bet · GD01SfU16 · 1989-12-31 00:00:00 — person ärflykting eller ej ser på den personens speciella situation. Man ser påalla element i hans eller hennes historia. väl kunnatänka mig att hitta på en väldig massa element som gör att både duoch jag skulle ha uppfattningen att det är en flykting enligt 1951 årsregler men också andra element som ger motsatt slutsats. Man kan alltså inte ge generella besked. Man kan nästan aldrigsäga att i en viss grupp människor är inga flyktingar och i en grupp är allaflyktingar. Man måste titta på det enskilda fallet. Men det är självklart attinte alla personer som söker asyl i och andra länder är flyktingar inte ens enligt de mest generösa begrepp. En del måste hänföras till andrakategorier. När det gäller frågan om ökat samarbete och förslag internationell konferens kan jag säga följande: Jag tror att vi alla äröverens, åtminstone på och förmodligen i många avländerna i , att vi måste ha ett mycket mer omfattande och mycket bättreeuropeiskt samarbete. Jag har en hel del information, som jag kan överlämnasenare, om de olika samarbetsfora som finns i , i osv.Men alla dessa betraktar frågorna ur ett ganska snävt perspektiv dvs. vem somskall vara ansvarig för att avgöra de olika asylärendena. Inget av dessa forahar ordentlig överblick och ser på flyktingproblematiken i sin helhet. Det ärdet flyktingkommissariatet hoppas uppnå genom Europakonsultationerna. Vihoppas att få en helhetsbild och möjligheter att se på de olika element sommåste komma in när det gäller bedömningar av asylansökningar. När det gäller frågan om vi skall hjälpa här eller därhoppas jag att vi skall fortsätta att säga att man skall hjälpa här och där!Man skall hjälpa personer på den plats dit de kommer, och är de flyktingar fårde stanna. Men jag hoppas att ni har förstått av mittinledningsanförande att vi behöver pengar och vi behöver dem snabbt! (): har, som AndersJohnsson från UNHCR sade, framför allt de europeiska länderna vidtagit enrad olika åtgärder för att hindra presumtiva asylsökande att komma fram tillrespektive lands gräns. Det var kanske inte den formuleringen han använde utanmin formulering. Bland de olika reglerna inkluderas visumkrav även förflyktingar. Man använder sig av transportbolag för att uppfylla krav på visumför flyktingar och träffar olika överenskommelser mellan länder i omatt inte släppa igenom presumtiva asylsökande som saknar visum eller har falskavisum. En bieffekt förefaller också vara att en route-principen börjar tas urbruk alltmer. Jag vill veta hur UNHCR ser på denna europeiskautveckling, och framför allt om det kan anses vara förenligt medGenévekonventionen och annan internationell flyktinglagstiftning att utkrävavisum även av presumtiva asylsökande. : Svårigheten vad det gäller asylrätt ochflyktingrätt är attdessa ingriper i länders och staters suveränitet när det gäller att 66 Länder har alltid sagt när det gäller internatio- nell rättatt enbart de själva kan säga vilka som får komma in i deras 1989/90:SfU16 Detfinns således en potentiell konflikt med dem som söker asyl. Bilaga Detär ju också en fundamental princip i internationell rätt att ingen skallskickas tillbaka dit där han kan bli förföljd. Många länder i har vidtagit en mängd åtgärder föratt försöka begränsa inflödet av asylsökande till sina länder. Speciella bestämmelser för transportbolag är ett annat exempel, ochproblemet med en route-principen är alldeles riktigt. Om man tittar på vad UNHCR har skrivit i dokumenten tillbåde exekutivkommittén och finner manatt vi uttryckt vår oro över den utvecklingen. Det är legitimt för en stat attbegära att personer som kommer till dess territorium har ett visum, men visumbestäms av en mängd skäl handelspolitiska, turistpolitiska osv. Om visumenbart är till lör att se till att asylsökande inte kan komma till ett landhar vi vissa problem med det. Men problematiken enligt vår erfarenhet är inte löser svårigheterna med asylsökande genom att vidta denna typ avåtgärder varken i eller någon annan del av världen. Vi tror inte kan hitta något exempel på att man kan lösa flyktingproblematiken på dettasätt. Lösningarna ligger i stället i att skaffa den överblicksom vi har talat om. Det är därför de konsultationer i som UNHCR lederär så oerhört viktiga. Det finns en mängd olika åtgärder som bör vidtas närdet gäller utrikespolitiska frågor, när det gäller mänskliga rättigheter, närdet gäller utvecklingshjälp, osv. Vidtar man lämpliga åtgärder tror vi att mankan komma fram till en humanitär lösning på denna typ av problem. (): Jag vill ställa en fråga tillstatssekreterare , som i viss mån utgår från detta vi fickpresenterat om helhetssyn och vad den skulle innebära för svenskt vidkommande.Man kan konstatera att förändringarna när det gäller omvärlden ochflyktingpolitiken har gått mycket snabbt . Utöver utvecklingen iÖsteuropa kan man i detta sammanhang också ta upp de ökade migrationsströmmarnaoch förändringarna när det gäller asylpolitiken i övriga . Min frågalyder; Vad innebär detta för svensk flyktingpolitik under resten av 1990-talet?Innebär det att vi bör titta igenom grunderna för vår flyktingpolitik och se omvi på något sätt genom att göra förändringar av fördelningen av vårt ansvaroch vårt sätt att använda pengarna kan ställa upp på ett bättre sätt bakomdet helhetsbegrepp som man nu diskuterar? : Problemet för mig är att försöka hålla miginom tidsramen vad gäller detta svar. Vad vi från departementet har drivit och arbetat med ochsom jag till min förvåning kunde läsa i tidningen att jag skulle presentera här är att vi måste ha en helhetssyn på flyktingpolitiken, precis som sade. Flyktingpolitiken ses normalt inte som sammankopplad med biståndspolitik eller utrikespolitik, utan 67 flyktingpolitikenses i stället ofta som synonym med asylpolitik. interiktigt, menar vi. Flyktingpolitik sammanhänger med biståndspoli- 1989/90:SfU16 tik, somhänger ihop med utrikespolitik. Flyktingpolitik i sig består av Bilaga Det första och viktigaste är kanske att man ständigtbrännmärker förtryck och brott mot mänskliga rättigheter innan enflyktingsituation uppkommer. Det kan göras på olika sätt, via FN och enskildaorganisationer. Det andra elementet är när en flyktingsituation haruppkommit. Det normala är då att människor flyr till sitt grannland. Där spelarflyktingbiståndet en mycket central roll. Över 14 av världens 15 miljonerflyktingar finns i ett grannland, och detta grannland ligger i tredje världen. Det tredje elementet är att vissa, dock mycket få, avdessa flyktingar kommer till . Där har vi någonting som kan kallasasylpolitik. Den bör vi också diskutera. Dels finns konvention, delshar alla länder olika former av tillägg. Alla länder ger uppehållstillståndutöver konvention. De flesta länder ger tre ä fyra gånger så mångamänniskor uppe- hållstillstånd som de skulle göra enbart enligt konventionen,men kriterierna varierar mellan olika länder. Vi har vidare frågan om hur mangör med dem som man inte ger uppehållstillstånd. På den punkten varierar detockså. skickar tillbaka dessa människor. De flesta länder säger nej,men de gör inte något åt det hela utan människorna blir kvar utan socialtskyddsnät. Vi har också frågan om de människor som tas emot inom den så kalladeflyktingkvoten. Vi har 1 250 av en total europeisk kvot på 4 000. Om 1 250 ärlitet, vilket jag tycker, är 4 000 skrämmande litet och det är alltså vadhela tar emot! Det fjärde momentet i en sammanhållen flyktingpolitik ärdet stöd man ger till dem som kan och vill återvända. Även där finns två delar.De flesta av dessa fall handlar faktiskt om att återvända från läger,exempelvis afghanska flyktingar som återvänder från . Det finns alltsåmiljontals människor som i bästa fall kan återvända. Därmed kommer vi in påbistånds- rollen, men det finns också de som återvänder på mer individuell bas,just nu chilenarna från eller från , och det gäller att utformaett vettigt och bra stöd för dem. Den sista punkten, fru ordförande, skulle vara vad vikallar internflyktingar, dvs. sådana som uppfyller alla kriterier för att varaflyktingar fast de icke har korsat en nationell gräns och därför enligtinternationell definition inte är flyktingar. De är i alla andra avseenden attbetrakta som flyktingar, men de får inte det internationella samfundets skyddeller stöd. Vi menar dock att de skulle få det. Allt detta har vi börjat arbeta med. Vi har menat attviktigast är att få till stånd en helhetssyn, framför allt inom och inom . Vi har därför dragit upp en skiss med dessa tankegångar som jag nu mycket rapsodiskt förmedlar i nordiska konstellationer. Vi har tagit upp det hela , som nämnde, i de europeiska konsulta- tionerna för att få till stånd en helhetssyn på europeisk bas. Avslutningsvis:Jag instämmer i mycket av det som inledde 1989/90:SfU16 Vi skall inte värdera skälen till att människor flyr, i Bilaga någonsorts moralisk mening, men vi skall vässa våra instrument olika beroende påvilka skäl människor har för att fly. De som behöver en skall ges ensådan, de som skall ges ett bättre och anständigare liv skall man hjälpa medatt försöka ge dem en framtidstro ofta med stöd när det gäller mänskligarättigheter och med ett kraftigt ökat bistånd. Ordföranden: Jag vill ställa en fråga till ChristinaRogestam; Hur påverkas den aktuella situationen på invandrarverket och deanställda där beroende på de ökade strömningarna på grund av den internationellaflykting- situationen? Jag vill därigenom ta ned problemen på den mer praktiskaoch handgripliga nivån. Är du beredd att svara? Chrbtina Rogestam: Vi har haft en situation därantalet asylsökande ökat mycket dramatiskt. Från att ha legat påungefår 8 000 och ungefår lägre än året innan ökadeantalet flyktingar månad lör månad . Slutresultatet blevdrygt 30 000, dvs. över 22 000 . Denna ökning har fortsatt, om inte i lika drastiskomfattning, . Våra preliminära siffror är för januari3 500 och för februari 2 800 men vi vet att vi ligger sent medregistreringarna, så det blir säkert över 3 000 också för februari.Toppnoteringen gjordes med 5 100. Det här har självfallet påverkat verket och verketssituation. Vi har inte alls kunnat leva upp till det uppdrag som vi fick avriksdag och regering med de beställningar på t.ex.handläggningstider som fanns i regerings- och riksdagsbesluten. Och vi har intekunnat leva upp till det värdiga mottagande som är vår ambition att ha. När det gäller mottagningen har det för osshandlat om att finna bäddar för natten och att göra det i ett ständigt ökandeantal. Vissa veckor , när det var som kärvast, var uppdraget till minamedarbetare: 1 000 nya bäddar ! ligger vi på kanske 500 nyabäddar , men vi ökar fortfarande antalet bäddar som invandrarverketadministrerar. hade vi ungefar 13 000 personer som sov ibäddar som tillhörde slussorganisationen alltså de allra senast ankomna, somi stort sett väntar på polisutredning eller alldeles har blivitpolisutredda. Vi hade 17 000 i lörläggningssystemet alltså tillsammans drygt30 000. har vi utökat med ytterligare 1 000 personer. Detta har inneburit en oerhörd arbetsbelastning förverkets personal. Människor har gjort fantastiska arbetsinsatser både imottagningsorganisationen och tillståndsdelen. Det förhållandet att detta ändågått så pass bra som det gjort beror på enorma arbetsinsatser från verketspersonal! Vi hade hoppats att regeringsbesluten både i novemberoch december med en mycket klar politisk signal skulle ge effekt i form 69 av minskadtillströmning och därmed ge oss möjligheter både att inom rimlig tidbeta av dem som väntar på polisutredning och beslut och 1989/90:SfU 16 att slussa dem som får tillstånd att stanna i landet vidare ut till Bilaga kommunerna.Den nedgången har vi inte sett mycket av ännu, men vi försöker att med allatill buds stående medel hitta lösningar i nuvarande situation. Ordföranden: kan man inte säga att den nyautlänningslagen innebär en kraftigt minskad tillströmning till vårt land utansnarare en ökning. De farhågor som tidigare uttalades har tydligen intebesannats, utan ni har fler flyktingar . Chrbtina Rogestam: Siffrorna talar sitt tydliga språk. Dethar skett en fördubbling på budgetårsbasis. hade vi en nedgång ,men vi har haft en 100-procentig ökning och har fortfarande enhög ökningstakt. Vårmånaderna brukar ligga lägre än hösten. Ungefår av deasylsökande brukar komma och . Vår bedömning äratt antalet asylsökande under innevarande budgetår alltså hösten och våren kommer att vara ungefår 40 000. Vi har för avsikt att ta upp endiskussion med styrelsen om att vi måste gå tillbaka till riksdag och regeringoch diskutera ekonomiska resurser och personalresurser. Margö (vpk): Jag har en fråga till UNHCR omden förändrade situationen i : Är det aktuellt att några öststaternu skall skriva på ? Jag undrar också hur UNHCR ser på situationen för dengrupp icke officiella flyktingar som finns i . Vi vet att där finnsbl.a. en stor mängd kommunister från och andra icke officiella flyktingar,men vi vet inte exakt hur många det gäller. Många av dem riskerar nu att åka utfrån . Hur ser ni på deras möjligheter att hitta ett annat landeller deras situation över huvud taget? : Till att börja med tycker vi att det ärmycket bra att situationen i förändras, bl.a. därför attflyktingströmmen från de staterna till har gått ned väsentligt. Somni vet skrev konvention i och för sig med engeografisk begränsning, som betyder att deras ansvar enbart gäller flyktingarfrån andra europeiska länder. Vi diskuterar med de ungerska myndigheterna omen möjlighet för dem att dra tillbaka den begränsningen. Mycket få länder ivärlden har sådana begränsningar. tog bortbegränsningen, och gjorde det i början av detta år. är det endastfyra stater kvar i hela världen som har en sådan begränsning. Vi tycker inteatt en ny stat bör skriva på konventionen med den typen av begränsningar. Ingaandra stater i den delen av har skrivit på konventionen, men vi harföreslagit diskussioner med många länder: , , och andra.De har alla, utan undantag, indikerat ett intresse av att skriva påkonventionen, och de har alla talat om att de vill göra det mycket snabbt. Vi hoppas att många fler kommer att skriva på har vi fört samma typ av 1989/90:SfU16 diskussioner med , som också har indikerat sitt intresse Bilaga av attskriva på. Vad gäller den andra delen av frågan, dvs. att det skullefinnas s.k. icke officiella flyktingar i , vill jag svara påföljande sätt: Det finns officiella flyktingar som har kommit till öststaternafrån andra delar av världen, men jag tror inte det var vad du tänkte på utankanske de vietnameser som finns i vissa öststater och som enligt vad somliga nutror kommer att fiytta på sig. Låt mig tala litet fritt om detta; Jag tror inteatt man skall bli alltför orolig över detta. Som jag har sagt, vet manom en person är fiykting först då man har sett på hans eller hennes enskildafall. Det är möjligt att det även bland dessa personer finns sådana som hargoda skäl för att få flyktingstatus. Men detta vet man inte i förväg, och detär omöjligt att spekulera om huruvida det blir många, ingen eller alla. Vi följer situationen i mycket noga. Vi har ettkontor i , som vi öppnade . Vi försöker, både därifrån, frånvårt kontor i och från vårt högkvarter i , följa denutveckling som sker i dessa länder. Vi reser ganska ofta till de olika ländernai för att följa upp vad som händer. (): Jag har redan av en del av svaret på den fråga jag tänkte ställa. Men jag vill ställa denigen: På vilket sätt kan man bäst hjälpa flyktingar i läger ute i världen, därdet är miljontals flyktingar? Gör man det genom att ta ut kvotflyktingar ochgenom att ge ekonomisk och humanitär hjälp? Vår asylpolitik är naturligtvisockså viktig i internationella sammanhang, men den omfattar endast individuellhjälp. Hur skall vi hjälpa bäst; genom politiska insatser, bistånd, eller vad? Jag har en fråga till, som egentligen är en följdfrågatill den som ställde: Ligger det inte i flyktingskapets naturatt man saknar papper, att man inte hinner packa, inte hinner förbereda sinresa ordentligt? Med tanke på det är det oerhört svårt att fly, om man verkligenhar orsak, när det till och med krävs visum. : På vilket sätt kan man bäst hjälpaflyktingar i tredje världen, där trots allt 14 av de 15 miljonerna flyktingarfinns? Vi tror på en kombination av olika åtgärder. Länder kan hjälpa tillgenom utrikespolitiska åtgärder, tryck på mottagarländer i tredje världen, såatt de accepterar att ha en bra asylpolitik och ge skydd till flyktingar sombefinner sig i de länderna. Vi måste också ge dem finansiell hjälp ochmateriell hjälp, så att de kan ge den typen av skydd. Jag tror inte att vi skall försöka lura oss själva. Jagtror inte att t.ex. skulle ha kunnat ta emot mellan 2 och 3 miljoner afghanska flyktingar om de inte hade fått hjälp från det internationella samfun det. Vi kan också hjälpa till genom att ge utvecklingshjälp. När exempelvis en halv miljon flyktingar kommer till en mycket fattig del av ett redan fattigt land med mycket få resurser, då blir det mycket 71 snabbt såatt de träd som finns är uppbrända, vattnet har man druckit 1989/90:SfU16 upp osv.Då måste vi ge utvecklingshjälp till dessa områden, så att de Bilaga ländervilka flyktingarna kommer till inte blir förstörda. Skall man hjälpa till med kvot? Vi säger i allt störreutsträckning på UNHCR att man skall använda kvoter för att ta emot flyktingarsom inte kan bli skyddade i de första etsylländerna. Om man öppnar kvoten föralla och envar, skapar man en mekanism som gör att mer folk kommer än somannars skulle komma. Kvoter är bra, men de skall bara användas där detverkligen behövs, kanske inte alltid i de stora sammanhangen medhundratusentals flyktingar utan mer i situationer där individuella flyktingarpå grund av omständigheter som han eller hon inte rår över inte kan få skydd iett visst land. Det måste alltså finnas en kombination av olika åtgärder.När det gäller folk som saknar papper hoppas vi komma fram till en lösning.Detta att inte ha dokument är inget nytt. Det har alltid varit så attflyktingar har kommit utan dokument. Vad som är nytt nu är att flyktingarskaffar dokument och förstör dem efteråt. Vi vill veta varför det händer.Problematiken är alltså att en del inte har dokument och inte kan få dem ochmed detta som bakgrund skulle vägras skydd. Sedan finns det andra som hardokument som försvinner. Vi hoppas att den utredning vi har startat tillsammans medeuropeiska stater skall ge oss bättre svar på dessa punkter. Ordföranden: det någon annan som inte direkt blivittillfrågad som har synpunkter på de frågor som har ställts och är intresseradav att ge kommentarer eller svar? : Jag vill bara göra en kommentar tillfrågan som ordföranden själv ställde angående kopplingen mellan nya utlänningslagenoch en fördubbling av antalet asylsökande. Jag tror att det är mycket farligtatt göra en sådan sammankoppling. De har inte med varandra att göra.Möjligheten att avvisa en asylsökande legalt är definitivt störreenligt nya lagen än enligt gamla. Men den stora tillströmningen av asylsökandeunder hösten har säkert andra orsaker. Ordföranden: Jag tog upp frågan därför att de politiskakommentarer som gjordes sade att lagen var av den karaktären att man inteskulle kunna söka asyl längre. Men verkligheten ser annorlunda ut. Är det någon annan som önskar ge sina synpunkter? Finnsexempelvis någon från polisen som vill säga något, mot bakgrund av de ställdafrågorna? : Vi har genom olika regeringsbeslut underhösten fått vissa uppdrag som har hjälpt oss att klara av den här situationen tillsam mans med invandrarverket. Vi har alltså fått resurser lör utrednings verksamhet och passkontrollverksamhet. Det har gjort att vi har kun nat bygga ut den organisationen allt detta lör att utredningar skall komma till stånd så snabbt som möjligt och invandrarverket få möjlig het att fatta beslut. Vi har fått en utökning med 95 passkontrollanter ochsammanlagt 1989/90:SfUl6 120 utredningsmän, varav ett 70-taI poliser och restenadministrativ Bilaga personal. Vi har byggt upp en organisation för att försökamöta den här ökade tillströmningen. Den har självfallet förorsakat en del bekymmergenom att det upprättats förläggningar i många olika polisdistrikt. Det finnssåledes asylsökande förlagda även i de minsta polismyndigheternasansvarsområden, där det självfallet är problem exempelvis med att skaffatolkar till en mängd olika språk. Men detta går att ordna. Vi fiyttar poliseroch administrativ personal mellan myndigheterna för att försöka klarasituationen så gott det går. Jag haringet ytterligare att tillägga, rent generellt. Ordföranden: fortsätter på listan de minuter vi harkvar. (): Det påstås ofta i fiyktingdebattenatt EG-länder-nas samarbete i asyl- och flyktingfrågor gör att asylpolitikenskärps och att överläggningarna inom sker bakom stängda dörrar i des.k. Schengen- och Trevigrupperna. Jag skulle gärna vilja höra UNHCR:ssynpunkter på den saken. : Diskussionen började definitivt bakomstängda dörrar. Jag kan ge några generella synpunkter beträfiande händelseutvecklingeni . För det första är det inte endast den kraftiga ökningen avantalet asylsökande i som har lett till en expansion av det europeiskaregeringssamarbetet i flyktingfrågor. Det finns flera andra viktiga skäl. Ett är beslutet inom EG att genomföra den internamarknaden . Denna förutsätter bl.a. ett slopande av innergränserna iEuropa, gemensamma yttergränser och bl.a. en gemensam asylpolitik. Ett tredje skäl är islossningen i , som lett väsentlig utvidgning av den fria rörligheten i och med Västeuropagemensamma åtgärder för upprätthållande av mänskliga rättigheter. Ett fjärde skäl till utökat europeiskt flyktingsamarbetehänger samman med detta. Genom avspänningen kan konflikter bringas tillupplösning och flyktingar återvända. Det är inte enbart EG eller Schengengruppen som handläggerdessa frågor. FN, UNHCR och övriga berörda fackorgan inom FN handläggerglobala flyktingfrågor. UNRWA har ansvar för de palestinska flyktingarna, ESKoch även ägnar sig åt den fria rörligheten mellan öst ochväst och FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna åt bl.a. familjeåterförening. Såväl som , EG:sinvandrarministrar, Schengengruppen, EFTA och den nya nordiska samarbetsgruppenär också på olika sätt verksamma när det gäller att diskutera reglerna förasylpolitiken inom . Därtill kommer och lATA, som har intressen attbevaka när det gäller flygtrafiken. När vi talar om samarbetet i kan jag nämna att detsker i olika faser. Fas 1 syftar till att få till stånd en överenskommelse somreglerar staternas skyldighet att uppta och slutbehandla en asylansökan detsom kallas första asyllandsöverenskommelse. dessafrågor som diskuteras nu inom , Londongrup- 1989/90:SfU16 I denna fas ingår även att samordna inresebe- Bilaga I fas 2 talar man om att harmonisera innehållet iflyktingpolitiken och asylpolitiken. Skall länderna t.ex. ha en likartadlagstiftning? Skall alla länder ha en utvidgad flyktingdefinition? Kan enperson från ett medlemsland i EG vara flykting? Hur skall länderna samordna sinasylpraxis det är exempel som tas upp i fas 2. Den typen av frågor handläggsför närvarande inte i de olika europeiska fora men däremot i UNHCR:skonsultationer med de europeiska länderna. Sedan finns det en fas 3, som vi har talat om rätt mycketi dag. Arbetet med att finna globala lösningar måste intensifieras. SkallEuropa t.ex. inrätta en flyktingkvot? Hur skall arbetet bedrivas för att motverka orsaken tillatt människor flyr? Sådana frågor handlägger vi i våra konsultationer medolika länder. Låt mig gå tillbaka till vad jag just har sagt; Vad länderna iSchengengruppen och EG just nu tittar på är hur de skall kunna ha gemensamyttergräns och öppna innergränser. Vem skall vara ansvarig för att uppta ochslutbehandla en asylansökan? Vi var oroliga över den utveckling vi såg i dessa olikafora i , eftersom vi var helt uteslutna frånden processen.