bet · GD01FiU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Andra områden där besparingar kangöras är det militära försvaret och byggandet av nya vägar. Vad gäller fördelningspolitiken framhålls i motionen atten ombyggnad och omvandling av samhället i miljövänlig riktning kräver enkraftansträngning av oss alla och kommer att leda till att andra, mer traditionellamål för den ekonomiska politiken får komma i andra hand. Hit hör bl.a. höjdareallöner. Det är inte, menar motionärerna, realistiskt att förutsätta att viskall kunna genomföra en stor framtidssatsning för en bättre miljö ochsamtidigt öka konsumtionsstandarden på andra områden. I detta läge är detviktigt att den ekonomiska politiken och skattepolitiken får en klarfördelningsprofil. Det ekonomiska kravet att strama åt måste vara störst förhöginkomsttagarna, som har den största materiella förbrukningen. Även de flestamedelinkomsttagarna kommer sannolikt att bli tvungna att sänka sin konsumtionpå vissa områden. budgetalternativ sammanfattas i följandesammanställning. Utförliga kommentarer till enskilda poster återfinns iseparata anslagsmotioner för resp. departementsområde. Sammanställningav de grönas budgetförslag för /91 uttryckt somhelårseffekt Alla värden avser avvikelser från budgetpropositionen. Statsbudget- Bedömd fördelning på Ökadeutgifter/ minskade inkomster Miljöinriktade investeringar Okad offentlig konsumtion,m.m. Ökade transfereringar Sankta arbetsgivaravgifter Sänkta inkomstskatter,m.m. Minskade utgifter/ ökade inkomster Minskad offent!, konsumtion, m.m. Minskade transfereringarSkattereformen; inkomst av tjänst Skattereformen: inkomst av kapitalSkattereformen; annan finansiering Indirekta skatter, exkl energi Indirektaskatter, energi Sammantaget leder, enligt motionärerna, dettabudgetförslag till en ytterligare åtstramning av den privata konsumtionen. Åtstramningenkan förväntas få en klar miljöprofil genom en minskad förbrukning av energi ochandra varor som till följd av skatteförslag blir väsentligtdyrare. Däremot kan inte en viss konsumtionsökning uteslutas på andra områdensom inte förbrukar mycket energi och förstör miljön. Genom en, jämfört med regeringensväntade förslag, mer lågin-komsttagarvänlig profil på skatteskalan för år 1991och framåt kommer åtstramningarna främst att drabba hög- ochmedelinkomsttagare. Det kan dock inte uteslutas att också vissa lägreinkomsttagare som förbrukar mycket energi måste strama åt om de inte harmöjlighet att förändra sitt konsumtionsmönster. Proposition114 jämte parti- och kommittémotioner i989/90:FiU20 I proposition 114 framhålls att utsikterna har försämratsför den svenska ekonomins utveckling, i förhållande till vad som redovisades ifinansplanen 1990. Utan åtgärder skulle bytesbalansens underskott komma attstiga till en historiskt sett mycket hög nivå redan under innevarande år.Vidare skulle den svenska arbetsmarknaden förbli överhettad, med påföljandetryck uppåt på priser och löner, även om bristen på arbetskraft förutses blinågot mindre än . Den omfattande skattereform som har inletts kommeremellertid att bidra till en bättre tillväxt genom ökat utbud av arbetskraft,högre sparande och effektivare resursanvändning. Reformen kommer dock att geett kraftigt tillskott till hushållens köpkraft , vilket kan komma attmedföra betydande stabiliseringspolitiska problem, om lönerna samtidigtfortsätter att öka snabbt. I propositionen understryks därför att det är avyttersta vikt att timlönernas ökningstakt dämpas radikalt 1991. Samtidigterbjuder 1991 till följd av skattereformen en unik möjlighet att växla ned låg kostnadsökningstakt som realinkomsterna hålls uppe. Med avsikten att få till stånd ett stabiliseringsavtal harregeringen utsett en särskild förhandlare, som har i uppgift att medverka uppgörelse mellan de avtalsslutande parterna, vilken avser prisklausulerför 1990 och löneavtal . Detta arbete skall vara slutfört i början avapril. Regeringen avser vidare att tillkalla en särskild utredare för att, inära samverkan med arbetsmarknadens parter, föreslå åtgärder för att förbättraoch förstärka spelreglerna på arbetsmarknaden. Syftet är bl.a. att skapaförutsättningar för en bättre fungerande lönebildningsprocess. 1 avvaktan på att Jdarhet nås om löneutvecklingen för 1990och 1991, bör ett allmänt pris- och hyresstopp gälla tills vidare till dess attbättre klarhet nåtts om den förväntade lönekostnadsutvecklingen. Därför lämnasförslag om att godkänner att prisregleringslagen skall få tillämpasfr.o.m. Det är väsentligt att skattereformen inte urholkas genomatt kommunerna höjer utdebiteringen av kommunalskatt. Regeringen avser attsenare återkomma med förslag, som berör den kommunala ekonomin.Ett förslag om att tillSlligt begränsa rätten att höja utdebiteringen förkommuner, landsting och församlingar kommer att föreläggas riksdagen.Vidare avser regeringen att föreslå åtgärder som neutraliserar effekterna avskattereformen vad avser förhållandet mellan staten och kommunerna. I propositionen framhålls även att utrymmet för att höjaden kommunala utdebiteringen även på kommer att vara begränsat.Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppdrag att se överstatens bidrag till kommunerna. Översynen, som också skall 1989/90:FiU20 omfattaskatteutjämningssystemet, bör resultera i en jämnare fördelning avkommunalskatterna. Åtgärder för att stimulera utbudet av arbetskraft harvarit ett väsentligt inslag i den ekonomiska politiken . Regeringen avser att lägga fram förslag tillriksdagen om att lagfäst sjuklön införs . Härigenom åläggsarbetsgivaren att betala ut sjuklön till sina anställda av varje sjukdomsperiod. Sjukförsäkringsavgiften bör sänkas med 1procentenhet . I syfte att öka tillgången på arbetskraftavser regeringen att förelägga förslag om att geanställda rätt att själva välja, om de vill arbeta till . En sådanrätt bör införas . Vidare utreds inom regeringskanslietmöjligheterna att låta unga balter komma till och arbeta under enkortare period. I syfte att stärka utbudet av arbetskraft utreder regeringenmöjligheterna att införa rätt för anställda att skjuta på semestern ellerarbeta med full betalning utöver semesterlönen under den femte och sjättesemesterveckan. För att dämpa efterfrågan bör, som tidigare aviserats,skatten pä spritdrycker, vin, starköl och öl samt tobak nu höjas medsammantaget motsvarande ca 900 milj.kr. För att begränsa överhettningen på byggmarknaden harregeringen i en proposition till föreslagit att investeringsavgifteni Stockholms- och Uppsalaområdena, vilken infördes , utvidgas tillatt omfatta samt att den höjs från till och förlängstill att gälla även 1991. I samma syfte har uppdragatt begränsa oprioriterat byggande förlängts till att gälla även 1991. Förslaget om lagfäst sjuklön innebär utöver effekternapå arbetsutbud och produktivitet också en betydande skärpning av finanspolitiken. Parti- och kommittémotionerna med anledning av proposition114 Inledningsvis framhålls i motion Fi45 (m) att regeringenansluter sig i proposition 114 till den av moderata samlingspartiet redantidigare framförda bedömningen att ekonomi är i ett sämre skick än vadsom kom till uttryck i finansplanen. Lönestegringen 1990 kan nu väntasöverstiga . Runt samma siffra hamnar inflationen. Det beräknadeunderskottet i bytesbalansen får justeras upp från 38 till ca 50 miljarderkronor innevarande år och till ca 70 miljarder . Den inträffadefördubblingen av räntemarginalen till Europamarknaden nu vittnar om den misstro som utomlands föreligger mot den svenska ekonomin ochdem som är satta att sköta den. De målsättningar som regeringen anger ipropositionen låter i och för sig bra, men avståndet blir sedan stort till deåtgärder som faktiskt föreslås. Det rör sig mest om rester av ett enligtmotionärerna redan från början föga ändamålsenligt krispaket. I proposition 114 har lönestoppet ersatts med en särskildförhandla- 1989/90:FiU20 re. Dennes uppgift är att till i början av aprilmedverka till en uppgörelse mellan avtalsparterna, vilken ger ett lågt utfallav avtalens prisklausul och löneförhandlingarna . Uppdragetavseende 1990 ser motionärerna som en omöjlig uppgift. Pristaket har som nämntsredan i praktiken brutits igenom. Skilda fackliga organisationer är förnärvarande i färd med att formulera sina yrkanden i kommandekompensationsförhandlingar. Att fastställa lönerna är ommöjligt ännu mer omöjligt. Löner bestäms inte runt ett bord av centralaförhandlare. Lönebildningen är en kontinuerlig process, där de höjningar somhålls borta ur eventuella centrala avtal kommer fram på det lokala planet iform av löneglidning. Avgörande för ökningstakten är i första handarbetsmarknadsläget och den förda skattepolitiken. På samma grunder somtidigare redovisats i partimotioner avvisar moderatasamlingspartiet tanken på statlig inkomstpolitik. I motionen konstateras att såväl vetenskaplig expertis sompraktisk erfarenhet vittnar entydigt om att prisreglerande åtgärder i en marknadsekonomiär verkningslösa, annat än möjligen på mycket kort sikt, och dessutom skadliga.Ingreppet ter sig särskilt anmärkningsvärt av det skälet att en betydande delav prisstegringen beror på politiska beslut, bl.a. i samband med den pågåendeskatteomläggningen. Regeringen vidhåller i alla fall inte att regleringenskall gälla till utgång. Dess varaktighet görs i propositionenberoende av löneutvecklingen . Men det är oklart varisambandet består. Om prisstoppet till äventyrs får någon verkan ökar ju utrymmetför konsumtion, och effekten blir raka motsatsen till efterfråge-dämpande! Imotionen yrkas avslag på tillämpning av prisregleringslagen. Förslaget med en utvidgad och höjd investeringsskatt påoprioriterat byggande avstyrks i motionen. Förslaget att höja skatten på alkohol och tobak är behäftatmed den nackdelen att det verkar prisuppdrivande. Skattehöjningen accepterasändå av motionärerna men med motiveringen att priset på dessa varor skall följakonsumentprisindex. I syfte att främja en övergång till alkoholsvagare dryckerföreslås i motionen att ett svagare starköl med högst alkoholhalt införs. Regeringen återkommer i propositionen till sina planer påett förslag om en lagfäst sjuklön. Grundtanken stämmer överens med det förslagtill arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen som moderata samlingspartietföreslog senast detta år. Däremot har regeringen uppenbarligen inteför avsikt att kompensera arbetsgivarna i motsvarande mån, utan resultatetblir en "löneskatt" motsvarande ca . Enligtmotionärerna föreligger risk för att arbetsgivarna skall betalasocialförsäkringsavgifter på sjuklönen. I så fall tillkommer det 7 miljarderkronor i kostnadsökning. Regeringens kommande förslag till sjuklön skulle i såfall innebära en merbelastning på 17 miljar- Moderata samlingspartiet vidhåller sitt förslag till reform 1989/90:FiU20 I samband med att en arbetsgivarperiod införs bör självfalletsjukförsäkringsavgiften sänkas i motsvarande mån. Enligt proposition 114 skall alla anställda/å rätt attarbeta till . Motionärerna ser det som önskvärt med en flexibelpensionsålder och tillstyrker detta. Skall den föreslagna valfriheten kommaatt utnyttjas i nämnvärd utsträckning, måste även egenföretagare slippaavtrappning av det extra avdraget vid beskattningen liksom av det kommunalabostadstillägget vid förvärvsarbete. I motionen understryks att moderata samlingspartiet sedanlänge har förordat införandet av ett kommunalt skattestopp. Ett kommunalt skattestopp,vars verkan inskränks till ett enda år, kan lätt kringgås genom upplåning ochen desto större höjning påföljande år. Ett genomförande av en skattereformkräver därför enligt motionärerna att den måste kombineras med ett kommunaltskattestopp under än . 1 motion Fi46 (fp) kritiserar regeringen förbristen på en sammanhängande ekonomisk strategi. Det ekonomiska läget har försämratssedan finansplanen presenterades, men regeringen presenterar ingen bedömning avdet ekonomiska läget. Inte heller ges någon beskrivning av väntade effekter avföreslagna eller aviserade åtgärder. Den ekonomiska kris som var så akut attden ledde till regeringskris negligeras nu helt och konkreta ekonomisk-politiskaåtgärder skjuts . Regeringens uttalanden om att den ekonomiskapolitiken överordnas övriga politiska krav samt att reformer föreslås bara omde utan skattehöjningar kan finansieras inom ramen för en stram finanspolitikmotsägs av aviserade och beslutade förslag. Både skattehöjningar och nyareformer föreslås. anser en sådan återgång till traditionellskattehöjningspolitik skadlig och felaktig. De dubbla budskapen bidrar ocksåtill ökad osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen och sjunkande förtroendeför regeringens förmåga att angripa de strukturella problemen. Därmed tvingasriksbanken att även fortsättningsvis driva en hård penningpolitik med högaräntor. Vad gäller åtgärder för att få till ståndstabiliseringsavtal föreslår regeringen dels en särskJld förhandlare för att fålåga avtal, dels en särskild utredare för att förbättra de institutionellaformerna för lönebildningen. Mot det senare har motionärerna ingen invändning,även om det inte alls framgår på vilka områden regeringen tänker sigförändringar. Enligt motionärernas uppfattning har däremot den särskildaförhandlaren erhållit ett omöjligt uppdrag. I motionen ifrågasätts också detkloka i att redan nu /med en överhettad arbetsmarknad försökafå fram ett avtal . Alla bedömningar tyder på attarbetsmarknadsläget nu försvagas ganska snabbt, och de yttre förutsättningarnaför ett lågt avtal torde därmed komma att förbättras om man avvaktarutvecklingen. I motionen upprepar i sitt tidigareställningstagande mot att använda en prisreglering som ekonomisk-politiskt medel. Om den ._ är i kraft länge har den skadliga effekter på prisbildningen och ekonomins funktionssätt.Om den är i kraft blir den /90:FiU20 främsta effekten enstimulans av efterfrågan, därför att köp tidigare-lä medan prisstopp ännu är ikraft, vilket är motsatsen till vad regeringen eftersträvar. Eftersomfolkpartiet tidigare föreslagit att skattereformen bör understödjas av ettkommunalt skattestopp hälsas regeringens omvändelse på denna punkt medtillfredsställelse. I motionen framhålls dock att skattestopp tordevara en alltför för att de avsedda effekterna skall erhållas. Blandde åtgärder som avses stimulera utbudet av arbetskraft återfinns förlängdsemester. Motionärerna beklagar uppriktigt den missuppfattning om ekonomiskarealiteter som måste råda inom regeringen för att kunna hävda att längresemester leder till ökat arbetsutbud. Förlängningen av semestern har motfolkpartiets vilja beslutats av . Folkpartietföreslog att en s.k. arbetsgivarperiod skulle införas.Det är bra, sägs det i motionen, att regeringen nu aviserar att ett sådantförslag skall komma. Regeringen avser emellertid att koppla ihop detta förslagmed en skattehöjning på ca , vilket inte accepteras avmotionärerna. 1 motionen understryks att sjukförsäkringsavgiften självfalletmåste sänkas med de som övervältringen av utgifternamotsvarar, inte enbart som regeringen aviserar. Effekten skulleannars bli en betydande höjning av företagens och den offentliga sektorns kostnadsnivåi ett redan bekymmersamt utgångsläge. Motionärernahar inga invändningar mot de andra åtgärder som regeringen aviserar för att ökautbudet av arbetskraft. Blandåtgärder för att dämpa efterfrågan återfinns i propositionen enbartskattehöjningar. Motionärerna anser att detta är fel metod. I motionen hänvisastill de förslag till besparingar i de offentliga utgifterna som folkpartietföreslagit . Ifråga om höjningen av skatten på tobak och alkohol hänvisas till tidigare lagdamotioner. Förslagen i dessa motioner om en större höjning av skatten på alkoholoch tobak skall ses som ett led i en aktiv prispolitik för att minskakonsumtionen. Imotion Fi44 (c) anförs att som förflutit sedan regeringen ladefram sitt första krispaket har statistiska uppgifter publicerats som visar attden svenska ekonomin försvagats ytterligare. Inflation och bytesbalans visar enän mer oroväckande utveckling . Denna utveckling accentuerarytterligare behovet av att vidta kraftfulla åtgärder för att långsiktigtangripa kostnadsutvecklingen och de ökande balansproblemen i affärerna medomvärlden. En fortsatt svag finanspolitik kommer att leda till att såsmåningom får betala ett högt pris i form av hög arbetslöshet och fortsattförsämrad fördelningspolitik till följd av hög ränta och hög inflation. Enligtmotionärernas uppfattning är det emellertid nu mycket som pekar på att det ärför sent med en kraftig åtstramning riktad mot den privata konsumtionen. Däremot ärdet motiverat med åtstramning via ett ökat hushållssparan- 1989/90:FiU20de och återhållsamhet med offentliga utgifter. Strukturåtgärder ochstimulanser för att öka arbetskraftsutbudet är också nödvändiga. De förslag regeringen för fram i proposition 114 harenligt i likhet med dem som redovisades i proposition 100 ingaförutsättningar att hejda en annalkande ekonomisk kris. Anledningen denna gångär. menar motionärerna, att åtgärderna är för svaga och att de också denna gånghar en felaktig inriktning. Enligt motionärernas uppfattning består åtgärdernai alltför liten utsträckning i återhållsamhet med offentliga utgifter och ialltför liten utsträckning i nödvändiga strukturella åtgärder. Förslagenbestår fortfarande i alltför hög grad i långsiktigt verkningslösaregleringsåtgärder. I likhet med vad anfört om det tidigareinitiativet till överläggningar mellan arbetsmarknadens parter framförs inteheller nu några avgörande invändningar mot tillsättandet av en särskild förhandlare.Motionärerna hyser emellertid vissa tveksamheter till möjligheten att lyckasmed sitt uppdrag, framför allt i den del som avser prisklausulerna 1990 och iall synnerhet beträffande möjligheten att nå resultat . I proposition 114 uttalas att det bör föras en stramarefinanspolitik för att på så sätt avlasta penningpolitiken. I den vägenåterfinns emellertid i denna proposition, menar motionärerna, endast ett konkretförslag höjda skatter på alkohol och tobak. Endast en störreåtstramningsåtgärd aviseras till en kommande proposition, nämligen enarbetsgivarperiod där kompensation via sänkta arbetsgivaravgifter ej skall gesfullt ut för övertagandet av sjukpenningen. Förslaget om arbetsgivarperiod överensstämmersom principlösning med tidigare framlagda förslag. har itidigare motioner framfört sin syn på regeringens förslag härvidlag ochavvaktar i övrigt den kommande propositionen. Utöver arbetsgivarperioden finnsinga ytterligare förslag som innebär minskade offentliga utgifter. I dagslägetinnebär regeringens politik tvärtemot propositionens uttalanden att räntepolitikenfår sköta åtstramningen, med de negativa effekter på investeringar och forfördelningspolitiken som detta har. Vad gäller alkoholskatten föreslås i motionen en skärpningi förhållande till vad regeringen föreslår. Åtgärden är inte i första handbetingad av ekonomisk-politiska skäl utan av alkoholpolitiska sådana. Enligtmotionärernas uppfattning bör regelbundna justeringar göras för att priserna påalkohol skall anpassas till inflationsutvecklingen. Ingenerinran reses mot propositionens förslag om höjd tobaksskatt. är skeptisk till prisreglering somekonomisk-politisk åtgärd. En prisreglering medför alltid samhällsekonomiskakostnader. Åtgärderna kan hämma det ekonomiska systemets effektivitet ochorsaka oönskade fördelningseffekter. Prisregleringen ger sällan beståendein-flationsdämpande effekter. Prisreglerande åtgärder måste därför tillgripasmed betydande restriktivitet. Som finanspolitisk åtgärd är dessutom pris- ochhyresstopp, på grund av att lönestopp är aktuellt, en expansiv åtgärd somsnarast skulle höja överhettningen och det 1989/90:FiU20 underliggandepris- och kostnadstrycket. Den önskade pris- och kostnadsdämpningen måsteåstadkommas på ett sätt som är varaktigt. Imotion Fi47 (vpk) framhålls att sedan regeringen lagt sin budgetpropositionhar högkonjunkturen försvagats i en mängd avseenden, både för svensktvidkommande och i omvärlden. Detta, i kombination med den räntehöjning somföljde på regeringskrisen, borde minska intresset för en generell åtstramning.Överhettningen på arbetsmarknaden och det uppåtriktade trycket på löner ochpriser är, menar motionärerna, i stor utsträckning ett regionalt fenomen. Proposition114 är, sägs det i motionen, ett resultat av regeringskrisen. Tyvärr har inte regeringen tagit något intryck av reaktionerna inomarbetarrörelsens djupa led. Fördelningspolitiken, makt- och näringspolitikenliksom socialpolitiken m.m. fortsätter nyliberala riktning. Propositionensförslag om skattehöjningar på tobak, spritdrycker, vin, starköl och ölgodkänner motionärerna, eftersom det i stort överensstämmer med det iförslagvänsterpartiet kommunisterna lagt i anslutning till budgetpropositionen. Vidaretillstyrks i motionen att prisregleringslagen får tillämpas från den 8 februari1990. riktas stark kritik mot de bestämmelser regeringen utfårdat iförordningen om pris- och hyresstoppet. Förordningen innehåller enligtmotionärerna alltför många undantagsregler. Hyresstoppet ser inte motionärernasom ett stopp. Frågan är om hyresutvecklingen vad gäller bostäder alls kommeratt påverkas av de aktuella bestämmelserna i förordningen. I motionen hemställsatt regeringen utarbetar en ny förordning för ett hyres- och prisstoppsom har ett minimum av undantagsregler för pris- och hyreshöjningar. Densärskilda utredare riksförlikningsmannen som regeringen tillsatt har ingenavundsvärd uppgift. För att få en sund och rättvis löneutveckling och enbegränsning av inflationen måste skatteomläggningen, framhåller motionärerna,omvandlas till en skatteomfördelning där särskilda insatser för de lågavlönadevidtas och direkta insatser görs för att begränsa prisökningarna. I motionenbetonas att det behövs en broms på kommunalskatterna. Men detta förutsätter attriksdagen anslår ett ekonomiskt stödpaket till kommunsektorn. Vadgäller lagfäst sjuklön framhåller motionärerna att det är bra att arbetsgivarnafår betala en större del av ersättningen vid sjukdom. Däremot accepteras inteatt kontrollfunktionen flyttas till företagen eller myndigheten. Den måste ävenfortsättningsvis vara kvar hos . För att motionärerna skall ,kunna acceptera ett förslag till sjuklön enligt förslaget i propositionen,krävs att det lokala fackets rättigheter stärks. Det innebär bl.a. attfackföreningen måste få tolkningsföreträde och även vetorätt i personalfrågor. Imotionen avvisas konjunkturanpassningen av semesteruttaget. Kritiken riktasfrämst mot att det skall bli legalt att både arbeta och Ösemesterlön. Det kommer som motionärerna ser det i huvudsak att bli de lågavlönade somtvingas ta denna möjlighet till inkomstför- 1989/90:FiU20 Däremotaccepteras förslaget att den som vill skall ha rätt att arbeta efter . Förslagetom en organiserad arbetskraftsinvandring avvisas. Det är, sägs det i motionen,mycket utmanande med regeringens tanke att utreda möjligheten att "låtaunga balter komma till och arbeta ". Imotion Fi48 (mp) delar man uppfattningen att det finns svåra problem i densvenska ekonomin men man har en annan uppfattning om orsakerna till problemenoch hur de skall lösas. Imotionen betonas att det saknas en sammanhängande målbeskrivning för detsvenska samhället bortom de ekonomiska målen. de gröna anser attdet är omöjligt att göra en bra budgetproposition om den inte tar medavgörande delar av samhället och fogar in dessa i en Önskvärd utveckling.Budgetpropositionen och i synnerhet finansplanen innehåller en bedömning av denekonomiska utvecklingen i och omvärlden. är den ettstyrinstrument för utvecklingen i landet. Om den inte styrs av uttalade tankarom den önskade utvecklingen hänger förslagen i luften. Mot den nu framlagdaproposition 114 riktar samma kritik. Motionärernaönskar den särskilda förhandlare som har tillkallats för att försöka nå ettstabiliseringsavtal lycka till i sitt arbete men känner ingen optimism övermöjligheterna att nå varaktiga resultat med denna metod.