bet · GD01FöU7 · 1989-12-31 00:00:00 — Försvarsministern, som i huvudsak godtar den avöverbefålhavaren redovisade planeringen, anför att han återkommer med ensärskild redogörelse för JAS 39-projektet. Han anför vidare att den framtidakvalitativa och kvantitativa utvecklingen av flygstridskrafterna i hög gradkommer att påverkas av försvarsbeslut. När det gäller huvudprogrammet operativ ledning m.m.framgår av försvarsministerns redogörelse av överbefålhavarens planering /91 att den operativa planläggningen är i huvudsak välgenomarbetad. Brister finns dock i planeringen för att möta angrepp med kortmilitär förvarning och för att föra en s.k. försvårandeopera-tion. Vidare ärden tekniska förnyelsen eftersatt och det finns brister på mångakrigsuppehållsplatser. Utbyggnaden av truppbeSstningar har inte skett iplanerad omfattning och underhållsåtgärder för ett stort antal fastigheter ochanläggningar har skjutits . Överbefålhavaren uppger också att detfinns brister inom underrättelse- och säkerhetsorganisationen och att förmåganatt möta sabotagehot är otilllräcklig. Överbefålhavaren föreslår, enligt försvarsministern, /91 i huvudsak en operativ inriktning som innebär att ansvar iökad omfattning delegerzis till krigsförbandscheferna, att möjligheterna för enangripare att inleda ett angrepp med kort militär förvarning särskilt beaktas iplaneringen samt att beredskapssystemet vidareutvecklas. Härutöver skerspeciella satsningar inom telekrigföringen. Försvarsstabens nya organisationskall vara intagen och högkvartersorganisationen skallförstärkas för att kunna svara för den centrala ledningen i krig av våraflygstridskrafter. Sektorcheferna (flygkommandona) övertar förstaflygeskaderns ledningsuppgifter varvid första flygeskadernavvecklas. Försvarsministern kan i stort godta överbefålhavarensinriktning av den operativa ledningen men anser att ställning inte nu behövertas till den föreslagna framtida ledningen av flygstridskrafterna. Utskottet har tidigare konstaterat att regeringen, iavvaktan försvarsbeslut, avser att genomföra verksamheten i enlighet med inten tionerna i försvarsbeslutet och att särskilda medel enligt riksda gens beslut tillförs i syfte att skapa en rimlig handlingsfrihet inför det nya försvarsbeslutet. När det gäller inriktningen av huvudprogrammen 14 utom för som utskottet behandlar i det följande -.q vill utskottet erinra om sina ställningstaganden i det föregående avsnittetom planeringsramar m.m. för det militära försvaret. Utskottet 1989/90:FÖU7 behandladedär flera motioner i vilka förordades att det militära försvaret skulletillföras ökade resurser för olika ändamål eller vidkännas minskningar avdessa i förhållande till vad regeringen har föreslagit. Dessaställningstaganden har betydelse för utvecklingen av de berördahuvudprogrammen. De motioner i vilka förordas; andra utgiftsramar för detmilitära försvaret än vad regeringen har föreslagit bör till den del de rörhuvudprogrammens inriktning behandlas i linje med utskottets ställningstagandentill ramfrågorna. Sålunda bör motionerna 207 yrkande 1 (vpk) och FÖ204yrkande 4 (mp) avslås till den del de innefattar kommunisternasresp. de grönas från regeringens förslag avvikande syn påarméstridskrafternas inriktning. Även motionerna FÖ312 yrkande 1 (vpk) och FÖ313 (s) böravslås såvitt därav följer en annan inriktning av arméstridskrafterna än densom propositionen anger. De ekonomiska resursförstärkiningar rörandearméstridskrafter som utöver regeringens förslag föreslås i centerpartietsoch moderata samlingspartiets motioner FÖ203 resp. FÖ205 leder också till eninriktning av huvudprogrammen som utskottet inte kan ställa sig bakom. MotionFÖ203 yrkande 11 (c) och FÖ205 yrkandena 1, 4, 5, 11, 14 och 15 (m) bör sålundaavslås såvitt nu är i fråga. När det gäller yrkandena i motion FÖ205 (m),som avser stödbeställningar hos Nobelföretagen i , kan därtillframhållas att utskottet har erfarit att regeringen haruppdragit åt att tidigarelägga anskaffning av vissammunition och av artilleripjäser, typ haubits 77 B. Pjäsanskaffningen avser iförsta hand ersättning av haubits m/39. I och med detta anser utskottetatt syftet med motionens yrkanden i denna del är tillgodosett. I fråga om marinstridskrafterna kan utskottet inte godtaden inriktning som följer av motion FÖ203 yrkande 12 (c) och FÖ205 yrkandena 7och 12 (m). Även motionerna FÖ207 yrkande 1 (vpk), FÖ312 yrkande 1(vpk) och FÖ313 (s) bör avslås till den del de innefattar en annan inriktningav marinstridskrafterna än den regeringen har förordat. Motionerna FÖ204 yrkande 5 (mp), FÖ207 yrkande 1 (vpk),FÖ312 (vpk) och FÖ313 (s) bör också avslås i den mån de anger en annaninriktning av flygstridskrafterna än som följer av utskottets ställningstagandetill utgiftsramen. Inte heller kan utskottet stödja den inriktning av flygstridskrafternasom följer av yrkande 13 i motion FÖ203 (c). partimotion FÖ203 innehåller flera preciserandeyrkanden som rör det militära försvaret. Vissa av dessa har behandlats i det föregående. Nämnda motions yrkande 8 är allmänt och förordar att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motio nen har anförts om det militära försvaret. Vad som därvid avses är bl.a. uttalanden om det militära försvarets huvuduppgifter och defensiva inriktning, principen om ett folkförsvar med allmän värnplikt samt en 40 decentraliseradoch spridd grundorganisation som snabbt kan ställas om till enlandsövergripande krigsorganisation. Enligt utskottets me- 1989/90:FÖU7 ning ärdessa grundläggande förhållanden som tas upp i motionen i allt väsentligtokontroversiella. Om överväganden behöver göras i dessa frågor hör denaturligen hemma i den nu arbetande försvarskommittén inför ställningstagandeni försvarsbeslut. Något särskilt uttalande eller beslutsynes inte nu erforderligt, varför motionen bör lämnas utan bifall i denna del. Utskottet övergår att behandla en rad motioner från denallmänna motionstiden som rör inriktningen av huvudprogrammen. I motion FÖ603 (s) förordas en tidigareläggning avbeställningar hos Nobelföretagen i , dock utan att det förutsätts ensamtidig ramhöjning. Ubkottet anser att syftet med motionen är tillgodosettgenom det aktuella uppdraget till som utskottet nysshar redovisat. bör därför inte bifalla motionen. Flera motioner innehåller yrkanden om arménsgrundorganbation. Sålunda förordas i motionerna FÖ203 yrkande 10 (c), FÖ205yrkandena 1 och 2 (m), FÖ308 yrkande 7 (m), FÖ401 (m), FÖ402 (c) och FÖ423 (m)att upphäver sitt fattade beslut (prop. 1989/90:9, FÖU3,rskr. 87) om indragning av regementena I 3 i , I 11 i , I 17 iUddevalla och T 4 i . De skäl för detta som i motionerna anförs ärbl.a. behovet av handlingsfrihet års försvarsbeslut, svårigheternaatt utbilda två brigader vid samma regemente samt att nedläggningsbeslutet varförhastat och baserat på ett ofullständigt underlag. Enligt utskottet har frågan om arméns grundorganisationgivits en bred och djupgående behandling som lett fram till ett politiskt ställningstagande(1989/90:FöU3, rskr. 87) i och med beslut . Någonväsentligt ny information i ärendet har inte tillkommit enligtutskottets mening. Utskottet utgår från att försvarskommitté i sinafortsatta överväganden gör en helhetsbedömning av det militära försvaretsuppgifter, den härför erforderliga krigsorganisationen och därav betingadgrundorganisation samt återkommer med förslag till förändringar. MotionernaFÖ203 yrkande 10 (c), FÖ205 yrkandena 1 och 2 (m), FÖ401 (m), FÖ402 (c) ochFÖ423 (m) bör därför avslås såvitt de avser grundorganisationen. Utskottet bör av samma skäl inte nu uttala atthuvudalternativet för arméns framtida krigsorganisation bör vara 21 brigader producerade vid lika många enbrigadsregementen, vilket förordas i motion FÖ205 (m). bör heller inte nu uttala sig om behovet av resurser för försvar, vilket förordas i motion FÖ308 (m). försvars beslut får också förutsättas innehålla erforderlig inriktning för sådan materielanskaffning, bl.a. pansarvärn och nya stridsvagnar, som föror das i motionen. bör således avslå motionerna FÖ205 yrkan- ,. de 3 (m) och FÖ308 yrkandena 1 och 2 (m). I motion FÖ308 yrkande 6 (m) hävdas på i stort ovan nämnda 1989/90:FÖU7 grunderatt P 6 i måste vara kvar som fredsförband. Utskottet hänvisar i denna fråga till sittställningstagande i betänkandet 1989/90:FöU3 (s. 18). I detta framhålls attförbandets anläggningar i borde avvecklas och omKristianstadsbrigaden som följd av försvarsbeslut skall vara kvar ensamlokalisering ske med A 3 i . Utskottet har erfarit att dennainriktning gäller för myndigheternas planering. Motion FÖ308 yrkande 6 (m) bördärför avslås i denna del. Utskottet kan heller inte ställa sig bakom förslaget imotion FÖ308 yrkande 7 (m) att ompröva beslutet att lägga ned T 4 i Hässleholm.Motionen bör avslås av . Frågan om luftvärnsutbildning i Nedre Norrlandsmilitärområde har tidigare behandlats av utskottet (1985/86:FöU8, s. 19 och1987/88:FöUll, s. 47). I motion FÖ408 (fp) tas denna fråga ånyo upp frånutgångspunkten att det behövs luftvärnsutbildning i Nedre avberedskapsskäl. bör därför, enligt motionären, skyndsamt geregeringen i uppdrag att lämna förslag till samlokalisering av arménsluftvärnsutbildning med den utbildningen vid KA 5. Utskottet har erfarit att överbefålhavaren, som i sinprogramplan 19891992 och i den s.k. försvarsmaktsutredningen (FU 88) föreslogen samlokalisering av luftvärnsiutbildningen i Nedre , nu anser attberedskapseffekten inte längre motsvarar de ökade kostnaderna. Han anser dockatt om kommande försvarsbeslut innebär anskaffning av ytterligareluftvärnsrobotförband med medellång räckvidd så bör frågan omluftvärnsutbildning i Nedre militärområde åter övervägas. Utskottethar ingen annan uppfattning och föreslår därför att riksdageninte bifaller motion FÖ408 (fp). Tre motioner behandlar inrättandet av särskilda musik-,idrotts- och beredskapsplutoner. Motion FÖ409 (m) framhåller sålundakulturvärdet av militärmusiken och de framgångar som arméns musikpluton vid P10 har haft. Motionären föreslår att en ny musikplutonsätts upp i det Västra militärområdet. Ubkottet har senast i sitt betänkande 1985/86:FöU8 (s. 19)uttalat sig positivt om den utbildning av musikplutoner som har genomförtsi men var då inte berett att tillstyrka ett förslag att utvidga dennaform av värnpliktstjänstgöring. Enligt vad utskottet nu har erfarit skulle detinnebära stora svårigheter att organisera ännu en musikpluton eftersom det inomvarje årsklass inte finns tillräckligt många värnpliktiga som motsvarar de kravsom ställs. Motion FÖ409 (m) bör därför avslås. I en kommittémotion från moderata samlingspartiet ombättre villkor för idrotten förordas (FÖ414) en utökning av antaletidrottsplutoner och att i dessa även bör beredas plats för kvinnor. Härutöverföreslås i motion FÖ424 (m), i tre skilda yrkanden, att det vid I 11 i inrättas en beredskapspluton och en idrottspluton samt att regementetgörs till ett centrum för hemvärns- och frivilligutbildning i 1989/90:FöU7 Syd- ochSydostsverige, allt under förutsättning att beslutet står fast att regementetinte längre skall producera brigader. Utskottet har erfarit att idrottsplutonerna vid I 3, I 11och I 17 utgår i samband med beslutad omstrukturering av arméns grundorganisation.Det finns dock planer på att organisera en idrottspluton vid något av dekvarvarande förbanden i det Södra militärområdet. Utskottet anser för sin del,i linje med ställningstagandet under föregående (1988/89:FöU14, s.52), att frågan om att organisera ytterligare idrotts- och beredskapsplutonerfår anses ingå i försvarskommitténs arbete och därför inte kan avgöras förrän idet nya försvarsbeslutet. Även frågan att med hjälp av grundorganisationen gehemvärns- och frivilligutbildningen bästa möjliga stöd en fråga som utskottetanser viktig bör på motsvarande sätt övervägas och ges en inriktning i 1991års försvarsbeslut. bör därför inte bifalla motionerna FÖ414 (m) ochFÖ424 (m). Fyra motioner FÖ205 (m), FÖ308 (m), FÖ604 (m) och A12(c) -behandlar ubåbskyddet och därmed sammanhängande materielanskaffning ochvarvsfrågor. I den först nämnda motionen hävdas behovet av ytterligareubåtsjaktkapacitet och att därvid en andra ubåtsjaktstyrka bör organiseras.Detta kräver fler ytstridsfartyg med förmåga till ubåtsjakt. Motionärernaanser vidare att beslut bör fattas om en sådan förstärkning ochom att avdela beställningsbemyndiganden. Alternativt skulle robotbåtar typNorrköping kunna byggas om, vilket överbefålhavaren studerar, eller tvåkustkorvetter nyanskaffas. Motion FÖ308 (m) förordar att marinen för Skånesförsvar tillförs kustkorvetter och en ubåt utöver vad som förutsatts i detsenaste försvarsbeslutet. Motion FÖ604 (m) framhåller, utöver förord för anskaffningav ytterligare två kustkorvetter. stora betydelse förproduktion av kvalificerade ytstridsfartyg. Motion A12 (c), som behandlarregionalpolitiska insatser i , understryker också vikten av attbehålla , bl.a. för trovärdigheten i vår säkerhetspolitik.Nybyggnad och underhåll av örlogsfartyg sägs vara en högteknologisk verksamhet,och samarbete med den nya högskolan i skulle kunna ge regionalaspridningseffekter av stort värde för . Detta anser motionärerna börges regeringen till känna. Utskottet finner att nu aktuella motioner om förbättringarav ubåts skyddet och därmed sammanhängande varvsfrågor i stort återkommer med förslag som utskottet har behandlat vid det föregående (1988/89:FöU14, s. 41-42). Utskottet konstaterade då att målen för ubåtsskyddet i fred lades fast av försvarsbeslut. Härefter har (prop. 1987/88:150 bil. 8, FÖU13, rskr. 386) beslutat om en ytterligare förstärkning av ubåtsskyddet inom en ram på 700 milj.kr. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har givit överbefålhavaren i uppdrag att lämna förslag om det framtida t ubåtsskyddetsom underlag inför nästa försvarsbeslut. sats förutskottet att vår förmåja till ubåtsskydd successivt förbättras. Allatidigare beslutade åtgärder har dock ännu inte genomförts varför underlaget förnya ställningstaganden är ofullständigt. Förändringar i det fredstidaubåtsskyddet bör därför, efter att erfarenheterna från hittillsvarande besluthar utvärderats, vägas mot alla andra angelägna behov och avgöras iförsvarsbeslutet . Utskottet förutsätter att även frågan om behovet avframtida varvskapacitet för örlogsfartyg behandlas i försvarsbeslutet.Motionerna FÖ205 yrkandena 6 och 8 (m), FÖ308 yrkande 4 (m), FÖ604 (m) och A12yrkande 6 (c) bör därför i dessa delar avslås av . Ytterligare en motion, FÖ413 (m), berör ubåtsskyddet. Denspecificerar behovet av ytterligare ubåtsskydd till att gälla Norrlandskustenoch förordar att Marinkommando Nord tilldelas ubåtsskyddsenheter. Ubkottet anser att även denna motion, av redovisadeskäl, bör avslås. Marinens utveckling i Karbkrona behandlas även i motionFÖ421 (s). Motionärerna anser att bör vara ett marint centrum ochatt därför marin verksamhet bör utlokaliseras dit från storstadsregionerna. Manpekar bl.a. på ombasering av fartyg och helikoptrar samt flyttning av marinaskolor. Utskottet vill å sin sida framhålla att hela den marinagrundorganisationen, inkl. lokaliseringen av förband och skolor, förnärvarande utreds av överbefålhavaren. Resultatet skall bl.a. kunna utgöraunderlag för ställningstaganden försvarsbeslut. bördärför inte nu göra något uttalande i frågan. Motion FÖ421 (s) bör avslås. Utskottet vill slutligen under marinstridskrafternabehandla motion FÖ701 (c), i vilken motionärerna framhåller att staten harbaserat flyg från marinen, och på Säveflygplats vid . Genom att samutnyttja skilda resurser borde, enligtmotionärerna, ekonomiska vinster kunna göras. Regeringen föreslås därför få iuppdrag att låta berörda myndigheter utreda förutsättningarna för ensamordning av statens flygverksamhet på . Enligt vad utskottet har inhämtat är överbefålhavarenpositiv till en sådan utredning. Ett utökat sambruk av stödresurser såsomservicepersonal, bevakning, räddningstjänst m.m. ligger i linje medöverbefålhavarens inriktning av rationaliseringsarbetet inom försvarsmakten.Den av motionärerna föreslagna utredningen bör dock tillsättas först sedankustbevakningen har genomfört sin översyn av den egna lokala organisationen. Iavvaktan härpå anser ubkottet att inte bör uttala sig i frågan.Motion FÖ701 (c) bör därför inte bifallas. Motionrörande flygstridskrafterna l989/90:FöU7 I motion FÖ308 yrkande 3 (m), hävdar motionärerna att enangripares möjligheter att med flygstridskrafter nå har mångdubblats. Iavvaktan på att kan tillföras bör därför, enligt motionärerna,ytterligare minst en jaktdivbion sättas upp för bl.a. luftförsvaret av . Ubkottet hänvisar i denna fråga till att det som följd avutskottets initiativ (1986/87:FÖU11, s. 61) års försvarsbeslut nufinns en handlingsfrihet att organisera ytterligare en division J 35 Draken.Ett eventuellt beslut att organisera en sådan bör, i enlighet med tidigare ställningstaganden,anstå till nästa försvarsbeslut. Utskottet föreslår därför att motion FÖ308avslås i denna del. Under denna rubrik behandlar utskottet vad föredragandestatsrådet i propositionen har anfört om anställd personal (s. 3135). I propositionen behandlar försvarsministern under dennarubrik inledningsvis hur de lokala myndigheternas personalvolym styrs inom deolika huvudprogrammen. Han anför att den sedan 1987 års försvarsbeslut avregeringen förordade förändrade principen att inte längre styra med årsvisapersonalmål tillämpats endast av armén. Erfarenheterna uppges varagoda. Inom övriga huvudprogram förbereds eller övervägs förändringar avpersonalstyrningen men med något olika inriktning. Försvarsministern säger atthan i samband med den fortsatta utvecklingen av produktionsledningssystemetavser att följa frågan om hur personalvolymen skall styras. Försvarsministern konstaterar att pilotavtalmellan och personalorganisationerna har givit resultat.De stora avgångarna har minskat och behovet av flygförare väntas vara täckt ibörjan av . Han avser att särskilt följa frågan omavgångsbenägenheten bland flygförarna. Han anmäler vidare att utbildningen vidtrafikkflygarskolan (TFHS) nu är utbyggd och har nått den dimensionerandekapaciteten 60 svenska elever . Förordningen (FES 1989:10) om kvinnor som yrkesofficerareträdde i kraft . I och med detta har samtliga militära yrkesområden öppnats för kvinnor. Fösvarsministern anmäler att grundutbildningen av kvinnor inom armén och marinen började un der /84. Antalet ansökningar har successivt minskat medan antalet uttagna varit relativt . Avgångarna vid armén var inledningsvis men har varit få. Även inom marinen är avgång arna numera få efter att i inledningen ha uppgått till . Inom flygvapnet, där utbildningen började , har antalet sökande varierat och avgångsfrekvensen varit lägre än vid de andra jc försvarsgrenarna.De kvalitativa erfarenheterna av kvinnor som yrke- 1989/90:FöU7sofficerare har av försvarsministern (prop. 1988/89:52) tidigare redovisatssom i huvudsak mycket goda vid samtliga tre försvarsgrenar. Försvarsministern betonar vikten av personalutvecklandeåtgärder i syfte att förändra attityder och värderingar för att därigenomförbättra rekryteringen och minska avgångarna för kvinnliga officerare. Hanframhåller därvid att vissa åtgärder i syfte att förändra attityder inte enbartbör inriktas på den fast anställda personalen utan även på de värnpliktiga. Detär därför angeläget att flera förband tar initiativ till den typ av utbildningav värnpliktiga i jämställdhets- och samlevnadsfrågor som på försök och medmycket positivt resultat har genomförts vid regemente.Försvarsgrenscheferna bör uppmuntra och stödja sådana initiativ.Försvarsministern avser att noga följa utvecklingen inom området. Föredragande statsrådet orienterar vidare om attgeneraldirektören redovisat det uppdrag han fått avregeringen att se över det nuvarande reservofficerssystemet. Utredaren föreslårett system för att effektivt och flexibelt anpassa reservofficerarnas anställnings-och tjänstgöringsförhållanden till behoven. Ärendet har remissbehandlats ochbereds nu i . Försvarsministern kompletterar slutligen sin redogörelseom anställd personal med en hänvisning till vad han i proposition 1988/89:80anförde om studier av avgångsbenägenheten hos försvarets personal. Försvaretsforskningsanstalt, som på regeringens uppdrag utreder frågan, har ävenkartlagt skälen till att yrkesofficerare väljer att stanna kvar i sittfredstida arbete. Studierna är därmed slutförda. Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfållenframhållit personalfrågornas stora vikt. Vad som i propositionen redovisasom den anställda personalen synes vara väl förenligt med vad inomområdet tidigare givit regeringen till kiinna. Utskottet noterar särskilt denpositiva utvecklingen i fråga om tillgången på flygförare samt att nu samtligamilitära yrkesområden har öppnats för kvinnor. Utskottet har inte något atterinra mot vad fijredragande statsrådet har anfört om anställd personal. I partimotion FÖ403 (fp) återkommer med ettvid flera tillfållen tidigare framfört yrkande om samlevnadsundervbning i denmilitära befäbutbildningen. Denna motion behandlar utskottet i det följandeeftersom den har nära anknytning till värnpliktsfrågor och en i dettasammanhang väckt motion. Vissafrågor rörande värnpliktiga l989/90:FöU7 Underdenna rubrik behandlar utskottet vad föredragande statsrådet i propositionenhar anfört om värnpliktig personal (s. 3640) Jämte motionerna FÖ202 (fp),FÖ203 yrkandena 9 och 15 (c), FÖ205 yrkandena 9 och 10 (m), FÖ207 yrkande 2(vpk), FÖ307 (fp), FÖ403 (fp), FÖ405 (s), FÖ406 (c), FÖ407 (fp), FÖ411 (s),FÖ415 (m), FÖ416 (vpk), FÖ418 (c) och FÖ420 (mp). erinrar om att frågan om arméns utbildningssystem behandlas av 1988års försvarskommitté. Han förordar dock, efter förslag från chefen för armén,att försöken med förkortad grundutbildning utökas dels med fler värnpliktiga,varav vissa befålsuttagna, dels till att omfatta även utbildningsåren /92och 1992/93. Härigenom uppnås vissa planeringsmässiga fördelar och möjligheteratt ge de värnpliktiga besked om sin utbildning . Syftet med att låtaäven befålsuttagna ingå i försöken är bl.a. en anpassning också av derasutbildningstid till vad som krävs för uppgifterna i territorialförsvarsförbandenoch en anpassning till de menigas utbildningsrytm. Försvarsministern förordarhärutöver att grundutbildningen för gruppbefål vid flygbasjägarförbanden påförsök förkortas. Sammantaget innebär det som regeringen föreslår attförsöken med förkortad grundutbildning för varje utbildningsår får omfattahögst 11 000 värnpliktiga vid armén och högst 500 värnpliktiga vid marinen.Utbildningen förkortas för berörda kompanibefålsuttagna med , förgruppbefål med och för gruppbefål vid flygbasjägarförband med 30dagar. Försvarsministern anser att det bör ankomma på regeringen att ange denärmare villkoren för försöken. Den föreslagna utökningen avförsöksverksamheten medför behov av att ändra lagen (1989:402) om försök medförkortad grundutbildning av värnpliktiga. Regeringens förslag till lagändringbör fogas som bilaga (bilaga 2) till detta betänkande. Försvarsministerntar därefter upp frågan om s.k. förstegsutbildning av värnpliktiga. Hanhänvisar till vad som sagts i ärendet i samband med 1987 årsförsvarsbeslut och senare samt att inte haft någon erinran mot attinom ramen för värnpliktslagen (1941:967) vidta åtgärder som möjliggör enfullständig förstegsutbildning. En sådan har införts vid arménsutbildningsförband. Försvarsministern har sedan erfarit att det uppstått visstvekan om hur anståndsbestämmelserna skall tillämpas på dem som uttagits tillförstegsutbildning. Han anför att anstånd med grundutbildningen till följd avstudier i regel beviljas om den värnpliktige kan visa att tjänstgöringenmedför att studierna försenas mer än två terminer. För värnpliktiga somförstegsutbildas blir denna försening i flertalet fall tre och i vissa fallfyra terminer. I1987 års försvarsbeslutsproposition framhöll försvarsministern att förstegsutbildningens konsekvenser för den värnpliktiges civila studier 47 bör beaktas viduttagningen. konstaterar han att ett alltför stort