bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — Medhänvisning till vad som anförts vill utskottet för sin del förorda attriksdagen antar lagförslaget i den behandlade delen och avslår motion Fi65(vpk). Härefterövergår utskottet till delfrågan om uruierrättande av arbebtagarorganbation,vilket motsvarar 3 § tredje stycket i lagförslaget. Enligtpropositionens förslag skall en arbetsgivare som är bunden av kollektivavtal,innan han träffer överenskommelse, underrätta den lokalaarbetstagarorganisationen om den förestående överenskommelsen. Centernyrkar i motion Fi73 (yrkande 15) avslag på detta förslag i propositionen.Enligt är riskerna små för att arbetsgivarna skall missbruka dennamöjlighet, och ett sådant krav upplevs som onödigt byråkratiskt. Imotion Fi65 (yrkande 9) begär vpk i den mån antar förslaget omavstående av betald semesterledighet att central arbetstagarorganisation skallgodkänna överenskommelse om sådant avstående för att överenskommelsen skallbli giltig. avvägning mellan olika synpunkter på överenskommelsen mellan arbetsgivare och arbetstagare, vilka också har kommit till uttryck i motionerna, anser utskottet i likhet med propositionen att det bör räcka att arbetsgivaren, innan en överenskommelse träffas, underrättar den berörda lokala arbetstagarorganisationen. En sådan underrättelseskyldighet kan bidra till att frågan om avstående av semes terledighet övervägs noga och att arbetstagaren kan fi erforderligt stöd från sin feckliga organisation. Enligt utskottets uppfettning är den 203 föreslagna ordningenatt föredra jämfört med andra alternativ när det gäller smidighet ochsnabbhet i hanteringen. Utskottet förordar därför 1989/90:FiU40propositionens förslag på denna punkt och avstyrker motionema Fi65 Bilaga 4 (vpk) och Fi73 (c) i motsvarande delar. Den aktuella bestämmelsen i 3§ tredje stycket bör således antas av . Utskottetkommer att behandla regeringsförslaget om förlängd rätt att sparasemesterledighet (6 § i lagförslaget). Folkpartieti motion Fi68 (yrkande 6) anför inga invändningar mot förslaget eftersom mangör bedömningen att åtgärderna är nödvändiga för att stimulera arbetsutbudet.Partiet säger sig ha verkat för sparande av semester utanbegränsning . Sparad semester skall enligt kunna utnyttjasflexibelt, t.ex. till sabbatsår eller till förkortning av arbetstiden.Regeringen bör återkomma till med ett mera genomarbetat förslag omnya regler för såväl semester som arbetstid. Sådana förslag bör syfta till atttillgodose kravet på flexibilitet i arbetslivet och valfrihet för individerna. Beträffandemotionskravet om nya regler för såväl semester som arbetstid vill utskottethänvisa till vad som anförs i propositionen. Remissbehandlingen av semester-och arbetstidskommittéernas betänkanden har avslutats. Därutöver harfrågan om betalningsansvaret för semester vid semesterlönegmndande frånvaroaktualiserats genom bl.a. utskottets betänkande AU21 under innevaranderiksmöte. Dessa frågor bereds i . Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag pådenna punkt och avstyrker motion Fi68 i motsvarande del. bör antalagförslaget i den behandlade delen. Viktenav ökade möjligheter för ett flexibelt uttag av arbetstid och semester tas uppav i Fi73 (yrkande 14). I motionen anförs att del av semester bör kunnaläggas ut mera flexibelt, t.ex. genom kortad daglig arbetstid eller kortadveckoarbetstid. Utskottethar tidigare under innevarande (AU 10 s. 6) anfört följande i dennafråga. Ipropositionen nämns nämligen att möjligheten att använda den femte och sjättesemesterveckan för att förkorta veckoarbetstiden kan komma att övervägas isamband med lagstiftningen för de senare etapperna i semesterreformen.Utskottet anser det vara av intresse att denna fråga övervägs liksommöjligheterna till flexibilitet i arbetstidsuttaget. Utskottetvidhåller denna uppfettning och vill tillägga att det föreliggande förslaget trots den relativt kortvariga perioden ger tillfille att utvärderamöjligheten till flexibilitet just på denna del av arbetstidsområdet. Medhänsyn till det beredningsarbete som pågår inom och tillvad som i övrigt anförts påkallar motion Fi73 i aktuell del ingen riksdagensåtgärd. Utskottetövergår härefter till frågan om permanentning av de nya reglerrta isemesterlagen. Moderatasamlingspartiet anför i motion Fi66 (yrkande 18) att regeringens förslag är ett steg i rätt riktning mot en ökning av området för individuella avtal mellan den enskilda arbetstagaren och arbetsgiva- 204 Motionärerna delardock inte uppfettningen att den föreslagna lagen till avvikelse frånvissa bestämmelser i semesterlagen skall vara 1989/90:FiU40 giltigendast t.o.m. . Ändringarna bör inarbetas i semesterlag- Bilaga4 en. tidigare anfört är de omständigheter som råder på arbetsmarknadenett tillräckligt skäl att acceptera vissa avvikelser från semesterlagen, bl.a.principen att betald semesterledighet alltid skall läggas ut. Utskottet anserdock i likhet med propositionen att den föreslagna lagen bör vara en tillfilligåtgärd, motiverad av tillfålliga svårigheter i form av arbetskraftsbrist.Utskottet vill därmed avvisa den uppfettning som kommer till uttryck i motionFi66 angående en permanentning av dessa regler i semesterlagen, och motion Fi66avstyrks därför i motsvarande del. Återståendedelar av lagförslaget i den mån det inte behandlats i det föregående ~ lämnasutan erinran av utskottet. Vidareföreslår regeringen ett nytt anslag, A S, Information om semesterfrågor. Föratt de föreslagna förändringarna i semesterreglerna skall bli allmänt kändaföreslås i propositionen att särskilda medel avsätts till eninformationskampanj. Den skall rikta sig till alla hushåll och dels belysa deekonomiska effekterna av små förskjutningar i semesteruttagen, dels informeraom vilka regler som gäller. Engångsvis beräknas 5 milj. kr. för detta ändamål. Imotionerna Fi67 (yrkande 1) av moderata samlingspartiet, Fi68 (yrkande 7) avfolkpartiet, Fi73 (yrkande 10) av och Fi70 (yrkande 14) av miljöpartietde gröna yrkas avslag på regeringens förslag i denna del. I motionerna Fi67 ochFi68 anförs att arbetsgivarna och de feckliga organisationerna bör stå fördenna information. I motion Fi73 anförs att en sådan informationskampanj tillhushållen bör kunna ske inom ramen för redan anvisade medel för utredningar ochinformation. I motion Fi70 är avslagsyrkandet en konsekvens av att miljöpartietavvisar regeringens lagförslag. Medhänsyn till att utskottet i det föregående tillstyrkt regeringsförslagen omavvikelser frän vissa bestämmelser i semesterlagen anser utskottet att detföreslagna beloppet för en informationskampanj är rimligt och bör godkännas. Debehandlade motionema avstyrks i motsvarande delar. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(m), (), (), (), (), (), KerstiJohansson (c), (vpk), (),(), (), 205 () och KjellEricsson (c). ., , . Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning SonjaRembo, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar ochinriktning som börjar med "Dagens arbetsmarknad" och slutar med"behandlade delarna" bort ha följande lydelse: Regeringensarbetsmarknadsbudget uppgår till trots högkonjunktur ochett i gott arbetsmarknadsläge. Sjukfrånvaron och annan frånvaro äromfettande. En betydande utslagning från arbetslivet döljs avsocialförsäkringen. Grupper som handikappade, invandrare och ungdomar har oftasvårt att finna arbete i den rådande högkonjunkturen. Enviktig orsak till problemen är att flera decennier av solidarisk lönepolitikhar lett till lönenivellering. Denna lönepolitik har misslyckats, ochregeringen står handfellen inför problemen. Dagens arbetsmarknad kräver en merdifferentierad och marknadsanpassad lönepolitik och att man kommer till rättamed förhandlingsförhållandena som på olika avtalsområden har blivit närmastkaotiska. Till frågan om den bristande respekten för ingångna avtal återkommerutskottet i det följande. Ipropositionen har regeringen visat ett nyvunnet utbudsekonomiskt intresse.Detta tar sig till stor del uttryck i en ambition att med olikainterventionistiska grepp detaljstyra utvecklingen i arbetslivet. Men det ärallmänna ekonomisk-politisica åtgärder som krävs för att skapa balans påarbetsmarknaden. De grundläggande problemen kan aldrig lösas medarbetsmarknads- eller regionalpolitik. Arbetsmarknadspolitiken skall vara ettslags smörjmedel genom att medverka till att arbetslösa fir nya arbeten ochtill att lediga arbeten besätts. Den skall hjälpa dem som har svårt att fåfotfiste på arbetsmarknaden till den utbildning och de förutsättningar somkrävs i övrigt. Däremot är det inte en uppgift för statsmaktema ocharbetsmarknadsbyråkratin att kontrollera och styra allt som händer påarbetsmarknaden och i arbetslivet. med tillstyrkan av motion Fi66 (m) i aktuella delar har anfört bördelges regeringen. Motionerna Fi70 (mp) och Fi73 (c) avstyrks i den mån de intetillgodosetts med de ovan gjorda uttalandena. Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning och (båda c) anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "aktuella delarna" bort ha följande lydelse: 206 Samhälletmåste ha en god arbetsmarknadspolitisk beredskap för att 1989/90:FiU40 mötakonjunkturnedgångar och de krav som strukturförändringar Bilaga 4 inomnäringslivet ställer. Målsättningen att alla skall beredas arbete måste liggafest. Det är från denna utgångspunkt viktigt att bredda och difiierentiera delokala arbetsmarknaderna i olika delar av , så att människorna harvalmöjligheter. Tillgången på art>ete eller utbildning är en väsentligförutsättning för andra levnadsvillkor och styr möjligheterna att nå en positivsamhällsutveckling. Denförda ekonomiska politiken har varit starkt koncentrationsdrivande och harkraftigt förstärkt de regionala obalaiisema med alltmer accentuerade problembåde i avfolkningsbygder och inflyttningsorter som följd. I expansionsorter haruppstått en överhettad arbetsmarknad med löneglidning och inflation. I andraområden råder långsammare tillväxt, stagnation eller rent av recession.Sammanfettningsvis har regeringspolitiken gynnat storföretag och expansivaområden på småföretagens och på de regionalt utsatta områdenas bekostnad. Medtillstyrkan av motion Fi73 (c) i här redovisad del föreslår utskottet att vadovan anförts om arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning gesregeringen till känna. Arbetsmarknadspolitikens inriktning och förutsättningar () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning som börjar med"Den problematik" och slutar med "behandlade delarna" bortha följande lydelse: Miljöpartietde gröna framhåller i motion Fi70 att ökad arbetstillfredsställelse bl.a.innebär att vi kan påverka vårt arbete och dess inriktning, att vi kan seresultat av våra ansträngningar, att arbetet som helhet blir begripligt. Detskulle med all säkerhet minska stress på arbetsplatserna och därmed minskafrånvaron och öka produktiviteten. Enviktig orsak till hög frånvaro bland ungdomar är att de med sin genomsnittligthöga utbildning har stora förväntningar på meningsfulla arbeten med högarbetstillfredsställelse, som sviks i de ofta enahanda och monotona arbeten somde erbjuds. Arbetsledningarnainom såväl det privata näringslivet som den offentliga sektorn måste beaktadessa frågor pä ett helt annat sätt . Här finns en utomordentligtviktig mänsklig potential som ligger i träda. Dessutom är detsamhällsekonomiskt orimligt och ineffektivt att investera i utbildning ochförhoppningar som inte kan infrias. Utskottetansluter sig till de ovan återgivna synpunkterna och föreslår i enlighet medyrkandet i motion Fi70 att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om arbetstillfredsställelse och möjligheter att ge ungdomararbeten i paritet med deras kunskaper. Beträffendede i motionerna Fi66 (m) och Fi73 (c) framställda 1989/90:FiU40yrkandena om arbetsmarknadspolitikens inriktning föreslås inte någon Bilaga 4 åtgärd, i den mån de inte kan anses besvarade med de här gjordauttalandena. SonjaRembo, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande i avsnittet Förhandlingsregler och strejkskadestånd sombörjar m(Ml "Utskottet anser" och slutar med "aktuelladelarna" bort ha följande lydelse: Ingångnaavtal pä arbetsmarknaden måste respekteras. Den omfettning de olovligakonfliktema har fått visar att nuvarande sanktioner är klart otillräckliga. Deskadestånd som kan dömas ut bör höjas till , dvs. det belopp somregeringen föreslog i proposition 1989/90:114 om allmänt lönestopp. Det böruppdras åt regeringen att återkomma till med förslag tilländring av gällande lagreglering, dvs. 60 § medbestämmandelagen. Dennalagstiftningsåtgärd kan vidtas utan föregående utredningsarbete. Meddenna tillstyrkan av yrkandet i motion Fi66 (m) tillgodoses i sak även yrkandeti -motionen Fi68 om att 200-kronorsregeln skall utgå ur medbestämmandelagen.Yrkandet i motion Fi73 (c) behöver med hänsyn till vad som anförts inteföranleda någon åtgärd. Yrkandet i vpk-motionen Fi65 avstyrks. (), (), () och () anser att den det av utskottets yttrande i avsnittet Förhandlingsregler ochstrejkskadestånd som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"aktuella delarna" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar uppfettningen i motion Fi68 (fp) att den s.k. 200-kronorsregeln imedbestämmandelagen kan upphävas utan att föregås av något utredningsarbete.Regeringen bör omgående lägga fram förslag till en sådan lagändring. Med ensådan lagstiftningsåtgärd tillgodoses syftet med den lagändring som föreslås imotion Fi66 (m). Yrkandet i motton Fi65 (vpk) avstyrks. i propositionen anmälda utredningen om spelreglerna på arbetsmarknaden bördet vara angeläget att komma in på de störningar på arbetsmarknaden sompåtalats i motion Fi73 (c). Vad utskottet anfört bör regeringen underrättas om. (vpk) anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetFörhandlingsregler och strejkskadestånd som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "aktuella delarna" bort ha följandelydelse: I propositionen upplyserarbetsmarknadsministern att en särskild 208 utredare tillsätts meduppgift, som det heter, att söka förbättra spelreg- lerna på arbetsmarknaden.De tilltänkta förbättringarna består bl.a. i 1989/90: FiU40 att strejkböterna skallhöjas och förhandlingsverksamheten få en står- Bilaga 4 käre statlig styrning.Liksom vpk kan utskottet inte ställa sig bakom utredningsuppdraget. Det är istället skattesystem och samhällets fördelningspolitik som måste revideras. Dearbetandes feckliga organisationer måste få ökade demokratiska rättigheter påarbetsplatserna att hävda medlemmarnas intressen. Först när ett sådant läge harinträtt kan det bli jämbördiga förhandlingar på arbetsmarknaden med resultatatt man får avtal som är rimliga och rättvisa och därmed kommer attrespekteras. Medtillstyrkan av vpk-motionen Fi65 i nu refererad del föreslår utskottet attriksdagen ger sin anslutning till vad ovan anförts och i ett uttalande gerregeringen detta till känna. SonjaRembo (m), (m), (), (), () och () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Deltidsarbetslöshet som börjar med"Deltidsarbetslösheten behandlades" och slutar med "aktuelladelen" bort ha följande lydelse: Utskottetvill i likhet med motion Fi73 (c) framhålla vikten av en flexibel arbetstid ochvikten av att arbetstiden så långt möjligt anpassas efter den enskildes behov.Utskottet anser att staten självklart bör respektera även dem som önskardeltidsarbete. För dem som önskar heltidsarbete bör målsättningen också varaheltidsarbete. Av ekonomiska och sociala skäl är det särskilt angeläget attsamhällets insatser inriktas mot att bereda de unga nytillträdande påarbetsmarknaden heltidstjänster. Utskottet vill dock stryka under att kommuneroch landsting måste få sådana ekonomiska förutsättningar att de kan motsvaraberättigade krav på heltidstjänster. Att som regeringen gör hota med tvingandelagregler är ingen lösning på detta problem. Vad utskottet anfört medtillstyrkan av motion Fi73 (yrkande 9) bör ges regeringen till känna. SonjaRembo, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande i avsnittet förvaltningskostnader sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till medelsberäkningen i motion Fi67 (m). Med hänvisning till att utskottet anser att regeringen bör återkomma till med ett samlat förslag till hur flyktingar och invandrare på ett bättre sätt än skall kunna komma in på arbetsmarknaden, är någon extra medelsanvisning nu för arbetsförmedlingens flyktingin satser inte erforderlig. Vidare anser utskottet att arbetsmarknadsverkets kostnader för den utökade verksamheten med jobb-klubbar bör rym mas inom ramen för ordinarie anslag. Med avstyrkande av dessa 209 punkter i propositionens anslagsframställning liksom av motsvarande 14 1989/90. yrkanden i motionema Fi68(fp) och Fi73 (c) föreslår utskottet således 1989/90:FiU40 att anslagettillförs ytterligare 15 milj.kr. för den terminalanskaffning Bilaga 4regeringen har föreslagit. och (båda ) anser att den del av utskottets yttrandei avsnittet förvaltningskostnader som börjar med"Utskottet tillstyrker" och slutar med "sida"bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till uppfettning om behovet av ytterligare medel tillförvaltningskostnaderna, dvs. att 45 milj.kr. bör anvisas för försöken medjobb-klubbar m.m. och anskaffning av terminaler. Yrkandena i motionema Fi67(m) och Fi73 (c) avstyrks i den mån de inte tillgodoses med vad nu föreslagits. och (båda c) anser att den del av utskottets yttrandei avsnittet förvaltningskostnader som börjar med"Utskottet tillstyrker" och slutar med "sida"bort ha följande lydelse: Utskottettillstyrker förslaget i motion Fi73 (c) om att anslaget till arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader förstärks med 40 milj.kr. Beloppet avser verksamheten medjobb-klubbar och ökade insatser från arbetsförmedlingens sida för flyktingaroch invandrare. När det gäller jobb-klubbarna och andra jobbsökaraktiviter börden nu aktuella medelstilldelningen, såsom anförs i motionen, i första handkomma de län till godo som har lägst sysselsättningsgrad och störst arbetslöshet.Yrkandena i motionerna Fi67 (m) och Fi68 (fp) avstyrks i den mån de intetillgodoses med vad nu anförts. Insatser för flyktingar och invandrare (), (), (m), (),(), (), () ochKjell () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader som börjar med "Det bör"och slutar med "Fi73 (fp)" bort ha följande lydelse: Ilikhet med motionärerna anser utskottet att de ansvariga myndigheterna inomramen för de ekonomiska resurser statsmakterna ställer till deras förfogandemåste intensifiera sina ansträngningar för att hjälpa människor påflyktingförläggningarna att snabbare komma ut i arbete. Arbetsförmedlingarnabör dock få friare händer att disponera anvisade medel och i större utsträckningsöka otraditionella metoder. Regelsystemetfår inte utgöra hinder för en snabb arbetsplacering. Det är nödvändigt att man redan på förläggningarna inventerar flyk tingarnas utbildningsbakgrund och erferenheter, så att de möj- 210 ligt kan få arbete, alternativt hjälp med kompletterande utbildning. Arbetsgivarnahar också sitt ansvar att ta i samband med aktuella 1989/90:FiU40arbetsplaceringar. Den grupp invandrare som fått sin utbildning i Bilaga 4 hemlandet möter ofta tvivel om användbarheten av denna utbildning.Sådana invandrare behöver hjälp att höja sin trovärdighet inför presumtivaarbetsgivare. Ennyckel till inträde på den svenska arbetsmarknaden är goda kunskaper i svenskaspråket. Det är därför viktigt att invandrarna lär sig svenska. utländska akademiker, som behöver särskild språkträning bör kunna fåhjälp härtill av arbetsmarknadsmyndigheterna. Även provanställning bör kunnakomma i fråga, liksom möjligheter att genom objektiva tester visa sinakunskaper. Deinvandrare som inte fått arbete redan under förläggningsvistelsen bör efterkommunplaceringen få hjälp att välja olika alternativ, t.ex. en kombination avarbete och svenskundervisning. Utskottetkonstaterar slutligen att medan landet har arbetskraftsbrist och fortsatthögkonjunktur sitter flera tusen människor utan arbete på våra mottagnings- ochflyktingförläggningar. Till detta kommer den nedbrytande effekt det har på denenskilde att gå sysslolös. Detta är en oacceptabel situationsom måste ändras. med tillstyrkan av motionerna Fi67 (m), Fi68 (fp) och Fi73 (c) iaktuella delar anfört om möjligheterna att underlätta för invandrare att kommain på arbetsmarknaden bör ges regeringen till känna. SonjaRembo, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadsutbildning som börjar med"Som påpekas" och slutar med "medelstora företag" bort haföljande lydelse: Denkompetensutveckling det här är fråga om är att se som en internföretagsutbildning. Sådan utbildning hör till arbetsgivarens ansvar och börbekostas av denne. Det föreslagna statsbidraget avstyrks därför i enlighet medförslaget i yrkandet i motion Fi67 (m). Som en följd härav avstyrks ävenyrkandet i motion Fi68 (fp). (), (fjp) och () anseratt den del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadsutbildning sombörjar med "Som påpekas" och slutar med "medelstoraföretag" bort ha följande lydelse: Utskottetbiträder regeringsförslaget att försök påbörjas med kompetensutveckling avanställda. Såsom föreslås i motion Fi68 (fp) bör försöksverksamheten särskiltinriktas på små och medelstora företag utan egna resurser förpersonalutbildning. Vad utskottet anfört med anledning av propositionen i dennadel bör godkännas av . Stimulansbidrag l989/90:FiU40 SonjaRembo (m), (m) (), ° () ochKjell () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadsutbildning som börjar med "Likaså tillstyrker" ochslutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Intressetför branschmässig utbildning bör stimuleras av branscherna själva, inte genomstatliga stimulansbidrag. Regeringsförslaget bör avslås, såsom yrkas ikommittémotionema Fi67 (m) och Fi73 (c). SonjaRembo, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadsutbildning som börjar med"De i" och slutar med "105 milj.kr." bort ha följandelydelse: Vidbifell till utskottets avstjTkande av det föreslagna stödet tillkompetensutveckling av anställda bortfeller behovet av det belopp om 20milj.kr. som regeringen har begärt. De ytterligare 85 milj.kr. som ingår iregeringens anslagsframställninjg i denna del motiveras i propositionen medhänvisning till ökade lönekostnader och liknande allmänna kostnadsfördyringar.För att möta de ökade kostnadema bör arbetsmarknadsverket i första hand prövaatt upphandla utbildning från andra utbildningsanordnare än AMU-gruppen. Så harhittills skett endast i liten omfettning. I likhet med motion Fi67 (m) anserutskottet av här angivna skäl att regeringens begäran om en anslagsökning medsammanlagt 105 milj.kr. bör avslås av . Motion Fi68 (fjp) avstyrks imotsvarande del. och (båda fjp) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadsutbildning som börjar med "De i"och slutar med "105 milj.kr." bort ha följande lydelse: Denförsöksverksamhet med kompetensutveckling som tillstyrkts bör såsomanförs i motion Fi68 (fp) bekostas av tillgängliga medel på anslaget, dvs. utanden anslagsförstärkning med 20 milj.kr. som regeringen har begärt. Däremot böranslaget på grund av allmänna kostnadsfördyringar tillföras ytterligare 85milj.kr. i enlighet med regeringsförslaget. Motion Fi67 (m) avstyrks imotsvarande del. Anslag till utbildningsbidrag m.m. SonjaRembo (m), (m), (), () ochKjell () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetAibetsmarknadsutbildning som börjar med "Vidare föreslår" och slutarmed "30 milj.kr." bort ha följande lydelse: