bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — På försök skallriksgäldskontoret fr.o.m. nästa budgetår ge lån till vissa myndigheter för attpå så sätt finansiera deras ADB-investeringar. Myndigheternas kostnader för dessainvesteringar periodiseras därigenom och belastar deras förvaltningsanslag.Likaså skall kunna finansiera statliga byggnadsinvesteringargenom lån direkt hos . Syftet med att lyfta ut en stor del avdenna kreditgivning från budgeten har varit att minska detaljstyrningen avdessa investeringar och underlätta för verken att genomföra och finansierainvesteringar som förväntas ge marknadsmässig avkastning. Ett tak för dentotala statliga upplåningen skulle således kunna motverka dessa syften. Utskottetavstyrker med det anförda motion Fi66 yrkande 4 och tillstyrker att riksdagenutfårdar ett bemyndigande för regeringen att ta upp lån för statens räkningenligt lagen (1988:1387) om statlig upplåning. Imotion Fiöö (m) anförs att med den långsiktiga, icke-interventionistiskauppläggning som motionärerna vill ge finanspolitiken kommer uppgiften attgenomföra kortsiktiga justeringar av stabiliseringpolitiken att främst åvila penningpolitiken.Inom ramar som sätts av målet om en fast växelkurs gäller det då att påverkalikviditet och räntenivå så att inflation och arbetslöshet hålls nere. Eftersomränteutvecklingen i hög grad styrs av marknadskrafter, blir förändringar avpenningmängden genom marknadsoperationer det viktigaste intrumentet.Penningpolitiska åtgärder får, enligt motionärerna, effekt betydligt snabbareän finanspolitiska ingrepp, vilket minskar risken för felaktig tidsanpassning. Dedominerande problemen i svensk ekonomi är den alltför snabbalöne- och prisstegringen samt det växande underskottet i bytesbalansen, anförmotionärerna vidare. Penningpolitiken måste därför inriktas på att både bekämpainflationen och trygga kronans yttre värde. Motionärerna beskriver i motionentillväxten i det långsiktiga kapitalutflödet och konstaterar att detta iförening med det växande underskottet i bytesbalansen är på väg att framkallaallvarliga finansiella störningar för del. Motionärerna hävdar att osäker- heten om den framtidavalutapolitiken ökar ju större det långsiktiga 1989/90:FiU40 valutaflödet blir,ju snabbare kapacitetsutnyttjandet faller i den svenska ekonomin och ju närmarenästa riksdagsval ligger i tiden. Dessutom går vi, enligt motionärerna, mot enny kollision mellan de två politiska målen fuU sysselsättning och fastväxelkurs. har detta val, enligt motionärerna, alltid inneburit ruckat på växelkursmålet. Somframgått av vad utskottet redovisat om den ekonomiska utvecklingen i Sverigeanser utskottet i likhet med vad som anförs i motion Fi66 att ett avhuvudproblemen i den svenska ekonomin är den höga inflationen.Produktionskostnaderna i har stigit snabbare än i omvärlden bl.a. somen följd av snabbt ökande löner. Likaså är sparandet i ekonomin för lågt,vilket kommer till uttryck i ett stigande underskott i bytesbalansen. Utskottetanser dock, till skillnad från motionärerna, att finanspolitiken måste utnyttjassom ett verksamt medel för att vända utvecklingen i ekonomin. Att läggahuvudansvaret för stabiliseringspolitiken på penningpolitiken kommer att ledatill högre räntor och ännu högre inflation. Detta kommer att drabbainvesteringarna och produktionen i . kommer därigenomarbetslösheten att öka och reallönerna att sjunka. Utskottet anser att en sådanutveckling måste förhindras. Det kräver att olika åtgärder vidtas för attanpassa efterfrågan till tillgängliga resurser, som arbete ochsparande stimuleras. Därigenom kan inflationen hållas tillbaka och bidra tillatt stärka vår internationella konkurrenskraft. Utskottetanser i likhet med vad som anförs i kompletteringspropositionen att det måstegöras fullständigt klart att de nuvarande problemen måste lösas genom enintern anpassning av utbud och efterfrågan och genom att ekonominsfunktionssätt förbättras. Att göra avsteg från valutapolitikens mål äruteslutet. har ett starkt intresse av att delta i det internationellaekonomiska samarbetet. Det ligger därför i vårt eget intresse att handla så attvi förblir en trovärdig samarbetspartner. anfört innebär att utskottet inte delar den uppfattning som kommertill uttryck i motion Fi66 yrkande 21. Motionen avstyrks därför av utskottet. Imotion Fi74 (c) beskrivs bytesbalansens och valutaflödets utveckling under detsenaste året. Det är viktigt, anför motionärerna, att för en ekonomiskpolitik som inför den pågående finansiella integrationen inger förtroende förden svenska valutan. Det är mot denna bakgrund som den strama penning- ochvalutapolitiken skall ses. Det är dock viktigt att den ekonomiska politikenframöver drivs målmedvetet och konsekvent så att obalansproblemen i ekonominkan åtgärdas. Först härigenom kan ränteläget sänkas och investeringarna ånyostimuleras, anför motionärerna. Somframgått av vad utskottet anfört delar utskottet denna uppfatt ning. Den överensstämmer också med vad som anförs i komplette ringspropositionen. Ett tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motionen anser utskottet mot denna bakgrund obehövligt. Motion Fi74 yrkande 7 avstyrks av utskottet. Anknytning till EMS 1989/90:FiU40 Imotion Fiöö (m) tas på nytt upp frågan om valutapolitiska regim. Måletär och förblir en fast växelkurs, anför motionärerna. I praktiken haremellertid den svenska kronans värde påverkats av de stora kurssvängningama fördollarn. En fastare punkt att anknyta kronan till erbjuder sig i form av deteuropeiska monetära systemet (EMS), anför motionärerna. harNorge, och undersökt förutsättningarna för inträde i EMS.Sådant medlemskap är i princip möjligt även för länder som ej är medlemmar iEG, men situationen kompliceras av pågående överväganden kring skapandet av eneuropeisk monetär union (EMU). En ensidig förklaring om anknytning avvalutakursen till EMS-systemet är dock fullt möjlig, anser motionärerna, ävenom man därvid inte får tillgång till de stödmöjligheter som förekommer. SkulleSverige nu trots vår snabba kostnadsutveckling söka anknytning till EMS,vore det en tydlig signal om att alla uttalanden som utesluter en devalveringverkligen är allvarligt menade, anför motionärerna. Utskottethar vid ett flertal tillfållen behandlat liknande yrkanden(/90:FiU20, rskr. 204, 205). Utskottet har därvid redovisat några avförutsättningarna för samarbetet inom EMS. Utskottet har också konstaterat attSverige har haft en inflationstakt som kraftigt överstigergenomsnittet för EG-länderaa och att utskottet därför ser betydande svårigheteratt på kort sikt samordna den ekonomiska politiken i med den imedlemsländerna inom EMS. Utskottet har av detta dragit slutsatsen att fråganom ett närmare samarbete mellan och EMS saknaraktualitet. Detta gäller också för den form en ensidig förklaring omanknytning av valutakursen till EMS som förordas i motion Fi66 (m). Utskottet avstyrker därmedmotion Fi66 yrkande 23. 1motion Fiöö (m) upprepas det framförda kravet (Fi705 av LarsTobisson m.fl.) på att stärka oberoende. Enligt motionärerna visarinternationella erfarenheter på ett starkt samband mellan goda resultat förstabiliseringspolitiken och oberoende för berört lands centralbank. De konkretaförslagen innebär bl.a. att departementstjänstemän och riksdagsledamöter inteskall kunna bli fullmäktige i , att den nuvarande treårigamandatperioden skall utökas till , varvid en plats förnyas , samtatt beskrivningen av ändamål i lagstiftningen skall preciseras tillatt värna om kronans yttre och inre värde. Utskottet vill medanledning härav anföra följande. Degrundläggande bestämmelserna om och dess uppgifter finns i lagen(1988:1385) om Riksbank, som i allt väsentligt trädde i kraft den 1januari 1989. De nya föreskrifterna, som tillkom efter ettomfattande utredningsarbete av statsskuldspolitiska 1989/90:FiU40kommittén (SPOK), innebär bl.a. att fullmäktiges sammansättning och former förval av fullmäktige ändrats. Dentyp av frågor som tas upp i motionen har således varit föremål föröverväganden (1988/89:FiU4, rskr. Motion Fi705 (m) med samma jrrkanden somi den nu aktuella motionen avslogs med hänvisning härtill av den 26april 1990 (1989/90:FiU27, rskr. Någotskäl att nu ompröva detta ställningstagande föreligger inte enligt utskottetsmening. Motion Fi66 yrkande 22 avstyrks av utskottet. Ibilaga 4 till kompletteringspropositionen föreslås att man skall ta bort dennuvarande åldersgränsen för att få ansluta sig till allemanssparandet.Förstaget är i likhet med de sparstimulanser som inryms i skatteomläggningenavsett att främja hushållssparandet. Det Skall enligt propositionen ses motbakgrund av att den nuvarande skattefiiheten för allemanssparandet upphör.Något behov av bestämmelser som syftar till att begränsa möjligheterna förföräldrar att överföra redan existerande sparkapital till barnensallemanssparande kvarstår därför inte. Förslaget har inte mött någon invändningi . Liksom skatteutskottet, som yttrat sig i frågan (1989/90:SkU5y),har inte heller finansutskottet funnit anledning till någon erinran. Utskottettillstyrker därför propositionen i denna del. Utskottetvill i detta sammanhang ta upp en annan fråga med anknytning tillallemanssparandet. I proposition 1989/90:110 om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning föreslås bl.a. att en schablonintäkt införs på aktiefonder.Samma intäkt skall av neutralitetsskäl gälla även allemansfonder.Schablonintäkten, som uppgår till av aktiernas marknadsvärde, hartillkommit för att man skall uppnå skattemässig balans mellan direkt ochindirekt aktieägande. Frånschablonintäkten får avdrag göras för såväl förvaltningskostnader som lämnad utdelning.I motsats till aktiefonder är emellertid allemansfonder förhindrade att lämnautdelning. För att uppnå neutralitet även i detta avseende bör därförallemansfonderna ges denna möjlighet. Utdelningsförbudet bör alltså upphävas.Med stöd av initiativrätten enligt RO 3:7 föreslår sålunda utskottet att enändring av denna innebörd görs i 18 § lagen (1983:890) om allemanssparande. Allemansfonder ochaktiefonder för icke börsnoterade bolag 1989/90:FiU40 Imotion Fi74 yrkande 4 föreslår att det införs allemansfonder . medmöjlighet att placera i icke börsnoterade företag. Sådana fonder skallstimulera riskkapitalbildningen i småföretag. Motionärerna anser att dettaändamål är så angeläget att sparformen bör ha en lägre skattesats än vanligtallemansfondssparande. yttrade sig till skatteutskottet med anledning avpropositionen om reformerad inkomst- och företagsbeskattning (l989/90:FiU6y)förordade utskottet att ett likartat förslag framfört av skulleavstyrkas. Utskottet motiverade sitt ställningstagande med att allemansfonderredan med nuvarande regler har möjlighet att förvärva aktier m.m. i ickebörsnoterade företag. Placeringar av detta slag får dock inte överstiga avfondens värde. Av bilaga 4 till kompletteringspropositionen framgår också inom förbereder ett förslag om att ändraplaceringsbestämmelsema för allemansfonder. Syftet med förändringen uppges varaatt göra denna sparform mer attraktiv. Dåsålunda motionäremas önskemål i betydande utsträckning är tillgodosett redanmed nuvarande regler och då man inom överväger nyaplaceringsbestämmelser för allemansfonderna är det enligt utskottets meninginte påkallat med något initiativ från sida. Utskottet avstyrkerdärför motion Fi74 (c) yrkande 4. Isamma motion Fi74 (c) yrkande 5 föreslås också att det nuvarandeaktiefondssparandet skall utvecklas till att i högre grad gälla ickebörsnoterade aktier. Sådant aktiefondssparande skall enligt motionäremasuppfattning åtnjuta en lägre beskattning än övriga aktiefonder. Detta skallriksdagen som sin mening ge till känna för regeringen. Omman beaktar vilka beskattningsregler som är avsedda att gällaför allemansfonderna är den materiella innebörden av detta förslag, såvittutskottet kan förstå, i allt väsentligt densamma som föregående förslag.Utskottet avstyrker därför även motion Fi74 (c) yrkande 5. Imotion Fiöö (m) yrkande 10 begärs att regeringen skall framläggaförslag om ett bankanknutet pensionssparande som kan börja tillämpas redan den1 . Detta sparande skall ske genom insättningar på bankkonton somär spärrade för uttag fram till . Därefter får uttag göras medhögst en tiondel av det totalt sparade beloppet . Avsättningen till ettpensionskonto bör vara avdragsgill upp till ett basbelopp. Likaså bör allavkastning vara skattefri och medlen fria från förmögenhetsskatt mot attskattskyldighet inträder då beloppen tas ut. Avden reviderade finansplanen framgår (s. 8 och 28) att regeringen avser att föreslå ändrade skatteregler för pensionssparande för att öppna möjlighet för t.ex. banker och andra finansiella företag än försäkringsbolag att administrera ett sådant sparande. slag på detta område börenligt utskottets mening avvaktas /90:FiU40 någon ändringvidtas i beskattningen av sådant sparande. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill motion Fi66 (m) yrkande 10. Startsparandeför barn och ungdom Imotion Fiöö yrkande 9 föreslår moderata samlingspartiet att ett startsparandeinförs för barn och ungdom fr.o.m. . Detta sparande skallvara så konstruerat att man utan gåvobeskattning kan överföra . årligenpå konton, spärrade för uttag intill dess barnet fyllt . Vidare skallavkastningen vara skattefii. Detav motionärerna framlagda förslaget har nära anknytning till gåvobeskattningensutformning och vilket grundavdrag som skall gälla vid denna typ av beskattning.Av bilaga 4 till kompletteringspropositionen framgår att man inomfinansdepartementet arbetar med en ny arvs- och gåvoskattelag. Frågan om nivån pådet allmänna grundavdraget vid gåvobeskattningen ingår i det £U'betet.Regeringen avser att senare återkomma till dessa frågor. mening bör motionäremas förslag prövas i anslutning till det avregeringen aviserade förslaget till ny arvs- och gåvoskattelag. Detta förslagbör således först avvaktas. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionFi66 (m) yrkande 9. Imotion Fiöö begärs dels att löntagarfonderna avvecklas enligt en särskild planoch att deras tillgångar används som sparpremier (yrkande 13), dels attvinstdelningsskatten upphävs års taxering (yrkande 11) och atttilläggspensionsavgiften sänks fr.o.m. (yrkande 12). Inledningsvisvill utskottet erinra om att regeringen i propositionen om reformerad inkomst-och företagsbeskattning (prop. 1989/90:110, s. 515) har föreslagit attvinstdelningsskatten skall avvecklas års taxering. Vadbeträffar motionärernas förslag i övrigt vill utskottet framhålla följande.Riksdagen har alltsedan löntagarfonderna inrättades prövat motioner medkrav på deras avveckling. Motiven för ett avskaffande har varitdesamma, och motionskraven har på förslag av finansutskottet avvisatsav . Senast skedde detta (1989/90:FiU20, rskr. 204, 205).Utskottet har under den månad som därefter förflutit inte ändrat uppfattning isakfrågan. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion Fi66 (m)yrkandena . Imotion Fiöö yrkande 7 begär moderata samlingspartiet att investeringsskattenför vissa byggnadsarbeten avskaffas. Föratt dämpa överhettningen inom byggsektorn infördes eninvesteringsskatt på vissa oprioriterade byggnadsarbeten i Stock- holms- och Uppsalaområdet.Skatten, som tidigare benämndes investe- 1989/90:FiU40 ringsavgift, utgick med10 % av byggkostnaden. har beslutat höja nivån till 30 %.Samtidigt har innefattats i tillämpningsområdet och skattenförlängts till att gälla till utgången av . Höjningen liksomutvidgningen till gäller byggnadsarbeten som påbörjas efterden . reviderade finansplanen framhålls att skatten redan börjat ge avsedd effekti och att en dämpning av överhettningen inträtt där.Regeringen har därför för avsikt att återkomma med förslag om attinvesteringsskatten skall tillämpas i endast fram till hösten1990. Skatteutskottethar i sitt yttrande avstyrkt motion Fi66 (m) i denna del. harvidare ansett att det bör ankomma på finansutskottet att pröva vid vilkentidpunkt investeringsskatten i bör upphöra. Finansutskottetfår med anledning härav anföra följande. Syftet med investeringsskatten är attdämpa överhettningen inom byggsektorn och skapa ökat utrymme förbostadsbyggande. Eftersom behovet av dämpande åtgärder kan variera regionaltoch över tiden har utskottet tidigare framhållit att regeringen noga bör följautvecklingen i de berörda regionerna och återkomma med förslag till motverkandeåtgärder om utvecklingen skulle bli sådan att skatten medför ej önskvärdaeffekter. Regeringen har i överensstämmelse med detta synsätt meddelat att denavser att senare lägga fram ett förslag om att skattens tillämpning iGöteborgsområdet skall upphöra innevarande höst. Finansutskottetinstämmer i regeringens bedömning att man bör avskaffainvesteringsskatten i . Enligt utskottets mening bör riksdagendock inte avvakta med ett beslut i frågan. Ett ställningstagande tersig motiverat bl.a. med hänsyn till att det ställs krav på betalning avpreliminärskatt i samband med att ett byggnadsarbete påbörjas. Med stöd avinitiativrätten enligt RO 3:7 föreslår utskottet sålunda att lagen (1989:471)om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten ändras. Andringen bör utformasså att skatt tas ut i endast för byggnadsarbeten som påbörjasföre . mening föreligger det inte samma motiv för attavskaffa investeringsskatten i Stockholms- och . Utskottetavstyrker med hänsyn härtill motion Fi66 (m) yrkande 7. Imotion Fiöö yrkande 8 föreslår moderata samlingspartiet att uttaget avarbetsmiljöavgift skall upphöra fr.o.m. . Motionärernaframhåller att det givetvis är angeläget att arbetsmiljön förbättras. Det görman enligt deras mening dock inte med en ny arbetsgivaravgift. Den leder istället till att näringslivets möjligheter att hävda sig på världsmarknadenförsvagas. Påförslag av finansutskottet beslöt vid förra /90:FiU40(1988/89:FiU30, rskr. 327) att införa en särskild arbetsmiljöavgift om avlönesumman. Avgiften, som tas ut september 1989december 1990,väntas uppgå till sammanlagt och skall tillföras en frånstatsbudgeten fristående fond, som kallas arbetslivsfonden. Fondens tillgångarskall användas för bidrag till arbetsgivare för utgifter inom i huvudsak treområden, nämligen rehabiliteringsinsatser för anställda med långvarigt nedsatthälsa, åtgärder för att nedbringa anställdas sjukfrånvaro samt investeringarför bättre arbetsmiljö i den mån det inte enligt lag eller annan författningåligger arbetsgivaren att göra sådan investering. Fondens medel skall ocksåkunna utnyttjas för åtgärder som kan bli aktuella genom arbetsmiljökommissionens(A 1988:03) arbete. mening tillgodoser arbetslivsfonden ett mycket angelägetändamål, och utskottet ser därför inte anledning att ompröva sitt tidigareställningstagande i frågan. Som arbetsmarknadsutskottet påpekar i sittyttrande har på förslag av arbetsmarknadsutskottet ochsocialförsäkringsutskottet (1989/90LAU2y, SfU12) avslagit ett avmoderata samlingspartiet framlagt motionsyrkande av samma innebörd. Medhänvisning tUl det anförda avstyrker utskottet motion Fi66 (m) yrkande 8. Påförslag av finansutskottet (1988/89:FiU30) beslöt attinföra ett tillfålligt obligatoriskt sparande september1989december 1990. Syftet var att minska utrymmet för konsumtion och dämpatendenserna till ökad inflation. beslöt att personermed ett lågt sparande högst . för skulle undantas frånsparkravet. Imotion Fiöö yrkande 14 begär moderata samlingspartiet att det obligatoriskasparandet skall avskaffas och att inbetalade medel skall återbetalassnarast möjligt. Krav på avskaffande av det obligatoriska sparandet framförsockså a\ i motion Fi71 yrkande 5. Deskäl som utskottet tidigare anfört för ett obligatoriskt sparande är alltjämtgiltiga, och utskottet anser inte att vunna erfarenheter motiverar någonytterligare förändring av sparandet än den som vidtogs . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna Fi66 (m) yrkande 14 och Fi71() yrkande 5. Imotion FiöS yrkande 11 begär kommunisterna att skall göra ett tillkännagivande om att föräldraförsäkringen bör byggas ut enligt tidigare givna löften. På motsvarande sätt begär de gröna i motion Fi70 att föräldraförsäkringen skall byg gas ut (yrkande 3). föreslår också att ersättningsnivån i sjuk- och föräldraförsäkringarna sänks till för den del av inkomsten som överstiger 4,5 basbelopp (yrkande 59 Socialförsäkringsutskottetavstyrker i sitt yttrande (1989/90:SfU5y) 1989/90:FiU40 bifall tillmotionerna. Finansutskottethar tidigare framhållit vikten av att hålla tillbaka den inhemskaefterfrågeökningen och stimulera arbetskraftsutbudet. Den fortsatta utbyggnadenav föräldraförsäkringen är enligt utskottets mening en mycket angelägen reform.I rådande läge med kvardröjande överhettningstendenser bör emellertidutbyggnaden anstå tills de ekonomiska förutsättningarna har förbättrats. Ilikhet med regeringen anser sålunda utskottet att den planerade utbyggnaden avföräldraförsäkringen fr.o.m. bör skjutas upp. Utbyggnaden böremellertid ges mycket hög prioritet i det fortsatta reformarbetet. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna Fi65 (vpk) yrkande 11 och Fi70 (mp)yrkande 3. anser att utbyggnaden av föräldraförsäkringen har mycket högprioritet bör någon försämring av försäkringssystemet inte genomföras.Utskottet avstyrker därför motion Fi70 (mp) yrkande 4. Imotion Fi71 yrkande 4 föreslär att ett överlevnadsbidrag skall utgåtill fristående skolor. Päförslag av utbildningsutskottet avvisade så sent som i början av maj1990 tre snarlika yrkanden (1989/90:UbU13, rskr. gör föregen del ingen annan bedömning än den fackutskottet och helt nyligenhar gjort i denna fråga. Utskottet avstyrker därför motion Fi71 (fjp) yrkande4. Iproposition 150 bilaga 5, , behandlas bl.a.inriktningen av arbetsmarknadspolitiken, arbetsmarknadsförmed-lingsverksamhetensamt arbetsmarknadsutbildningen. Huvuddelen av förslagen innebär enligtföredragande statsrådet en ytterligare fokuse-ring på den s.k. arbetslinjen.Arbetsutbudsstimulerande åtgärder prioriteras. Arbetsmarknadsutskottethar med anledning av vad som anförs i propositionens bilaga 5 (exkl. avsnitt E,Invandring m.m.) avlämnat ett yttrande (1989/90iAU4y) till finansutskottet. Iyttrandet behandlas följande motioner: -Fi65 av m.fl. (vpk)yrkandena 810 och 12, - Fi66 av . (m) yrkandena 8, 1619, -Fi67 av m.fl. (m) samtliga yrkanden, -Fi70 av Qaes Roxberghm.fl. (mp) yrkandena och 18, - Fi68 av m.fl. (fp) samt - Fi73 av m.fl. (c) samtliga yrkanden. Arbetsmarknadsutskottetställer sig i yttrandet bakom såväl den all männa inriktningen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna som de enskilda förslagen som redovisas i propositionen. Till yttrandet har , fogats trettioen avvikandemeningar samt två särskilda yttranden. Finansutskottettar i det följande på grundval av arbetsmarknads- 1989/90:FiU40utskottets yttrande ställning till de förslag som läggs fram i propositionen.Utskottet följer i allt väsentligt dispositionen i arbetsmarknadsutskottetsyttrande. Arbetsmarknadsutskottetredovisade sin syn på arbetsmarknadspolitikens inriktning ochresurstilldelning nästa budgetår i betänkande 1989/90:AU11. biföllden arbetsmarknadsutskottets förslag (rskr. Denu aktuella konkreta förslagen i proposition 150 innebär vissa omdispositioneroch tillägg till de av anvisade anslagen. går in på de enskilda regeringsförslagen och motionsyrkandena, gerutskottet sin syn på allmänna arbetsmarknadsfrågor som aktualiseras imotionerna. Det gäller frågor som har att göra med arbetsmarknadensfunktionssätt samt arbetsmarknadspolitikens allmäima inriktning. Moderatasamlingspartiet redovisar i partimotionen Fiöö sin uppfattning att ,trots en arbetsmarknadsbudget på ca och trots högkonjunkturoch ett i gott arbetsmarknadsläge, har betydande såväl synliga somlatenta problem. Arbetsfrånvaron är omfattande och grupper, såsom handikappade,invandrare och ungdomar, har svårt att finna arbete trots stor brist påarbetskraft. En viktig orsak till problemen är, enligt motionärerna, rådandelöneförhandlingsförhållanden samt att flera decennier av solidarisk lönepolitikhar lett till lönenivellering.