bet · GD01JoU18 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas, helt eller delvis, fem motionervari begärs åtgärder mot osund import av spannmålsslaget rågvete. Utskottet konstateraratt en ny situation inträtt genom att en tidigare föga spridd spannmålsvariant,som betraktats som ointressant och därför varit befriad från importskydd på deni övrigt genomreglerade svenska jordbruksproduktmarknaden, kommitatt importeras i relativt betydande mängd. Enligt utskottets mening bör i enlighet medGATT-reglerna göra en omförhandling för att upphäva den s.k. O-bindningen underdet aktuella tulltaxenumret. Utskottet utgår från att regeringen, som låtitkommerskollegium och statens jordbruksnämnd utreda frågan, vidtar deåtgärder som är möjliga för att införa rågvete under jordbruksregleringen. Iavvaktan härpå påkallas icke något särskilt uttalande från sida. 1989/90:Jo231 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om importavgifter på rågvete. 1989/90:Jo240 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införselavgifter på rågvete. l989/90:Jo246 av m.fl. (c) vari yrkas 13. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införande av införselavgift på rågvete. 1989/90:Jo263 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att införselavgift införs även för spannmålsslagetrågvete. l989/90:Jo270 av m.fl.(vpk) vari yrkas 20. att beslutar förbjuda import av rågvete. 1 1989/90. 1989/90 J0UI8 Det relativt nya spannmålsslaget rågvete harframtagits genom korsning mellan vete och råg. Arten förenar tvåkromosomuppsätt-ningar (28 kromosomer) från vete med rågens uppsättning (14kromo-somer). Om man korsar durumvete med råg kan man få fram rågvete av s.k.hexploid typ. Alla odlade rågveten är av denna typ. Två tredjedelar avden ärftliga sammansättningen är identiska hos brödvete och rågvete. Rågvete anses vara en god fodervara med ungefår sammanäringsinnehåll som korn. Även från miljösynpunkt är rågvete en bra grödaeftersom den sås vilket medför att marken är bevuxen än vid odling av vårsäd. En svensk rågveteodling anses sålunda positivav olika skäl. Ett utvecklingsarbete pågår hos såväl som föratt få fram frosthärdigt utsäde. har en relativt omfattande odling avrågvete kommit i gång i bl.a. , och . Importen tillSverige har varit obetydlig och främst avsedd för växtförädlingsändamål.Under hösten 1989 infördes emellertid rågvete från föranvändning som fodersäd. Importen har skett till priser som varit lägre än vadsvensk spannmål skulle ha kostat, och givit vinster om enligt uppgift upptill per kg. Denna import har möjliggjorts av att gränsskyddför närvarande inte omfattar rågvete. Denna icke avsedda lucka i gränsskyddetinnebär att rågvete kan importeras utan att någon införselavgift behöverbetalas. Genom detta uppstår problem, eftersom billigt rågvete kan importerasoch konkurrera ut inhemskt producerad spannmål. I tullhänseende behandlas rågvete som ett särskiltspannmålsslag. 1 tulltaxelagen ges allmänna bestämmelser om hur blandningar ochkorsningar skall hanteras. har biträtt den konvention som ligger tillgrund för de allmänna bestämmelserna. Däri utsågs att "den beståndsdel somger blandningen dess huvudsakliga karaktär" faller utslaget (normalt densom har störst andel i blandningen). Om oklarheter föreligger skall dettulltaxenummer som står sist i det relevanta kapitlet tillämpas. Under kapitel10, Spannmål, som är det i sammanhanget aktuella, står det nu tillämpadenumret för rågvete sist, d.v.s. 10.08 "Bovete, hirs och kanariefrö; annanspannmål". Denna position är sedan Kennedyrundan 1967 bunden vidtullfrihet i . kan därför införas utan tull eller annan avgift. har man enligt vad utskottet inhämtat diskuteratatt eventuellt lägga rågvetet i någon av klasserna vete eller råg (10.01 eller10.02). Sådana omklassificeringar görs i ().Där är en ny omklassificering förhandlad och träder i kraft år1993. Nästa omklassificeringsomgång där rågvete eventuellt skulle komma medkommer inte att träda i kraft . Den import av rågvete som kommit i gång har givit upphovtill starka protester från svenska spannmålsodlare, och Lantbrukarnas () har begärt att jordbruksprisregleringen skall utvid- 1989/90:JoUligas till att omfatta även rågvete. Därigenom skulle det bli möjligt attavgiftsbelägga även denna vara. Spörsmålet har även varit föremål för frågedebatter iriksdagen. sade jordbruksministern sig vara medveten om deproblem som en rågveteimport kan förorsaka. Enligt hans mening borde ettgränsskydd upprättas även för rågvete. framhöll han attdeltagarländerna i de nu pågående handelsförhandlingarna i har åtagit sigatt under det förhandlingarna pågår undvika handelspolitiska åtgärder somstrider mot . Regeringen har uppdragit åt kommerskollegium och statensjordbruksnämnd att utreda frågan om möjliga åtgärder för att komma till rättamed rågveteimporten. har redovisat utredningen tillregeringen. Utskottet behandlar i betänkandet motionerna Jo231 (c),Jo240 (c), Jo246 (c) yrkande 13 och Jo263 (m) med yrkanden att införselavgiftinförs för sädesslaget rågvete samt motion Jo270 (vpk) yrkande 20 vari yrkasatt import av rågvete förbjuds. I motionerna erinras om att rågvete m.m. kan importerastill utan importavgifter. Dessa varor har blivit ett hot mot densvenska vegetabilieproduktionen som redan dras med stora spannmålsöverskott,anser motionärerna. Framför allt har rågveteodlingen i expanderatunder senare år. Importen till har etablerats . Den harblivit intressant för importörerna genom frånvaron av införselavgift. Imotionerna uttrycks också farhågor för att ogräsfrön, bl.a. av flyghavre, skallspridas genom rågveteimporten. Enligt motion Jo270 är rågvete ett nyttspannmål. Det är otillfredsställande att det kan importeras innan vi vet hurdet på beter sig i den svenska omgivningen, framhållermotionärerna. Utskottet får först erinra om att det åligger berördamyndigheter att kontrollera att importerade partier håller den kvalitet somkrävs enligt svensk lagstiftning. Enligt vad utskottet erfarit harlantbruksstyrelsen i ett par partier importerat rågvete konstaterat höga halterav flyghavre. Ärendena har överlämnats till åklagare med stöd av flyghavrelagen(1970:299). Motionerna p)åkallar således icke i nu berört avseende någonsärskild åtgärd. När det så gäller frågan om gränsskydd för rågvete fårutskottet hänvisa till den bakgrundsredovisning som lämnats i det föregående. Isyfte att främja frihandeln har medgivit tullfrihet för "annanspannmål". Till denna varugrupp har hänförts rågvete, en korsning mellanvete och råg, vilken fram till importerats i blott obetydligskala. Rågvete har emellertid visat sig vara en god fodergröda. har en relativt omfattande import av polskt rågvete Importen har blivit lönsam genom att gränsskydd 1989/90:JoUlJ Den tränger emellertid undan motsvarande kvantitet svensk spannmål som måsteexporteras till subventionerat pris. Utskottet delar den mening som framförs i motionerna attden aktuella importen kan få negativa effekter för den inhemska odlingen ochatt rågvete bör inordnas i ett system för gränsskydd. Det är enligt utskottetsmening angeläget att åtgärder vidtas möjligt i enlighet härmed. Enligt vad utskottet inhämtat från växtförädlingshållborde rågvete enligt vedertagna regler icke betraktas som ett särskiltsädesslag då dess kromosomuppsättning till två tredjedelar består av vete ochen tredjedel av råg. Om rågvete klassificeras som vete skulle varanautomatiskt falla under den svenska jordbruksprisregleringen. Inom detinternationella tullklassificeringsrådet (CCC) har emellertid överenskommelseträffats att rågvete skall hänföras till gruppen "annan spannmål"(10.08). Någon ändring härvidlag kan icke förväntas . Utskottet finner därför angeläget att gentemotGATT återtar den s.k. O-bindningen av annan spannmål, och i vart fall vad avserrågvete. Sådant återtagande kan enligt vad utskottet erfarit ske genomomförhandling (enligt art. XXVTII) varvid dock andra länder som anser sigförfördelade av återtagandet kan ställa motfordran om kompensation. Vidarefinns i (art. XIX) en skyddsklausul enligt vilken medlemsländerna kaninföra restriktioner för att hindra oförutsedd import i stora kvantiteter somkan förorsaka allvarliga skador. Denna regel betraktas emellertid som enutpräglad undantagskJausul och har aldrig åberopats av . Enmöjlighet till återtagande anses också kunna öppna sig i slutskedet av den nupågående Uruguayrundan som ett led i en s.k. ombalansering av gränsskyddet.Enligt utskottets bedömning synes i första hand en omförhandling enligt GATTart. Jordbruksministern har i förklarat sig bereddatt låta vidta åtgärder för att upprätta ett gränsskydd för rågvete. Frågan harnumera på regeringens uppdrag utretts av statens jordbruksnämnd och kommerskollegiumsom enligt vad utskottet erfarit numera redovisat uppdraget. Utskottet utgårmed hänvisning till det anförda från att regeringen utan dröjsmål föranstaltarom lämpliga åtgärder för att täppa till den lucka i gränsskyddet som legat tillgrund för den snabbt växande importen. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionerna synes icke påkallad. att lämnar motionerna 1989/90:Jo231, 1989/90:Jo240, 1989/90:Jo246 yrkande 13, 1989/90:Jo263 och 1989/90: Jo270 yrkande 20utan ytterligare åtgärd. Närvarande:Hans Gustafsson (), (), (), GretheLundblad (s), (), (), (), JanFransson (s), (), (), (),(vpk), (), (), (),() och ().