserna i 16 kap. högskoleförordningen, varför motion 1989/90:UbSOl yrkandena 1 och 2 avstyrks. Enligt motion 1989/90:Ub826 (c) yrkande 2 kan enutveckling vid de mindre högskolorna, som innebär bredare linjeval och flerämnen, gynna kvinnorna. 1 motion 1989/90:Ub550 (s) efterlyses kraftfullareåtgärder för att rekrytera manliga studerande till förskollärarutbildningen. 1motion l989/90:Ub512 (fp) delvis anförs aU jämställdhetsfrågorna måste beaktasi all utbildning. Utskottet behandlade innevarande (bet.1989/90:UbU6) frågor om jämställdhet såväl när det gäller ungdomsskolan somhögsko- lan.Utskottet anser inte några uttalanden därutöver nödvändiga. Mo- 1989/90:UbUlf tionerna 1989/90:Ub512 delvis, 1989/90:Ub550 och 1989/90:Ub826 yrkande2 avstyrks. Bestämmelser om antagning återfinns ihögskoleförordningens 5 kap. Tillträde till grundläggande högskoleutbildning.Genom beslut kommer nya lillträdesregler atl gälla fr.o.m.antagningen . Två motioner tar upp generella aspekter pålillträdesreglerna. 1 motion 1989/90:Ub617 (m) yrkande 5 anförs atttillträdesreglerna i största möjliga mån måste beakta de sökandes faktiskakunskaper. Behörighetsreglerna skall garantera att de som antas också hartillräckliga förkunskaper för att klara av de tilltänkta studierna. I motionl989/90:Ub803 (fp) yrkande 7 framhålls aU i ett antal avseenden är reglerna förantagning till högskolan betingade av vilket betygssystem som tillämpas inomskolan. I den översyn som görs av betygssystemet måste detta beaktas. 1båda motionerna förespråkas att den allmänna behörigheten skärps tillgenomgången treårig gymnasieutbildning. Antagningsfrågor av mer speciell karaktär tas upp iytterligare ett antal motioner. I motion 1989/90:Ub745 (s) begärs all dispens skall kunnages från kraven på förkunskaper i engelska. Skärpta kunskaper i engelska ochfranska eller tyska förordas i motion 1989/90:Ub818 (m, fp, c, mp) yrkande 5när del gäller tillträde till vissa utbildningar inom högskolan. Motionärernaanser atl detta är önskvärt i fråga om bl.a. sökande till civilingenjörslinjer,ekonomlinjen och läkarlinjen. 1 motion 1989/90:Ub669 (fp) yrkande 1 efterlysesförändrade antagningsregler för vårdutbildningarna. Större hänsyn bör tas tillde sökandes lämplighet för den framtida yrkesrollen. Det är angelägel, sägsdel slutligen i motion 1989/90:Ub535 (c) yrkande 1, att det rekryterasstuderande med både teoretiska och praktiska kunskaper i kostfrågor till vårdutbildningaroch förskollärarutbildningen. Extra merilpoäng för konsu-menlekonomisk utbildningvid lanlhushållsskolor skulle härvid öka intresset för sådan utbildning. Utskottet finner inte nu anledning att föreslå någraförändringar av de lillträdesregler som skall tillämpas inom högskolan /92. De nya reglerna bör i större utsträckning än göra detmöjligt all ta hänsyn till de studerandes individuella förutsättningar, någotsom efterlysts i flera motioner. Med del anförda avstyrker utskottet motionerna1989/90:Ub535 yrkande 1, 1989/90:Ub617 yrkande 5, 1989/90:Ub669 yrkande 1,1989/90:Ub745, 1989/90:Ub803 yrkande 7 och 1989/90:Ub818 yrkande 5. 1 ett motionsyrkande, nämligen 1989/90:Ub669 (fp) yrkande7, berörs tvåspråkig personal med högskoleutbildning. Förslag till hur tillgången på sådan personal skall kunna förbättras efterlyses. Utskottetnoterar att en rad åtgärder vidtagits för atl öka tillgången 17 tilltvåspråkig personal inom skilda samhällssektorer. 2 1989/90. Rättelse: S. 20 rad 12 Står: 1 760000 000 Rättat till: 1 760 445 000 S, 28 rad 29 Står-1 760 4').') 000 Rättat till: 1 760445 000 tvåspråkighet användas föratt motivera förtur vid antagning till vissa 1989/90:UbU18 Någraytterligare åtgärder bedömer inte utskottet nödvändiga, varför motion1989/90:Ub669 yrkande 7 avstyrks. Enligtmotion 1989/90:Ub337 (c) yrkande 1 är det angeläget atl underlätta för aktivaidrottsutövare att bedriva studier på såväl gymnasie- som högskolenivå. Utskotteterinrar om alt sådana åtgärder som efterlyses i motionen kan vidtas av deenskilda ulbildningsanordnarna, varför motionen avstyrks. Imotion 1989/90:Ub534 (vpk) begärs att ekonombk kompensation skall utgå till destuderanderepresentanter som ingår i beslutande organ på olika nivåer ihögskoleorganisationen. Utskottetnoterar att UHÄ utfårdat bestämmelser som innebär att studeranderepresentanteri högskolestyrelse numera har rätt att uppbära arvode. Vidare finns möjlighetför den lokala högskolestyrelsen atl besluta om atl arvode också skall utgåtill studeranderepresentanter i andra organ. Med det anförda avstyrks motionen. Ibudgetpropositionen beräknas anslaget till universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) till , varav . till anslagspostenFörvaltningskostnader och . till anslagsposten Drift, underhålloch utveckling av dalasystem för central antagning av studerande. Tvåmotionsyrkanden gäller anslaget till UHÄ. 1 motion 1989/90:Ub803 (fp) yrkande 2begärs au för /91 skall anvisa . mindre änvad regeringen föreslagit. Av delta belopp avser 2 milj.kr. minskadeförvaltningskostnader och resterande belopp medel för datasystem för den centralaantagningen. I den andra motionen, 1989/90:Ub724 (vpk) yrkande 2, begärs atlriksdagen skall anvisa 10 milj.kr. ytterligare för förstärkt studievägledninginom högskolan. Utskottetvill inledningsvis påpeka att de medel under anslaget, som avser UHÄ:sförvaltningskostnader, har minskats i förhållande till innevarande år,vilket motsvarar . Utskottet finner del inte rimligt att minskaförvaltningskostnaderna ytterligare med tanke på de arbetsuppgifter som ålagtsUHÄ, inte minst när det gäller tillsyn, utvärdering och uppföljning samtutvärdering av utländska examina. Vad gäller medel för drift, underhåll ochutveckling av datasystem för central antagning av studerande konstaterarutskottet att dessa kostnader är direkt relaterade till antalet sökande till deutbildningar inom högskolan som har central antagning. Närdet gäller förslaget om ytterligare resurser för studievägledning för att nå ut till nya grupper av studerande kan utskottet konstatera .o dels alt något sådant förslaginte framlagts i UHÄ:s anslagsframställning för den grundläggande högskoleutbildningen avseende den aktuella 1989/90:UbU18 treårsperioden,dels all eventuella medel till sådan verksamhet borde tilldelashögskoleenheterna direkt och inte den centrala myndigheten. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna i989/90:Ub724yrkande 2 och 1989/90:Ub803 yrkande 2 saml tillstyrker regeringens förslag atlriksdagen till Universitets- och högskoleämbetet för /91anvisar ett förslagsanslag på . Tvåmotioner gäller omlokalbering av den centrala antagningsverksamheten vid UHÄtill , nämligen motionerna 1989/90:Ub605 (s) och 1989/90:Ub726 (c).Moiionärerna hänvisar till utredningsförslag all samlokalisera den centralaantagningen med centrala sludiestödsnämn-den (CSN), som påvisat storaadministrativa och ADB-tekniska samordningsvinster. Enligtvad utskottet inhämtat har i skrivelse till regeringenåterigen aktualiserat frågan om lokalisering av centrala antagningen tillSundsvall. Ärendet har av regeringen () remitteratstill UHÄ för yttrande. I UHÄ:s yttrande som avlämnades i december 1989framhålls antagningsverksamhelens allt starkare behov av samverkan med övrigaUHÄ och högskolan i stort, vilket bl.a. avspeglar sig i UHÄ:s nya organisationoch i de nya tillträdesregler som träder i kraft inför antagningen . Slutligen framhålls i yttrandet att stora vinster kan uppnåsbåde ekonomiskt och servicemässigl gentemot de studerande genom samverkanmellan UHÄ och CSN. En sådan samverkan, som för övrigt redan diskuteras mellanmyndigheterna, kräver dock inte samlokalisering. Frågan bereds iutbildningsdepartementet, och utskottet finner ingen anledning för riksdagenalt göra något uttalande av den karaktär som moiionärerna efterlyser. Riksdagenbör således avslå motionerna 1989/90:Ub605 och 1989/90:Ub726. Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna Utskottetkonstaterar inledningsvis alt det inte heller i årets budgetproposition ärmöjligt atl för varje högskoleenhet utläsa hur stor del av de beräknadelokalkostnadsökningarna som beror på utökade eller upprustade lokaler resp.hur stor del som beror på hyreshöjningar för befinUiga lokaler (jfr UbU1984/85:35 s. 3, UbU 1987/88:21 s. 4 och 1988/89:UbU18 s. 19). I propositionenredovisas dock atl , som utarbetar underlag för UHÄ:sanslagsframställning, beräknat all av den totala kostnadsökningen om drygt 172milj.kr. är ca 105 milj.kr., eller , alt hänföra till prisomräkningoch marknadsanpassning av hyran för befintliga lokaler. Enligtvad utskottet inhämtat från är del fullt möjligt att göra enmotsvarande redovisning per högskoleenhet, av tidsmässiga skäl i form av enkomplettering till UHA:s anslagsframställning. räknar medatl kunna lämna dessa kom- pletterande uppgifter i så god tid au den av utskottet /90:UbU18 begärdafullständiga redovisningen i budgetpropositionen skall kunna lämnas fr.o.m. år1991. Utskottetkonstaterar vidare att den av föregående beslutade förändringen attvarje högskoleenhet skulle tilldelas ell eget anslag för lokalkostnader /91 (prop. 1988/89:65, bet. UbU9, rskr. 148) enligtbudgetpropositionen kommer atl vara genomförd senast fr.o.m. budgetåret1993/94, dvs. då övriga anslagsförändringar för högskolan skall göras. Utskottettillstyrker slutligen regeringens förslag att till lx)kalkostnaderm.m. vid högskoleenheterna för /91 anvisar ett förslagnslag på . Utskottettillstyrker regeringens förslag att till Vissa tandvårdskostnaderför /91 anvisar ett reservationsanslag på . Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. Underdetta anslag anvisas medel för verksamhet inom högskoleområdet för vilkenmedel inte ställs till förfogande under annat anslag.