bet · GD01BoU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Förnyad behandling av ärende om samordnad länsförvaltning 1989/90 BoU9 I betänkandet 1989/90:BoU4 behandlade utskottetproposition /89:154 om ny regional statlig förvaltning jämte motioner. Vidkammarbehandlingen av detta betänkande beslöt riksdagenatt återförvisa ärendet till bostadsutskottet. Utskottet har tagit upp detåterförvisade ärendet till förnyad behandling. Utskottet föreslår att göra tvåtillkännagivanden till regeringen, båda avseende nämndorganisationen vid denya länsstyrelserna. Enligt utskottets mening bör det överlåtas åt den enskildalänsstyrelsens styrelse att besluta om vilken nämndorganisation som skallknytas till och hur den i så fall skall utformas. Utskottetföreslår vidare att nämnderna i förekommande fall skall väljas avlänsstyrelsens styrelse och att de skall ha ett ojämnt antal ledamöter lägstfem högst elva inkl. ordföranden. 1 normalfallet skall landshövdingen varaordförande i nämnderna. I övrigt har utskottet inte funnit anledning frångå deställningstaganden som gjordes i betänkandet 1989/90:BoU4. 24 reservationer har avgivits. 21 av dem är likalydandemed reservationer som avgivits också tiil betänkandet 1989/90:BoU4. Åttasärskilda yttranden har avgivits, samtliga likalydande med särskilda yttrandensom avgivits till betänkandet 1989/90:BoU4. I propositionen anförs att det är viktigt att den nyalänsstyrelsen får ett starkt förtroendemannainflytande. Detta säkras, enligtregeringsförslaget, om det vid sidan av styrelse finnsobligatoriska nämnder. Dessa föreslås vara: utbildningsnämnd, 1 1989/90. planering,lantbruksnämnd, kommunikationsnämnd och miljönämnd. Nämndernaföreslås få elva ledamöter. Landshövdingen föreslås i normalfallet varaordförande. Av övriga ledamöter föreslås fem utses av och fem avregeringen. I propositionen anförs (s. 32) att det avseende i Gotlandslän och även för andra län kan vara tänkbart att tillåta en annannämndorganisation. I propositionen anförs vidare att dessa frågor bör belysasinför genomförandet av reformen och i lämplig form redovisas för . I tre motioner tas upp förslaget som sådant att vid sidanav styrelse inrätta fem obligatoriska nämnder. I motionernaBol7 (fp) yrkande 7, Bo 19 (s) och Bo23 (m) yrkande 9 samtliga yrkanden såvittnu är i fråga yrkas avslag på förslaget om obligatoriska nämnder. I motionernaanges bl.a. följande motivering härför. 1 motion Bo 17 (fp) hänvisas till rådande variationer i deolika länen. Enligt motionärerna är det opraktiskt att först besluta om ettantal obligatoriska nämnder och därefter bli tvungen att tillåta en delundantag. I motion Bo23 (m) pekas på att förutsättningarna förlänsstyrelsernas verksamhet är olika i skilda delar av landet, något som talarför att länsstyrelsernas organisation skall ges flexibilitet. Det bör därförenligt motionärerna inte vara obligatoriskt att inrätta nämnder. I motion Bol9 (s) anges att en ordning med obligatoriskanämnder förstärker sektoriseringen jämfört med vad som gäller och minskarstyrelsens samordnande möjligheter. Ett genomförande av förslaget anges medföraen otydlig ansvarsfördelning. Förslaget medför enligt motionen vidare enobalans mellan antalet förtroendevalda i nämnderna och styrelse.Motionärerna pekar också på att landshövdingen, som föreslås få bli ordförandei nämnderna, kommer att bindas i återkommande interna sammanträden, dels iform av nämndsammanträden, dels i form av förberedelser för dessa. I ytterligare tre motioner behandlas nämndorganisationen ivissa län. Det gäller kommunisternas partimotion Bo5 samtmotionerna Bo9 (s) och Bo31 (c). I motion Bo31 (c) hänvisas till de skilda förhållanden sområder i de olika länen, något som särskilt gäller storstadslänen. Motionärenhänvisar till den särskilda utredning om samordnad länsförvaltning i Stockholmslän som regeringen låtit statskontoret utföra. Enligt motionären harregeringen inte i sitt förslag beaktat statskontorets slutsatser. I motionenpekas på olika regionala organ i som den i propositionenföreslagna lösningen inte passar för. Motionären anger att motsvarande problemkan finnas även i Göteborgs- och Malmöområdena. Yrkandena 2 och 3 i motionernagår ut på att obligatoriska nämnder inte bör inrättas i storstadslänen.Propositionen bör avslås i denna del. I motion Bo9 (s) hemställs att de i propositionenföreslagna fem obligatoriska nämnderna, såvitt gäller , skallutgå. Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo5 yrkande 6 hem- 1989/90:BoU9 ställs attStockholms län samt skall undantas från nämndobligatoriet. Enligtmotionärerna har dessa båda län så speciella förutsättningar att särlösningarfordras. I de motioner vari yrkats avslag på förslaget lämnasvidare synpunkter på vad som bör gälla om nämndobligatoriet inte genomförs.Motionerna går i allmänhet ut på att länsstyrelsernas styrelse skall äga rättatt besluta om inrättande av de besluts- och beredningsorgan den anser sigbehöva. Sådana synpunkter förs fram i motionerna Bol7 (fp) yrkande 8 och Bo23(m) yrkande 9 dessa båda yrkanden såvitt nu är i fråga och i Bo31 (c) yrkande3. I de motioner som godtagit nämndobligatoriet med vissa undantag hemställs imotion Bo9 (s) att nämndobligatoriet i ersätts med en möjlighetför regeringen att efter framställning från styrelse besluta ominrättande av särskild nämnd/särskilda nämnder för specifika ämnesområden och ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo5 att regeringen, såvitt gällerStockholms län, återkommer med ett nytt förslag till nämndorganisation efterdet att storstadskommitténs förslag har remissbehandlats. Det är enligt bostadsutskottets mening viktigt att ävenden nya får ett starkt förtroendemannainflytande. Detta slås fasti propositionen och i vissa av de motioner som behandlas. I betänkandetSamordnad länsförvaltning (SOU 1989:5) betonas bl.a. vikten av attförtroendemannainflytandet i den nya länsförvaltningen kan bevaras ochförstärkas i de frågor och de sammanhang där det gör mest nytta. I betänkandeterinras också om tidigare beslut rörande den regionala statliga förvaltningenenligt vilka det ansetts motiverat att länsstyrelserna i sinbeslutsorganisation garanteras en lokal demokratisk förankring och att deavvägningar som måste göras på länsplanet görs i ett politiskt sammansattorgan. Också enligt bostadsutskottets mening bör dessa principer ligga tillgrund för de riktlinjer efter vilka förtroendemannainflytandet inom den nyalänsstyrelsen bör utformas. Med utgångspunkt i denna uppfattning och motbakgrund av en bedömning av skilda förslag avseende hurförtroendemannamedverkan inom de nya länsstyrelserna bör komma till uttryckvill utskottet anföra följande. I propositionen föreslogs, som framgått ovan, att femobligatoriska nämnder i princip skulle inrättas vid sidan av länsstyrelsensstyrelse. Ett liknande förslag hade framförts av den ovan nämnda utredningen. Som också framgått av det ovan refererade har ipropositionen (s. 32) anförts att det i och även för andra län kanvara tänkbart att tillåta en annan nämndorganisation. I propositionen anförsvidare att dessa frågor bör belysas inför genomförandet av reformen och ilämplig form redovisas för . Utskottet delar uppfattningen i propositionen att detfinns anledning att ytterligare överväga utformningen av nämndorganisationen. Utskot tet vill anföra följande i frågan. Som anförs i vissa motioner bör redan nu slås fast att det bör ankomma på den enskilda styrelse 3 attbesluta om vilken nämndorganisation som skall finnas vid sidan av 1* 1989/90. Det kan därvid för vissa länsstyrelser finnas 1989/90:BoU9 motiv fören lösning med fem nämnder i huvudsak i enlighet med regeringens förslag. Förandra länsstyrelser kan måhända en annan nämndorganisation vara att föredra.Det kan också visa sig lämpligt att vissa frågor som i några län kanske kommeratt åvila en nämnd i andra kommer att ligga på styrelse. inträffa att en fiskenämnd inrättas i ett län medan ansvaret förfiskefrågorna i ett annat län kommer att handhas av lantbruksnämnden eller avlänsstyrelsens styrelse. Av vikt i sammanhanget är alltså att det skall ankommapå styrelse att besluta om nämndorganisationens omfattning ochinriktning. Detta vill utskottet betona. Vad utskottet nu anfört om endecentralisering av beslutsordningen m.m. till styrelse avseendenämndorganbationen bör med anledning av propositionen och vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo5 yrkande 6 samt motionerna Bo9 (s), Bo 17 (fp)yrkandena 7 och 8, Bo23 (m) yrkande 9 de båda sistnämnda såvitt nu är i frågaoch Bo31 (c) yrkandena 2 och 3 som sin mening ge regeringen till känna. Vad imotion Bol9 (s) såvitt nu är i fråga anförts om nämndorganisationen låter siginte förenas med vad nu föreslagits. Motionen bör i denna del avslås avriksdagen. Förslaget i motion 1988/89:K504 (s) om ett stärktförtroendemannainflytande i miljöfrågor är angeläget. Motionen bör dock intenu föranleda någon åtgärd. Vid ett bifall till vad utskottet anförtovan om nämndorganisationens utformning bör det överlåtas åt den enskildalänsstyrelsen att avgöra hur detta inflytande skall kanaliseras på den regionalanivån. Motionen avstyrks med hänvisning till det anförda. 1 propositionen har föreslagits att en av nämnderna börbenämnas utbildningsnämnd. Utan att nu gå in på nämndfrågan som sådan tarbostadsutskottet med anledning av vad utbildningsutskottet anfört upp frågan omdet lämpliga i att ge nämnden denna benämning. anser attom benämningen utbildningsnämnd behålls förväxlingar kan ske mellan denna nämndoch utbildningsnämnd. delar utbildningsutskottets uppfattning.För det fall att en sådan nämnd inrättas bör den ges annan benämning. Fråganbör övervägas i det fortsatta arbetet. Utan att ta ställning i sak bör därvidövervägas om inte benämningen skolnämnd vore lämpligare. Vad bostadsutskottetnu anfört om annan benämning på utbildningsnämnden bör ges regeringen tillkänna. 1 detta avsnitt behandlar utskottet också vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo5 yrkande 3 vari yrkas att som sinmening skall ge regeringen till känna att nämnd- och styrelseledamöter bör fåinitiativrätt och att detta skrivs in i en ny länsstyrelseinstruktion.Konstitutionsutskottet anför följande i frågan. I 21 23 §§ förordningen (1988:971) medlänsstyrelseinstruktion anges länsstyrelsesstyrelses ansvar och uppgifter. Styrelsen skall, utöver vad som angesi 13 § verksförordningen (1987:1100) där föreskrivs bl.a. 4 attstyrelse skall besluta om sådana föreskrifter som riktar sig till enskilda,kommuner eller landstingskommuner besluta om viktiga- 1989/90:BoU9 re frågorom samhällsplanering och regionala utvecklingsinsatser eller andra för länetsutveckling betydelsefulla åtgärder, viktigare frågor om polisverksamheten,viktigare frågor om organisation, arbetsordning ellerverksamhetsinriktning samt viktigare frågor i övrigt inom länsstyrelsensverksamhetsområden. Länsstyrelseinstruktionen innehåller inte någonmotsvarighet till den i den tidigare gällande länsstyrelseinstruktionen(1986:1122) intagna bestämmelsen (23 § p. 7) enligt vilken landshövdingen gavsmöjlighet att till styrelsen hänskjuta andra frågor än de i instruktionensärskilt angivna. Enligt särskild bestämmelse i den nyalänsstyrelseinstruktionen skall verksförordningen tillämpas pålänsstyrelserna. Detta innebär bl.a. att styrelsen skall ges tillfålle attyttra sig innan myndighetens chef (landshövdingen) avgör viktigare ärenden (22§ första stycket verksförordningen). I länsstyrelseinstruktionen (1988:971) anges inte närmarei vilken ordning frågor eller ärenden skall föreläggas styrelsen för beslut. Beredningenhärav sker normalt inom i samråd med landshövdingen. Detär dock naturligtvis inget hinder för andra ledamöter av styrelsen att ta uppfrågor som vederbörande anser att styrelsen bör behandla. Styrelsen får då taställning till om den anser att frågan skall tas upp till handläggning ellerej. Ledamot har alltså på sätt nu angivits redan enligt gällande ordningmöjlighet att ta upp frågor som han finner vara av vikt. Mot angiven bakgrundsaknas det enligt utskottet anledning att ta det i motionen begärdainitiativet. Med det anförda får motion Bo5 (vpk) yrkande 3 anses tillgodosedd. ansluter sig till vad konstitutionsutskottetanfört men vill för sin del tillägga att frågan om initiativrätten förledamöterna i de nämnder som kan komma att inrättas bör, i den mån nämndverksamhetenkommer att regleras i författning, kunna utformas med länsstyrelseinstruktionensom förebild. förutsätter att även denna fråga övervägs i detfortsatta arbetet. Därvid är det angeläget att initiativrätten på ett starkaresätt kommer till uttryck såväl för styrelsen som för nämnderna. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet kommunisternas partimotionBo5 yrkande 3 om initiativrätt för ledamöterna i länsstyrebens styrebe m.m. Val av ledamöter i nämnderna m.m. Enligt förslaget i propositionen skall nämnderna bestå avelva ledamö ter, normalt med landshövdingen som ordförande. Av övriga tio leda möter föreslås fem utses av och fem av regeringen. Försla get skiljer sig från utredningens. Utredningen föreslog att nämnderna skulle bestå av nio ledamöter inkl. landshövdingen. De skulle väljas av . När det gäller länsstyrelsernas styrelse föreslås ingen änd ring i nu gällande ordning. ' I motion Bo2 (c) yrkande 2, i vänsterpartietkommunisternas parti motion Bo5 yrkande 1 och i motion Bo21 (c) yrkande 3 såvitt nu är i fråga föreslås att ledamöterna i nämnderna skall utses av . Till stöd för yrkandena åberopas bl.a. länsdemokratiska skäl. Frågan har också aktualiserats i kommunisternas partimotion Bo5 och då i anslutning till frågan om sättet för val av ledamöter till nämnderna. Imotionerna Bol7 yrkande 8 (fp) och Bo23 (m) yrkande 9 båda 1989/90:BoU9 yrkandenasåvitt nu är i fråga lämnas förslag till hur ledamöterna skall utses i de organsom motionärerna anser bör finnas vid sidan av länsstyrelsernas styrelser. 1motionerna föreslås att länsstyrelserna bör välja ledamöter i de nämnder deanser behövs. Utskottet har ovan föreslagit att det skall ankomma pålänsstyrelsens styrelse att besluta om nämndorganisationens utformning m.m. Viden sådan uppfattning är det naturligt att också ansvaret för att väljaledamöter till de nämnder som kan komma att inrättas läggs på länsstyrelsernasstyrelser. Därmed tillgodoses inte bara vad i motionerna Bo 17 (fp) yrkande 8och Bo23 (m) yrkande 9 föreslagits båda yrkandena såvitt nu är i fråga. Ävenvad i kommunisternas partimotion Bo5 yrkande 1 och i motionernaBo2 (c) yrkande 2 och i Bo2l (c) yrkande 3 detta yrkande såvitt nu är i frågaföreslagits får till inte ringa del anses tillgodosett utan en riksdagenstillstyrkan till motionerna. 1 dessa motioner föreslås, som framgått ovan attlandstinget skall välja ledamöter i nämnderna. Med den ordning som gällerför val av ledamöter till styrelse ellermotsvarande utser samtliga ledamöter utom ordföranden torde det reellautfallet av vad utskottet nu förordat komma att bli i stort sett detsamma somom landstingen direkt skulle utse nämndledamöterna. Såvitt avser antalet ledamöter i nämnderna anser utskottetatt nämnderna skall ha ett ojämnt antal ledamöter dock lägst fem och högstelva inkl. ordförande. Även vad utskottet nu anfört om sättet för val avledamöter till nämnderna och om antalet ledamöter bör med anledningav propositionen och motionerna Bo 17 (fp) och Bo23 (m) som sin mening geregeringen till känna. En tillstyrkan till förslagen i vänsterpartietkommunisternas partimotion och motionerna Bo2 (c) och Bo21 (c) tjänar vid dennauppfattning inte något reellt syfte varför de avstyrks. I kommunisternas partimotion Bo5 yrkande 2och i motionerna Bo21 (c) yrkande 3 såvitt nu är i fråga samt Bo28 (s) tas upp frågan om vem som skall vara ordförande i nämnderna. I den förstnämnda motionen anförs att landshövdingeämbetet bör avskaffas i sin nuvarande form. bör då välja ordföranden i styrelse. Den förordade ordningen bör enligt motionärer na tillämpas när det gäller val av ordförande i nämnderna och då redan när de inrättas . Enligt c-motionen bör någon knytning av ordförandeskapet till landshövdingen inte förekom ma. Motionärerna menar principiellt att landshövdingen inte bör vara uppbunden av nämndernas beslut. Enligt motionen bör sektorssam ordningen kunna genom kontinuerliga ordförande- och chefe samråd. I den andra motionen förordas att själv beslutar vem som skall vara ordförande i resp. nämnd. Enligt motionärerna bör det normala vara att ordföranden hämtas bland de förtroendevalda i nämnden, något som skulle stärka förtroendemannainflytandet. Mo tionärerna anser att landshövdingen inte bör vara uppbunden av 6 nämndarbetet och involverad i nämndbesluten. Beträffandedenna fråga anförs i propositionen följande. Landshöv- 1989/90:BoU9 dingen haratt ansvara för verksamhet inför regeringen. Eftersom ansvar ochbefogenheter bör vara nära kopplade till varandra är det enligt propositionenrimligt att landshövdingen har ett betydande inflytande även i sådana ärendendär han eller hon inte beslutar självständigt. Detta motiverar attlandshövdingen inte bara ingår i styrelsen och nämnderna utan också är derasordförande. Enligt propositionen kan det emellertid i något fall vara lämpligtatt annan än landshövdingen är ordförande i en nämnd. Det föreslås därför attregeringen om så begär kan förordna annan än landshövdingenatt vara ordförande. delar i princip denna uppfattning. I defall nämnder kommer att inrättas bör i normalfallet landshövdingen vara ordförandei dem. Om styrelse så begär bör emellertid regeringen kunnaförordna annan än landshövdingen att vara ordförande. Vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo5 yrkande 2 och motionerna Bo21 (c) yrkande 3såvitt nu är i fråga och Bo28 (s) om ordförandeskapet i nämnderna avstyrks medhänvisning till vad nu anförts. I motion Bo6 (s) begärs att den ordning som föreslås ipropositionen för val till de obligatoriska nämnderna även skall gälla vid valav länsstyrelses styrelse. Enligt motionärerna skapas härigenom en god balansmellan olika intressen som finns representerade i styrelse. delar uppfattningbeträffande den bedömning som gjorts i propositionen att det inte finns skälatt nu föreslå någon ändring av sättet att välja ledamöterna i länsstyrelsensstyrelse. Detta innebär alltså att bostadsutskottet föreslår att riksdagenavslår motion Bo6 (s), vari som tidigare framgått begärts att ordningen somföreslagits i propositionen för val till de obligatoriska nämnderna även skallgälla vid val av tänsstyrebes styrebe. Med hänvisning till vad som ovan anförts samt i övrigttill betänkandet 1989/90:BoU4 hemställer utskottet 1. beträffandeavslag på propositionen attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bo2 yrkande 1, 1989/90:Bo21 yrkandena 1 och 2,1989/90:Bo24, 1989/90:Bo25 yrkande 1, 1989/90:Bo30, 1989/90:Bo31 yrkande 1,1988/89:K229 och 1988/89:K247, I(c, mp) 2. beträffande ansvarsfördelningen mellanstatliga och kommu nala organ attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 1 och 1989/90:Bo23yrkande 1 detta yrkande såvitt nu är i fråga, 2(m.fp) ' 3. beträffande ansvarsfördelningen mellan de nyalänsstyreberna 1989/90:BoU9 och de centrala ämbetsverken attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 2 och l989/90:Bo23 yrkande 1 de bådayrkandena såvitt nu är i fråga, 3(m, fp) 4. beträffande utvärdering av de nationella målensgenomslag m.m. attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bol7 yrkande 2 såvitt nu är i fråga, 4(m, fp) 5. beträffande behandlingen i de nya länsstyreberna avutbild ningsfrågorna attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bol7 yrkande 6, 6. beträffande utvärdering och tilbynlinspektion vidberedningen av utbildningsfrågorna inom den nya länsstyreben samt inrättande av en frbtående statlig skolinspektion m.m. attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i fråga avslårmotionerna 1989/90:Bo23 yrkande 2 och 1989/90:Bo27 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 5(m) attriksdagen avslår motion 1989/90:Bol9 såvitt nu är i fråga, 6(m) - moiiv 8. beträffande roll attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bo5 yrkande 4 och 1989/90:Bol9 denna motion såvitt nuär i fråga, 7(vpk) 9. beträffande länsstyrebernas roll i vbsa ärenden som rörpost- och telekommunikationer attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo23 yrkande 3, S(in) 10. beträffande särställning för lantbruksnämnderna attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo25 yrkande 2, 9(c) beträffande sammanslagning av lantbruksnämnd ochskogs vårdsstyrebe m.m. attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo23 yrkandena 4 och 5, 10 (m) 12. beträffande skogsfrågornas ställning i den nya länsstyreben att med godkännande av proposition 1988/89:154 så vitt nu är i fråga avslår motion 1989/90:Bol9 såvitt nu är i fråga, o 13. beträffande den regionala statliga fiskeriadminbtrationens 1989/90:BoU9 framtida organbation attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motionerna 1989/90:Bol, 1989/90:Bo3, * 1989/90:Bo4, 1989/90:Bo7,1989/90:Bo8, 1989/90:BolO, 1989/90:Boll, I989/90:Bol3, 1989/90:Bol5,1989/90:Bol6, 1989/90:Bol7 yrkande 5, 1989/90:Bol8, 1989/90:Bo20, 1989/90:Bo22,1989/90:Bo23 yrkande 7, 1989/90:Bo25 yrkande 4 och 1989/90:Bo29, 14. beträffande en utredning om trädgårdsnäringen att avslår motion 1989/90:Bo25 yrkande 3, II (c) 15. beträffande avveckling av länsbostadsnämnderna att avslår motion 1989/90:Bo23 yrkande 8, 16. beträffande länsbostadsnämndernas anknytning tillden nya länsstyreben attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bol9 såvitt nu är i fråga, 13(m) - motiv, villk. 17. beträffande resurserna vid länsbostadsnämnderna vidöver flyttning av vbsa arbetsuppgifier till de nya länsstyreberna och om resurserna vid länsbostadsnämnden i att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 14(m) - villk. 18. beträffande handläggningen av länsbostadsnämndernaskvar varande uppgifier attriksdagen avslår motion 1989/90:Bol7 yrkande 4, 15(m) - moäv, villk. 16 (fp) 19. beträffandelantmäteri och fastighetsregbtrering attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo5 yrkande 5, 17(vpk) 20. beträffande överlantmätarens uppgifier i den nyalänsstyrel sen attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bo23 yrkande 6, 21. beträffande organbationen av den regionala och lokala lantmäteriverksamheten attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bol2, IS(vpk) - moiiv 22. beträffande arbetsmarknadsfrågornas organbation påregio nal nivå attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1989/90:Bol7 yrkande 3, 23. beträffanderesurserna vid länsstyrebernas sociala funktioner 1989/90:BoU9 att med godkännande av proposition 1988/89:154 så vitt nu är i fråga avslår motionerna 1989/90:Bol4 och 1989/90:Bo26, 20(c, mp) attriksdagen med anledning av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i fråga ochmotionerna 1989/90:Bo5 yrkande 6, 1989/90:Bo9, 1989/90:Bol7 yrkandena 7 och 8,1989/90:Bo23 yrkande 9 de båda sistnämnda motionsyrkandena såvitt nu är i frågaoch 1989/90:Bo31 yrkandena 2 och 3 samt med avslag på motion 1989/90:Bol9 dennamotion såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 21(c, vpk. 25. beträffandeförtroendemannainflytande i miljöfrågor attriksdagen med godkännande av proposition 1988/89:154 såvitt nu är i frågaavslår motion 1988/89:K504, 26. beträffandebenämning på utbildningsnämnden