bet · GD01SoU2 · 1989-12-31 00:00:00 — En aktiv alkoholpolitik m.m. I betänkandet behandlas ett stort antal motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden om främst alkoholpolitiska frågor. Med anledning av ett trettiotal motionsyrkanden frånsamtliga riksdagspartier uttalar sig utskottet för en mer aktivalkoholpolitik. Regeringen måste, enligt utskottet, besluta om konkretaåtgärder som leder till en sänkning av alkoholkonsumtionen. Utgångspunkten fördessa insatser bör vara det alkoholpolitiska beslut fattade år 1977.Utskottet ställer sig återigen bakom WHO:s mål att minska alkoholkonsumtionenmed . Behovet av förebyggande åtgärder ochopinionsbildning understryks. Utskottet uttalar sig för åtgärder beträfiandeinformation och utbildning särskilt vad gäller skolans ANT-undervisning.Utskottet anser vidare att skälen för att begränsa ungdomens alkoholkonsumtionnu är så starka att en höjning av åldersgränsen för servering av alkoholdryckerkan övervägas. Inköpsrestriktioner, däremot, bör enligt utskottet prövas förstom utvecklingen mer påtagligt försämras, särskilt vad gäller ungdomarsalkoholvanor. Utskottet uttalar sig också för åtgärder beträffande stöd tillalkoholfria miljöer, restriktivitet vid utskänkning av alkoholdrycker och ökadalkoholforskning samt åtgärder mot ungdomars missbruk, missbruk påarbetsplatserna, langning, snabbvin, hembränning och teknisk sprit. Utskottetunderstryker dessutom betydelsen av förebyggande insatser inom hälso- ochsjukvården mot alkoholmissbruk. Vad utskottet anfört beträffande behovet av en mer aktivalkoholpolitik föreslås ge regeringen till känna. Elva motioner avstyrks. Utskottets m-ledamöter reserverarsig till förmån för motioner om ekonomisk misskötsamhet och serveringstillstånd,servering på teatrar m.m. och om samordning av resurser mot narkotikamissbruk. 1988/89:So204 av förste vice talman ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag om tillstånd att serveraöl och vin i samband med föreställning i teaterlokal, konsertlokal e.d. underde i motionen angivna förutsättningarna. 1 1989/90.12 saml. 1989/90 SoU2 1988/89:So207av m.fl. (m) vari yrkas 1989/90:SoU2 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om lokal och regional samordning av resurser för bekämpande av narkotikamissbruket. 1988/89:So211 av m.fl. (m,fp,c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att beslut i ärendenrörande serveringstillstånd icke skall kunna ske enbart på grund av misstankeom skattebrott eller ekonomisk försumlighet utan först sedan dom har fallit. 1988/89:So217 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt medel bör anslås för att intensifiera upplysningen om den nya drogen"brown sugar", 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förutsättningar måste förbättras för föräldrar att medverka i det före byggande arbetet inom narkotikaområdet. 1988/89:5o228 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen av regeringen begär förslag till sådana ändringar i lagen (1977:293)om handel med drycker att servering av öl och vin inte skall vara förbunden medservering av lagad mat. 1988/89:So241 av och (bådas) vari yrkas att beslutar att paragral 46 i Lag (1977:293) om handelmed drycker utgår. 1988/89:So242 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag som möjliggör vinservering i samband medteaterföreställningar. 1988/89:So253 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om den allmänna inriktningen av alkoholpolitiken samt regeringensövergripande ansvar i detta sammanhang, 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om behovet av insatser mot hembränningen. 1988/89:So256 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i alkohollagstiftningen attserveringsåldern för alkoholdrycker höjs till . 1988/89:So257 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riksdagenstidigare beslut om en 25-procentig minskning av alkoholkonsumtionen fram tillår 2000, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en nödvändigoch snar förändring av samhällets attityd till alkoholförtäring. 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i 1989/90:SoU2 motionen anförts om det otillfredsställande i att bidrag från stat och kommunanvänds till alkoholdrickande hos bidragsmottagaren, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommissbruksproblemen på våra arbetsplatser, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av en ökad samverkan mellan familjer och skola-polis-socialamyndigheter, é. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett ökat behov av forskning kring ungdomens allttidigare alkoholdebut och övriga alkoholmönster, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet avtillskapandet av fler alkoholfria miljöer, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt komma till rätta med den allt öppnare och destruktiva langningen av alkoholtill unga människor, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt i motionen anförts föratt komma till rätta med alkoholproblemen i vårt land. 1988/89:5o2ö2 av och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att ge initiativrätt, egna från fristående kansliresurser samt att rådetsmöjligheter att genom opinionsbildande arbete löra ut kunskap om alkohol ochandra drogers samhällseffekter förstärks. 1988/89:So2ö9 av m.fl. (s,m,fp,c,vpk,mp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktning av alkoholpolitiken för att minska den totalaalkoholkonsumtionen med fram . 1988/89:5o270 av m.fl. (fp,c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den avvikandetillämpningen av tillståndsreglerna, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avökad kontroll som en del av ett åtgärdsprogram i alkoholpolitiskt syfte, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag omett system med särskild tillståndsavgift. 1988/89:So271 av och (fp,c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en höjning av, alko.holutskänkningsåldern till lägst . 1988/89:So273av och (fp,c) vari yrkas 1989/90:SoU2 attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatoriska varningstexter på alkoholförpackning samt utformningen avdenna text. 1988/89:5o274 av m.fl. (fp,c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att snabbvinsatser endast skall la tillhandahållas i Systembolagets butikeroch med beskattning och övriga regler som gäller för alkoholhalti-ga dryckereller motsvarande. l988/89.So275 av och Carl-JohanWilson (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avstängning och därmed påfordradlegitimationskontroll från inköp på systembolag. 1988/89:5o279 av i och (båda m) vari yrkas att beslutar anpassa minimiåldern för inköp påSystembolaget till myndighetsåldern. 1988/89:So284 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om ett 3-årigt försök med inköpsbegränsning av alkohol. 1988/89:So286 av och (fp,c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att åldersgräns för inköp av alkoholdrycker på utskänkningsställen höjstill , 19S8/89:So297 av och (bådam) vari yrkas 1, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förebyggande upplysning och information inom alkohol-och narkotikapolitiken, 1988/89:So300 av och (bådafp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information om langning och bidrag till alkoholfriaaktiviteter, 1988/89:So301 av m,n, (fp) vari yrkas 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att medlen inom alkoholpolitiken måsteanpassas så att WHO:s målsättning att sänka totalkonsumtionen av alkohol uppnås, 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder somär ägnade att stävja de problem som är förknippade med snabbvinsatserna, 3, att hos regeringen begär förslag tillinsatser för att förhindra att teknisk sprit utnyttjas som berusningsmedel. 4. att hos regeringen begär en kampanj motlangning i 1989/90:SoU2 enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:5o307 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vikten av att åtgärder vidtas så att 25 procents minskning av alkoholkonsumtio nen , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att åldersgränsen för att bli serveradalkohol på restaurant sätts till , alltså densamma som inköpsåldern, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att all försäljning av snabbvinsatserskall ske genom Systembolaget. 1988/89:So313 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom att Systembolaget skall ta emot tomburkar. 1988/89:So31S av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning i enlighet med motionensförslag. 1988/89:5o326 av och (båda fp)vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag tillåtgärder för att hävda en aktiv alkoholpolitik med avsikt att uppfylla WHO:salkoholpolitiska mål och riksdagsbeslut, 3. att riksdagenbeslutar att åldersgränsen för servering av alkohol på restauranger samordnasmed den högre ålder som gäller för inköp på Systembolaget, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att stärka det alkoholfriautbudet inom restaurangnäringen, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärdsprogram för att förverkliga ett antalalkoholfria zoner i enlighet med vad som sägs i motionen. 1988/89:So332 av och (m,fp) variyrkas att beslutar avskaffa förbudet mot servering av vin och starköli samband med teaterföreställningar och motsvarande offentliga tillställningar. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:5k701. 1988/89:So444 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven folkhälsokampanj, 1988/89:So535 av och (bådam) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till ändring av Lagenom handel med drycker så att viktiga rättsprinciper inte åsidosätts. Inledning 1989/90:SoU2 I betänkandet behandlas ett femtiotal motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden , vilka främst rör alkoholpolitiska frågor. Ettantal motioner om missbrukarvård kommer att behandlasseriare ianslutning till en kommande proposition om statsbidrag till missbrukarvårdm.m. De alkoholpolitiska frågorna har under tidigare riksmöten beretts avskatteutskottet som därvid i regel inhämtat yttranden från socialutskottet.Fr.o.m. 1988/har beredningen av de alkoholpolitiska frågornaförts över till socialutskottet (prop. 1987/88:22, KU43, rskr. 000).Alkoholskattefrågorna ligger dock kvar hos skatteutskottet. Detta är såledessocialutskottets första egna betänkande om de alkoholpolitiska frågorna. Medanledning härav lämnas en relativt fyllig bakgrundsredovisning, särslultbeträffende de frågor som tidigare behandlats av skatteutskottet. Riktlinjerna för den nuvarande alkoholpolitiken beslutadesår (prop. 1970/77:108, SkU 1976/77:40). Propositionen om alkoholpolitikenhade föregåtts av ett omfattande utredningsarbete. Den s.k. alkoholpolitiskautredningen (APU) tillsattes . Dess slutbetänkande överlämnades år 1974.Förslagen remissbehandlades och överarbetades härefter av en beredningsgruppinnan de lades till grund för propositionen. antog under bred enighet ett samlatalkoholpolitiskt program med tonvikt på socialpolitiska insatser i vid meningoch ökade resurser till förebyggande åtgärder och upplysningsverksamhet.Målsättningen är att begränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionen ochatt komma till rätta med alkoholmissbruket. I riktlinjerna ingår en aktivprispolitik, försäljning av alkohol i kontrollerade former och en omfattandeopinionsbildning. I regeringens proposition Utvecklingslinjer lör hälso- ochsjukvården m.m. (prop. 1984/85:181, SoU 28, rskr. 400), redovisades bl.a.Världshälsoorganisationens (WHO) hälsostrategi för , vilken antogs avmedlemsstaterna . Ett av målen för denna är att minskaalkoholkonsumtionen . Föredragande statsrådet anförde ipropositionen (s. 69) att det för vidkommande skulle innebära ensänkning från nuvarande genomsnittliga ca ren alkohol per invånare över15 år till ca . Statsrådet ansåg detta vara en angelägen målsättning.Hon anförde vidare att om man lyckas sänka alkoholkonsumtionen till denna nivåskulle det innebära stora välfärds- och hälsomässiga vinster somhälso-och sjukvården kunde minska de vårdinsatser man nu måste göra för dem somdrabbas av alkoholrelaterade sjukdomar. Något formellt förslag beträffandemålsättningen för alkoholpolitiken framlades dock inte i propositionen. Med anledning av en fråga (c) om från vilketår 1989/90:SoU2 alkoholkonsumtionens utveckling skall beräknas när det gälleratt uppnå målet en 25-procentig sänkning uppgav socialministernatt WHO utgått som basår och att detta år därför borde vara basåräven för del. Den siffermässiga exemplifiering som gjordes ipropositionen (1984/85:181) om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården m.m.utgick som basår och var således inte relevant. Socialministernansåg att det emellertid vore olyckligt om som enskilt land utgick frånett annat basår än övriga medlemsländer i WHO (prot. 1988/89:16 anf. Det centrala ansvaret för samhällets alkoholpolitik ladesår 1977 på och en därtill knuten nämnd, a-nämnden. Det centralaansvaret ligger fortlarande på . har emellertidavvecklats fr.o.m. . Dess roll som initiativtagare och talesmanför folkrörelserna i drogfrågan har i stället lagts på ett alkohol- ochnarkotikapoUttskt råd () med representanter för bl.a. folkrörelser ochorganisationer som i sin verksamhet arbetar med drogfrågor. Rådet som hittillsvarit knutet till regeringen är inordnat isocialstyrelsen som ett rådgivande organ i alkohol- och narkotjkafrågor (prop.1988/89:130. SoLI24, rskr. Rådet avses fungera som ett forum förömsesidig information mellan olika organisationer och ompågående och planerad verksamhet inom drogområdet samt för diskussion om behovav åtgärder. Till har regeringen knutit en särskildberedningsgrupp för opinionsbildning mot alkohol och narkotika (BOMAN-gruppen)i syfte att se över, intensifiera och utveckla de opinionsbildande insatserna.Arbetet har främst varit inriktat mot ungdomar mellan 15 och 20 år.BOMAN-gruppens arbete avslutades . startades en nyoch bredare aktion mot droger, den s.k. Athena-gruppen, där såvälorganisationers som ansvariga myndigheters insatser skall samordnas i ennationell satsning. Aktionens sekretariat har placerats vid socialstyrelsen.Aktionen kommer att genomföras och skall ses som entillfällig extra satsning, som inte far konkurrera med de reguljära insatsersom myndigheter och organisationer bedriver (budgetprop. 1989. bil. 7, s. 151). ,, är ett organ för folkrörelserna med uppgift främst att förmedla basfaktapå drogområdet, följa drogutvecklingen och sprida information om förändringarna.CAN har stått under överinseende och dess personalhar varit anställd av . Genom det ovan nämnda riksdagsbeslutet(prop. 1988/89:130, 5oU24, rskr. 296) godkändes också att CAN i fortsättningenskulle ha en fristående ställning i förhållande till . Regler om försäljning och tillverkning av alkohol finns i lagen 1989/90:SoU2 (1977:293) om handel med drycker (LHD), lagen (1977:292) om tillverkning av drycker, m.m. (LTD), lagen(19öl:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat (LFTA) och lagen (1977:300) om dryckesskau. En översyn av reglerna på alkoholområdet har genomförts avalko-holhandebutredningen (S 1984:02). Utredningen överlämnade två betänkanden(SOU 1985:15) Handel med alkoholdrycker och (SOU 198é:35) Handel med teknisksprit m.m. samt promemorian (Ds 5 1986:4) Partihandel med starköl. Vidremissbehandlingen av utredningens betänkanden utsattes flera av de centralaförslagen för stark kritik. budgetproposition uppgav socialministernatt det visade sig vara svårt att väga samman förslagen till mer genomgripandeförändringar med kravet att regelsystemet skall fylla sin alkohol po Ii tiskafunktion. Vissa oroande tendenser vad gällde konsumtionens utveckling taladedessutom, enligt socialministern, för stor försiktighet beträffande störreförändringar inom alkoholpolitikens område. Regeringen var därför inte bereddatt lägga fram någon proposition med anledning av utredningens förslag (prop.1987/88-.100 bil. 7 s. 137). antog en proposition (1984/85:19) omsamordnad och intensifierad narkotikapolitik (SoU 8, JuU 12, SkU 9 och UbU 7).Målet för samhällets insatser är att stoppa allt missbruk av narkotika. Ipropositionen framhölls bl.a. att har det övergripande ansvaretför den lokala samordningen av narkotikabekämpningen och att socialtjänstenockså bör ansvara för samordningen av de lokala resurserna medlandstingskommunala och statliga insatser. I de riktlinjer för droginformationsom antogs genom propositionen underströks folkrörelsernas viktiga roll. Detsamlade ansvaret för droginformation lades på som skall bedrivadrogupplysning och fördela statliga bidrag för information om droger. Iskriften Strategi för droginformation (redovisar 1986:13)behandlas bl.a. mål och riktlinjer för droginformation, drogförebyggandeaktiviteter, drogupplysning för olika målgrupper och folkrörelsernas insatser. tillsatte regeringen ett samordningsorgan förnarkotikafrågor inom , . Samordningsorganet skallverka för en effektivisering av samhällets insatser mot narkotika ochkontinuerligt föreslå regeringen åtgärder i detta syfte. SAMNARK har tagitinitiativ som rör bl.a. samordning av insatser mellan polis, kriminalvård ochsocialtjänst. Konsumtionsutvecklingenbeträffande alkohol i989/90:SoU2 Manbrukar mäta alkoholförsäljningen omräknad i liter ren alkohol per invånare 15år och däröver. I denna mätning ingår Systembolagets försäljning, försäljningav starköl till restauranger och försäljning av öl klass II. såldes 4,82 literalkohol per invånare och däröver. ökade försäljningen föratt som högst bli 1976. Är uppgick försäljningen till ö,74liter. Härefter har försäljningen åter minskat till som lägst 1984,vilket motsvarar 196ö års nivå. visade försäljningen en liten uppgångtill é,, som sedan fortsatte till . Uppgångenunder 1985 och 198ö berodde i första hand på en tilltagande försäljning avstarköl och öl klass II. minskade försäljningen till ö,21 liter.Denna sänkning var en följd av en minskad försäljning av sprit med 8 %.Försäljningen av vin och öl klass II var i huvudsak oförändrad,medan starkölsförsäljningen ökade . Är 1988 skedde på nytt en ökningtill ö,. Denna berodde främst på en ökning av starkölsförsäljningen,men även på en ökning av försäljningen av öl klass II och vin. Mellan åren 1980och ökade starkölsförsäljningen till servering . Tillden mätbara konsumtionen skall läggas den konsumtion som inte registreras iofficiell försäljningsstatistik. Hit räknas privat tillverkning av vin ochmaltdrycker, olovlig tillverkning av spritdrycker, privat införsel av alkohol legal eller illegal samt konsumtion av sprit avsedd för andra ändamål, t.ex.tekniska eller medicinska. Storleken av detta mörkertal kan inte säkertbedömas. Mycket tyder dock på att den oregistrerade konsumtionen utgör enbetydande del av totalkonsumtionen (jfr nedan under avsnitten snabbviner ochhembränning). Ungdomarsalkoholvanor har undersökts i de s.k. skolungdomsundersökningarna.De senaste som offentliggjorts är och omfattar ett riksrepresentativturval av elever i årskurs 9. Skolungdomarnas konsumtion av alkohol ärbetydligt lägre nu än . Andelen alkoholkonsumenter var1971 och är nu 7ö % av pojkarna och av flickorna. Andelenalkoholkonsumenter har minskat , och värdena är delägsta som noterats ~ i synnerhet gäller detta flickorna. Andelen elever iårskurs 9 som druckit alkohol var skolungdomsundersökningö7 % bland pojkarna och bland flickorna. Det finns dock fortfarande eleveri årskurs 9 som har en betydande konsumtion. av pojkarna och avflickorna dricker sprit minst en gång , och lika många svarade vidundersökningstillfället att de druckit starksprit. Elevernatillfrågas också om de har haft någon undervisning om alkohol, narkotika och tobak () under läsåret samt om omfatt ningen av denna. uppgav av eleverna att de inte hade fått någon ANT-undervisning alls. Också de inskrivningsskyldigas drogvanor har undersöktsfortlöpan- l989/90:SoU2 de. /70 har alla sominfinner sig till mönstring tillfrågats om drogvanor. Flertalet är då 18 år.Bl.a. efterfrågas hur ofta de värnpliktiga dricker så de känner sig berusade.Andelen som känner sig berusade har sjunkit kontinuerligtfrån till ö % . Andelen värnpliktiga som uppger att dealdrig är berusade har vidare ökat från till åren198ö- 1988. Andelen var dock högst , då uppgav att de aldrig dracksig berusade. Sifos ungdomsundersökning 1988/89 däremot visar attalkoholkonsumtionen bland ungdomar i åldern 12 har ökat med ungefär enprocent jämfört med . Ökningen är betydligt mindre än de tre närmastföregående åren, då ökningstakten var . /85 har dock dentotala alkoholkonsumtionen i denna grupp ökat med . Ökningen liggerfrämst på starkölssidan, där den är så hög som . Ökningen det senaste åretförklaras av en konsumtionsökning bland flickorna i den äldre åldersgruppen(20 ) och gäller i huvudsak starköl och öl klass II. I jämförelse med andra länder är den svenskaalkoholförsäljningen förhållandevis låg. Listan över försäljning år 1987omräknad i ren alkohol per invånare (alla åldrar) toppas av vinproducerandeländer Frankrikeoch med en försäljning på . kommer på tjugoåttonde plats bland 36 undersökta länder med per person. Lägre försäljning än har bl.a. och . Hur alkoholkonsumtionen fördelar sig mellan olikakonsumentgrupper är inte känt. Det är sålunda inte klarlagt om det gravamissbruket följt samma utveckling som genomsnittskonsumtionen.Konsumtionsfördelningen är mycket sned av konsumenterna svarar föruppemot av konsumtionen. Till detta kommer att av den vuxnabefolkningen inte konsumerar alkoholdrycker. Det är därför svårt att draslutsatser med hjälp av medeltal. Olika försök har gjorts att uppskatta hur många personertotalt i vårt land som "har problem" med alkohol. En vanlig uppskattning är dock att det rör sig om mellan 300 000 och500 000 svenskar (se bl.a. den av och Systembolaget gemensamtutgivna skriften Bakgrunden, 4:e uppl., 1988). CAN planerar att så småningomförsöka ställa samman alla de olika uppgifter som finns om alkoholmissbruketsomfattning. har i publikationen Statistik inorn alkoholområdet försäljning,missbruk och skador 1988 redovisat uppgifter om alko- holrelaterad sjukvård. Antalet utskrivningar från sluten kroppssjukvård med alkoholrelaterad huvuddiagnos (alkoholpsykos, alkoholism, leverr cirrhos och alkoholförgiftning) beräknas ha ökat mellan åren 1985och 1986. Om jämförelsen görs med har däremot 1989/90:SoU2 antaletutskrivningar totalt minskat med 14,ö %. Minskningen var störst förlevercirrhos (-2ö,) och alkoholförgiftning (-27,). Bortsett från alkoholförgiftning förefaller nedgången i antalet diagnoser ha upphörtår 198Ö, uppger styrelsen. konstaterar att alkoholförsäljningen ocksåminskat mellan åren 1977 och 198ö. Nedgången har varit under dessaår. Det ger enligt styrelsen anledning att tro att det kan finnas ett sambandmellan försäljningsutvecklingen och de alkoholrelaterade sjukdomarna. Styrelsenframhåller dock att andra förklaringar inte kan uteslutas, t.ex. sådana somhänför sig till vården och dess organisation. Det totala antalet alkoholrelaterade dödsfall uppgår medstor sannolikhet till åtminstone ö 000 - 7 000 fall (1984).