bet · GD01UbU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Detta förutsätter en noggrann prövning avden som söker en ledig tjänst. För att åstadkomma detta finns ettsakkunnigförfarande. De som skall bedöma de sökande utses avfakulteter/sektioner. I propositionen föreslås ingen förändring i dettaavseende. Dock antyds att regeringen har för avsikt att i högskoleförordningenta in en bestämmelse om att de sökande skall beredas tillfålle att ta del avoch yttra sig över förslagen till sakkunniga. Utskottet delar motionärernas bedömning atl dettaförefaller vara en mycket märklig ordning. Den som söker en tjänst somprofessor skall således kunna avge omdömen om de sakkunniga som skall yttra sigöver den sökandes meriter. Enligt utskottet är det högst oklart vad sådanaomdömen skall ha för effekt, fksdagen bör därför enligt utskottets meninguttala atl den här berörda förändringen av högskoleförordningen inte börgenomföras. Vad utskottet nu anfört bör med bifall tillmotionerna 1989/90:Ub52 yrkande 3 och 1989/90:Ubl4l yrkande 11 som sin meningge regeringen till känna. deb att moment 29 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 29. beträffande tilbättande av tjänst somprofessor m.m. att med bifall till motionerna 1989/90:Ub52 yrkande 3och 1989/90:Ubl41 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Tillsättande av tjänst som professor m.m. (mom. 29) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 68 börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "l989/90:Ubl41yrkande 11" bort ha följande lydelse: 1 propositionen diskuteras proceduren vid tillsättning avprofessorer, och vissa ändringar föreslås också. Utskottet, liksom motionärerna, invänder mot förslaget atl valet av sakkunniga skall kunna överklagas. Den möjlighet som finns att överklaga ett sakkunnigutlåtande är en nödvändighet ur rättssäkerhetssynpunkt. Utskottet finner att denna föreskrift är tillräcklig. Någon möjlighet att framföra synpunkter på valet av sakkunniga bör därför inte införas. Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motionerna l989/90:UbU25 1989/90:Ub52yrkande 3 och 1989/90:Ubl41 yrkande 11 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 29 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 29. beträffande lilbäitande av tjänst somprofessor m.m. att med bifall till motionerna 1989/90:Ub52 yrkande 3och 1989/90:Ubl41 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Målsättningen att alla högskolelärare skall ha avlagt doktorsexamen (mom. 31) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 69 börjarmed "Utskottet delar" och på s. 70 slutar med " l989/90:Ubl40yrkande 17" bort ha följande lydelse: Utskottet delar regeringens bedömning att det i principför alla tjänster som lärare i högskolan skall krävas avlagd doktorsexamen.Undantag måste dock göras bl.a. för det konstnärliga området. Utvecklingen moten högskola där alla lärare har doktorsexamen måste ses på lång sikt. Dettautgör enligt utskottets mening emellertid inget hinder för att det redan nuvidtas mer systematiska åtgärder för atl nå den uppställda målsättningen.Utskottet anser i likhet med motionärerna att regeringen bör ges i uppdrag atti nästa budgetproposition lägga fram en plan för hur målet att få en högskoladär det absoluta flertalet lärare är forskarutbildade skall nås. Vad utskottetnu anfört bör med bifall till motionerna 1989/90:Ubl25 yrkande 20 och1989/90:Ubl40 yrkande 17 och med anledning av motion 1989/90: Ubl23 yrkande 13som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 31 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 31. beträffande måbättningen att alla högskolelärareskall ha avlagt doktorsexamen attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ubl25 yrkande 20 och 1989/90:Ubl40yrkande 17 samt med anledning av motion 1989/90:Ubl23 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Målsättningen att alla högskolelärare skall ha avlagt doktorsexamen (mom. 31) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 69 börjarmed "Utskottet delar" och på s. 70 slutar med "1989/90:Ubl40yrkande 17" bort ha följande lydelse: Utskottet delar i princip regeringens ambition att på siktalla lärar tjänster inom högskolan bör innehas av personer som avlagt forskarex- 196 amen. Utskottet anser dock att det finns fler områden inom högskolan än delkonstnärliga, där kravet på doktorsexamen knappast kan ställas 1989/90:UbU25 generellt.Det gäller t.ex. vissa lärare inom lärar- och vårdutbildningarna. Riksdagenbör därför redan nu uttala atl kravet inte kan få riktigt den räckviddregeringen tycks förutsätta. Även om den angivna principen kan förverkligas först pårelativt lång sikt är behovet av forskarutbildade i samhället så stort atlutskottet ser med oro på den dimensionering av doktorandutbildningen sompropositionen föreslår. Också med det marginella tillskott av antaletdoktorandtjänster som utskottet i annat sammanhang förordat finns ett behov aven plan för hur doktorandutbildningen kan byggas ut I framliden. mening bör regeringen redan till nästa budgetproposition kunnaåterkomma med en sådan plan. Vad utskottet nu anfört bör med bifalltill motion 1989/90:Ubl23 yrkande 13 och med anledning av motionerna1989/90:Ubl25 yrkande 20 samt 1989/90:Ubl40 yrkande 17 som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 31 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 31. beträffande måbättningen att alla högskolelärare skallha avlagt doktorsexamen auriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ubl23 yrkande 13 och med anledning avmotionerna 1989/90:Ubl25 yrkande 20 samt 1989/90:Ubl40 yrkande 17 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Målsättningen att alla högskolelärare skall ha avlagtdoktorsexamen (mom. 31) och i (båda c)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 69 börjarmed "Utskottet delar" och på s. 70 slutar med "1989/90:Ubl40yrkande 17" bort ha följande lydelse: Utskottet delar regeringens bedömning att det i principför alla tjänster som lärare i högskolan skall krävas avlagd doktorsexamen.Detta är en förutsättning för atl man skall kunna kräva forskning i tjänsten.Undantag måste dock göras bl.a. för det konstnärliga området. Utvecklingen moten högskola där alla lärare har doktorsexamen måste ses på lång sikt. Utskottetkonstaterar i likhet med motionärerna att målsättningen alt alla lärare skallvara forskarutbildade inte åtföljts av några konkreta förslag till åtgärder.Detta hade enligt utskottet varit önskvärt. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med bifall till motionerna l989/90:Ubl25 yrkande 20 och1989/90:Ubl40 yrkande 17 samt med anledning av motion 1989/90:Ubl23 yrkande 13som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 31 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 31. beträffande måbättningen att alla högskolelärareskall ha avlagt doktorsexamen au med bifall till motionerna 1989/90:Ubl25 yrkande 197 20 ochl989/90:Ubl40 yrkande 17 samt med anledning av mo- l989/90:UbU25 tion1989/90:Ubl23 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Tjänst som högskoleadjunkt (mom. 32) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 70 börjarmed "När det gäller" och slutar med "1989/90:Ubl25 yrkande21" bort ha följande lydelse: Vad gäller de medel som föreslås anvisade till de mindreoch medelstora högskolorna för forskningsstödjande åtgärder vill utskottet, ilikhet med motionärerna, klart markera att dessa medel inte skall kunna tas ianspråk av nya innehavare av adjunktstjänster. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ubl25 yrkande 21 som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 32 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 32. beträffande tjänst som högskoleadjunktatt med bifall till motion 1989/90:Ubl25 yrkande 21 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Omfattningen av högskolelektorernas forskning (mom. 35) (), (), LarsLeijonborg (fp), (), (m), iVårgårda (c) och () anser deb atl den del av utskottets yttrande som på s. 72 börjarmed "Utskottet delar" och slutar med " 1989/90:Ub617 yrkande7" bort ha följande lydelse: Utskottet noterar att tjänsten som högskolelektor iframliden blir samma typ av kombinerad forsknings- och undervisningstjänst somexempelvis tjänst som professor. Enligt utskottet är principen omhögskolelektorernas forskning så central att den, i enlighet med vadmotionärerna föreslagit, bör regleras i högskoleförordningen. UtskoUet anser ilikhet med motionärerna att forskningsandelen i tjänsten skall uppgå till minsten tredjedel av arbetstiden. Utskottet förordar att en sådan bestämmelse tas inI högskoleförordningen. Detta hindrar inte att arbetsfördelningen inom denlokala högskoleenheten skall kunna organiseras på ett flexibelt sätt. nu anfört bör med bifall till motionerna 1989/90:Ubl23yrkande 9, l989/90:Ubl25 yrkande 18, 1989/90:Ubl43 yrkande 13 och 1989/90:Ub617yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 35 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 35. beträffande omfattningen av högskolelektorernas forskning att med bifall motionerna 1989/90:Ubl23 yrkande 9, 198 1989/90:Ubl25 yrkande 18, 1989/90:Ubl43 yrkande 13 och 1989/90:UbU25 1989/90:Ub617yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Skyldighet att forska i tjänsten (mom. 36) (), (), BirgittaRydle (m), (m) och Margjlta (fj)) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 73 börjarmed "Utskottet vill dock" och slutar med "1989/90:Ubl25 yrkande19" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med moiionärerna att skyldighetatt bedriva eller medverka i forskning skall kunna åläggas allahögskolelektorer som är forskarutbildade. Reformen bör genomföras successivt,och det är naturligt att börja med docentkompetenta högskolelektorer. Målsättningenbör enligt utskottet vara atl alla forskningskompelenta högskolelektorer budgetåret1993/94 har forskning som en av sina väsentliga arbetsuppgifter. Vad utskottetnu anfört bör med bifall till motionerna 1989/90:Ubl23 yrkande 10 och1989/90:Ubl25 yrkande 19 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 36 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 36. beträffandeskyldighet att forska i tjänsten attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ubl23 yrkande 10 och 1989/90:Ubl25yrkande 19 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Tjänst som forskningsassistent (mom. 37) och i (båda c)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 74 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "1989/90:Ubl40 yrkande19" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med motionärerna peka på denbetydelse tjänsterna som forskningsassistent har vid övergången från grundutbildningtill forskarutbildning. Vid ett avskaffande av fbrskningsassi-stenttjänsternakan rekryteringen av forskare försvåras eftersom det inte är säkert att detfinns lediga doktorandljänsler. Utskottet anser därför atl möjlighet att innehatjänst som forskningsassistent inte bör awecklas förrän effekterna avomvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandtjänster utvärderats. nu anfört bör med bifall motionerna l989/90:Ubll6 och1989/90:Ubl40 yrkande 19 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 37 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 37. beträffandetjänst som forskningsassbtent attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ubll6 och 1989/90:Ubl40 yrkande 19 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 1"9 Tjänsterinom det medicinska området (mom. 41) i989/90:UbU25 , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 78 börjarmed "Utskottet hänvisar" och slutar med "1989/90:Ubl25 yrkande23" bort ha följande lydelse: Utskottet anser inte att regeringens förslag tillförändring av tjänster inom det medicinska området är väl genomtänkt. I likhetmed motionärerna anser utskottet att tjänsterna bör utformas så att behovenför såväl grundläggande utbildning, forskning som klinisk tjänstgöring kantillgodoses inom ramen för den tjänstgöringstid som finns atl disponera.Regeringen bör därför återkomma till med ett nytt förslag omtjänsterna inom det medicinska området. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed bifall till motion l989/90:Ubl25 yrkande 23 samt med anledning avmotionerna 1989/90:Ub77 yrkandena 2 och 3 samt 1989/90:Ub78 yrkande 2 som sinmening ge regeringen till känna. deb att moment 41 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 41. beträffande tjänster inom detmedicinska området au med bifall till motion 1989/90:Ubl25 yrkande 23samt med anledning av motionerna 1989/90:Ub77 yrkandena 2 och 3 samt1989/90:Ub78 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Tjänster inom det medicinska området (mom. 41) och (båda fp) anser deb atl den del av utskottets yttrande som på s. 78 börjarmed "Utskottet hänvisar" och slutar med "1989/90:Ubl25 yrkande23" bort ha följande lydelse: Utskottet hänvisar inledningsvis till vad som i detföregående redovisats i detta betänkande, nämligen att arbetstidens fördelningmellan uppgifter inom utbildning och forskning bör avgöras genom lokala beslut.Vad gäller den kliniska tjänstgöringen delar utskottet regeringens bedömningatt omfattningen bör regleras i arbetstidsavtal. Utskottet bedömer mot bakgrundhärav att tjänslekonstruktionen inom del kliniska området i dessa delar ärändamålsenlig. UHÄ har föreslagit att alla lärartjänster inom det medicinskaområdet skall kunna förenas med tjänster inom sjukvårdsorganisationen. Förutomläkartjänster gäller detta arbetsterapeuter, ingenjörer, laboratorieassistenter,logopeder, sjukgymnaster och sjuksköterskor. Regeringen har inte ställt sigbakom UHA:s förslag om tjänsteförening. Regeringen anför istället att undantagskall kunna medges i vissa fall. Utskottet anser i likhet med motionärerna att även deltaförslag om möjlighet till tjänsteförening bör genomföras. För utbildning och forskning inom vårdområdet är det angeläget att ta till vara möjlighe- -p. ten attkombinera arbete inom vården med lärartjänster. vårdutbildningarän läkarutbildningen borde få generell tillgång till 1989/90:UbU25 Vad utskottet nu anfört bör med bifall tillmotion 1989/90:Ub78 yrkande 2 samt med med anledning av motionerna1989/90:Ub77 yrkandena 2 och 3 saml 1989/90:Ubl25 yrkande 23 som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 41 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 41. beträffandetjänster inom det medicinska området auriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ub78 yrkande 2 saml med med anledningav motionerna 1989/90:Ub77 yrkandena 2 och 3 samt l989/90:Ubl25 yrkande 23 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Tjänst som klinisk assistent (mom. 42) (), i (c) ochClaes Roxbergh (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 79 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 80 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med merparten av motionärerna atltjänsten som klinisk amanuens bör kvarstå. Utskottet avvisar således regeringensförslag att en ny typ av tjänst, klinisk assistent, införs inom medicinskutbildning och forskning. De kliniska amanuenserna är den störstalärarresursen för medicinsk grundutbildning. Tjänslekonstruktionen garanteraratt av tjänsten skall ägnas åt grundläggande utbildning. Regeringensförslag att ersätta tjänsten som klinisk amanuens med en ny tjänst innebär atldenna garanti försvinner. Detta anser utskottet vara allvarligt, inte minst motbakgrund av de förändringar av läkarutbildningen som aviseras. Vad utskottetnu anfört bör med bifall till motionerna 1989/90:Lrb88, 1989/90:Ubl25yrkande 22, 1989/90:Ubl40 yrkande 18 samt 1989/90: Ubl41 yrkande 13 och medavslag på proposition 1989/90:90 samt motionerna l989/90:Ub77 yrkande 1 och1989/90:Ub78 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. deb all moment 42 i utskottels hemställan bort ha följandelydelse: 42. beträffandetjänst som klinbk assbtent atlriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ub88, l989/90:Ubl25 yrkande 22,1989/90:Ubl40 yrkande 18 samt l989/90:Ubl41 yrkande 13 och med avslag påproposition 1989/90:90 samt motionerna 1989/90:Ub77 yrkande 1 och 1989/90:Ub78yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Deexternt finansierade forskarnas undervisnings- i989/90:UbU25 skyldighet (mom. 45) (), (), BirgittaRydle (m), (m) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 80 börjarmed "Utskottet erinrar om" och slutar med "1989/90:Ubl23 yrkande12" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas farhågor beträffande hurhögskoleenheterna skall kunna finansiera högskolelektorernas forskning utanatt grundutbildningen på kort sikt blir lidande. En resurs som bör kunnautnyttjas för grundutbildningen utgör de externt finansierade forskarna.Utskottet föreslår därför att det skall föreskrivas att dessa forskare åläggsundervisningsskyldighet inom den grundläggande högskoleutbildningen. avarbetstiden bör härvid vara en lämplig riktpunkt. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ubl23 yrkande 12 som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 45 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 45. beträffande de externt finansierade forskarnasundervbningsskyldighet aUriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ubl23 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Tjänstledighet för att inneha högre tjänst m.m. (mom. 47) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 81 börjarmed "Med hänvisning till" och slutar med "1989/90:Ubl25 yrkande12" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i motionärernas bedömning attriksdagens beslut att överföra lärartjänster inom det allmänna skolväsendeltill kommunalt huvudmannaskap kan leda till försämrade möjligheter för lärarnaatt få tjänstledigt för att inneha högre tjänst m.m. Detta kan innebära att ettantal personer avstängs från möjlighet att bedriva högre studier ellerforskning. Möjligheten till tjänstledighet måste därför ägnas uppmärksamhet närhuvudmannaskapet förändras. Vad utskottet nu anfört bör med bifalltill motion 1989/90:Ubl25 yrkande 12 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 47 I utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 47. beträffande tjänstledighet för attinneha högre tjänst m.m. aU med bifall till motion 1989/90:Ubl25yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Tjänstestruktureninom den landstingskommunala l989/90:UbU25 (mom. 48) Ijirz (), i (c) ochClaes Roxbergh (mp) anser deb att den del av utskollets yttrande som på s. 81 börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "1989/90:Ubl49 yrkande3" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att den landstingskommunala tjänstestruktur utformaspå samma sätt som inom den statliga högskolan. Andelen lärare som avlagtdoktorsexamen måste öka Inom den i syfte att skapa en tjänstestrukturdär också forskning normalt ingår i tjänsten. Den rörliga resurs för lärareinom den som föreslås i propositionen under anslagetMedicinska fakulteterna är värdefull men inte tillräcklig. Vad utskottet nuanfört bör med bifall till motion 1989/90:Ubl43 yrkande 12 och medanledning av motion l989/90:Ubl49 yrkande 3 som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att moment 48 i utskottels hemställan bort ha följandelydelse: 48. beträffande tjänstestrukturen inom den landstingskommunalavårdhögskolan auriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ubl43 yrkande 12 och med anledning avmotion 1989/90:Ubl49 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Tjänstestrukturen inom den (mom. 48) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 81 börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "1989/90:Ubl49 yrkande3" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas bedömning atttjänstestrukturen inom den måste utvecklas framför allt isyfte att utvidga lärares möjlighet att bedriva eller medverka i forskning. UHÄhar föreslagit att det inom den skall finnas tjänster somgör det möjligt att kombinera egen forskning och undervisning med vårdarbete.Den rörliga forskningsresurs som föreslås för den underanslaget Medicinska fakulteterna bör kunna användas för denna typ avkombinationstjänster. Vad utskottet nu anfört bör med bifall tillmotion 1989/90:Ubl49 yrkande 3 och med anledning av motion 1989/90:Ubl43yrkande 12 som sin mening ge regeringen till känna. deb atl moment 48 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 48. beträffande tjänstestrukturen inom 203 auriksdagen med bifall fill motion 1989/90:Ubl49 yrkande 3 l989/90:UbU25 och medanledning av motion l989/90:Ubl43 yrkande 12 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Utbyggnad av fasta forskningsresurser och inrättandeav nya fakulteter och universitet (mom. 49) och i (båda c)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 84 börjarmed "Utskottet är" och på s. 85 slutar med "1989/90:A87 yrkande2" bort ha följande lydelse: Utskottet delar de motionärers uppfattning som hävdar atlen realistisk utvecklingsmodell måste utformas för den fortsatta utbyggnadenav fasta forskningsresurser i och att en sådan utbyggnad inte enbartfår styras av regionalpolitiska skäl. Det innebär bl.a. att forskningenskvalitet och därmed dess internationella relevans inte får eftersättas.Utskottet anser att utgångspunkter för en sådan utbyggnad bl.a. bör vara attutbyggnaden av fasta forskningsresurser vid nya högskolor inteskall ske på bekostnad av de befintliga forskningsresurserna, att utbyggnaden bör ske i nära samverkan med forskningen vid de befintliga universiteten ochstörre högskolorna, att utbyggnaden skall ske successivt, attforskningen byggs upp från grunden enligt den modell för stegvis utbyggnad avfasta forskningsresurser och fakultetsorganisalion vid de mindre och medelstorahögskolorna som skisseras såväl i motion 1989/90:Ub501 som i motion1989/90:Ubl43. Enligt utskottets mening bör de f.d.universitetsfilialerna högskolorna i , och samlhögskolan i , vilka delvis redan har betydandeforskningsverksamhet, få en kraftfullare satsning än de övriga. Denna satsningskall möjliggöra en uppbyggnad av någon eller några fakulteter de närmaste årenoch att dessa högskoleenheter får ställning som universitet före år 2000.Utskottet återkommer senare i detta avsnitt till frågan om resurser förforskningsverksamheten för samtliga mindre och medelstora högskoleenheterunder den närmaste femårsperioden. Vidare vill utskottet peka på möjligheten att utvecklas.k. nätverksuniversitet, dvs. två eller flera högskolor som utformar sinautbildnings- och forskningsprofiler på ett sådant sätt atl de tillsammans kanerbjuda ett så brett utbud att de närmast kan likställas med fullständigauniversitet, vilket närmare utvecklas i flera av de aktuella motionerna.Tillsammans med myndigheter och företag på orten bör också lokalakunskapsmiljöer med vissa profiler kunna utvecklas på flera högskoleorter ilandet. Slutligen anser utskottet att en särskildorganisationskommitté med parlamentarisk förankring bör tillkallas för att förbereda en utbyggnad av den högre utbildningen och forskningen i enlighet med de riktlin- 204 jer somdragits upp i motion 1989/90:Ub501. arbete börvara slutfört senast för all en utvecklingsplan skall kunnaframläggas proposition om forskning.