bet · GD01SoU27 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet proposition 1989/90:140om höjning av de allmänna barnbidragen, m.m. samt tre motioner som väckts medanledning av propositionen. Vidare behandlas sju motioner från den allmännamotionstiden som tar upp frågor om barnbidrag och vårdnadsbidrag. I propositionen föreslås att det allmänna barnbidragethöjs med . En motsvarande höjning föreslås av detförlängda barnbidraget för elever i . Vidare föreslås ändrade reglerför beräkning av flerbarnstillägg. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 1991. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker demotioner som väckts med anledning av den. Med anledning av motioner (m, fp, c) föreslår en majoritetbestående av utskottets m-, fjp-, c-, vpk- och mp- ledamöter att regeringen gestill känna vad utskottet anfört om att regeringen bör framlägga förslag tilländring av lagen om allmänna barnbidrag, så att den nu gällande treårsgränsenför rätten till barnbidrag vid utlandsvistelse kommer att gälla förutom förpräster och missionärer anställda av , ett svenskt trossamfundeller till ett sådant samfund knutet organ eller av en svensk ideellorganisation som bedriver biståndsverksamhet. Mot denna utvidgning av kretsenav bidragsberättigade reserverar sig utskottets s-ledamöter. Tillbetänkandet har fogats 11 reservationer. I propositionen 1989/90:140 om höjning av de allmännabarnbidragen, m.m. har regeringen () föreslagit riksdagenatt deb anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag. 1 1989/90. 1989/90 SoU27 2. lag omändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, 1989/90:SoU27 deb 3. tillförslagsanslaget Allmänna barnbidrag under femte huvudtiteln för budgetåret1990/91 anvisa 1 . utöver vad som föreslagits i proposition1989/90:100 bil. Lagförslagen fogas vid betänkandet som bilaga 1. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1989/90;So323 av ochKarin () vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om införande avvårdnadsbidrag. Motiveringen återfinns i motion 1989/90;A817. 1989/90:So601 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring attsamma regler för barnbidrag som gäller för präster och missionärer vid längreutlandsvistelse också skall gälla för alla som är anställda av svenska kyrkaneller annat svenskt trossamfund eller av ett till sådant samfund knutet organeller av en svensk ideell organisation, som bedriver biståndsverksamhet. 1989/90:So612 av och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att olika typer av ideelltbiståndsarbete skall likställas, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i den nu gällande § 1 i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag att treårsgränsen kommer att gälla för allasom är anställda av , svenska trossamfund eller till sådantsamfund knutet organ eller av svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet. 1989/90:So619 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av vårdnadsbidrag, 1989/90:So622 av () vari yrkas attriksdagen beslutar enligt vad i motionen anförts om ändring i lagen (1984:553)om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. 1989/90:So642 av m.fl. (c,m,fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag till lag omvårdnadsbidrag med följdändringar i annan lagstiftning samt därav följandeförändringar av statsbidraget till barnomsorgen i enlighet med vad som anförtsi motionen. Resten av yrkandet avses behandlas under 2 1990/91. 1989/90:So646av m.fl. (c) vari yrkas 1989/90:SoU27 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om familjepolitikens inriktning, förbättrade pensionsvillkorför vård av egna barn och vikten av att införa vårdnadsbidrag för arbetet medökad jämställdhet. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:A815. Motioner väckta med anledning av propositionen 1989/90;So58 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att ,med avslag på propositionens förslag, beslutar att fr.o.m. den 1 januari 1991införa ett kommunalt grundavdrag för alla barn på . i enlighet med vadi motionen anförs, 2. att riksdagenbeslutar att barnbidrag och flerbarnstillägg skall utgå med oförändrade belopp. 1989/90:So59 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att , vid avslag på vpk;s skatteförslag,höjer det allmänna barnbidraget och det förlängda barnbidraget i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att beslutar om en indexreglering avbarnbidragen fr.o.m. . 1989/90:So60 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenmed ändring av propositionens förslag beslutar om en höjning av barnbidragetmed . 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attstorleken på framtida barnbidragshöjningar får bedömas när konsekvenserna avskattereformen klart framgått, 3. att hos regeringen begär förslag ominförande av vårdnadsersättning fr.o.m. . Socialministern uppger i propositionen att somden nu aktuella propositionen läggs fram föreläggs förslag om reformeradinkomst- och företagsbeskattning (prop. 1989/90:110) och förslag om reformeradmervärdeskatt (prop. 1989/90:111). De förändringar som där föreslås lederenligt socialministern till en relativ försämring för barnfamiljerna, bl.a.som en följd av vidgad indirekt beskattning. Även den omständigheten attdeltidsarbete är förhållandevis vanligt i barnfamiljerna och att de sänktaskattesatserna får ett mera begränsat genomslag vid deltidsarbete än vid iövrigt likartade förhållanden medverkar enligt socialministern till denrelativa försämringen för barnfamiljerna. 1* 1989/90. För attförbättra i stället för att försämra barnfamiljernas ekonomiska 1989/90:SoU27 situationföreslog utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK) i sitt betänkande (SOU1989:33) en höjning av barnbidraget till . per barn och år. Höjningenskulle delvis finansieras genom att livsmedelssubventionerna på mjölk tas bort.I propositionen uppges att regeringen senare kommer att föreslå attlivsmedelssubventionerna på mjölk avvecklas fr.o.m. . Socialministern uppger i propositionen att hon, i likhetmed RINK, anser att livsmedelssubventionerna är ett ineffektivt stöd tillbarnfatnil-jerna, eftersom alla som köper subventionerade varor får del avstödet. Om samma mängd resurser i stället riktas enbart till barnfamiljerna fårdessa ett avsevärt bättre stöd. Socialministern anför vidare att enbarnbidragshöjning dessutom är nödvändig för att kompensera barnfamiljerna förde effekter som skattereformen i vissa fall kan leda till. Med hänsyn till denekonomiska situationen förordas dock att höjningen sker i två steg. Fr.o.m.den 1 januari 1991 föreslås barnbidragen höjas med . till totalt 9 000kr. per barn och år. Det förlängda barnbidraget föreslås höjt på motsvarandesätt, dvs. Socialministern uppger att hon senare kommeratt återkomma till regeringen med förslag om att barnbidraget fr.o.m. den 1januari 1992 höjs med ytterligare . per barn ochår. I propositionen föreslås vidare att flerbarnstillägglämnsis med belopp som motsvarar ett halvt barnbidrag för det tredje barnet,ett helt barnbidrag för det Qärde barnet och av ett helt barnbidrag fördet femte och varje ytterligare barn. De ändrade reglerna för beräkningen avflerbarnstillägg innebär att det kommer att utgå ett proportionellt sett lägreflerbarnstillägg än för det fjärde och femte barnet.Motiveringen för denna förändring uppges vara att familjer med fyra eller flerbarn annars skulle få en högre kompensation med anledning avskatteomläggningen än familjer med fårre barn. Beträffande medelsanvisningen för Allmänna barnbidrag harriksdagen anvisat ett förslagsanslag på 12 075 milj. kr. förnästa budgetår (prop. 1989/90:100 bil. 7, SoU17 rskr. Anslaget föreslås ipropositionen höjt med 1 935 milj.kr. Flera motioner tar upp storleken av barnbidraget. I motion 1989/90:So58 av m.fl. (m) hemställsatt avslår propositionen (yrkande 1, delvb) och beslutar attbarnbidrag och flerbarnstillägg skall utgå med oförändrade belopp (yrkande 2).Motionärerna begär i stället att beslutar att fr.o.m. den 1 januari1991 införa ett kommunalt grundavdrag för alla barn på . (yrkande 1,delvb). Motionärerna anser att propositionens förslag skulle görabarnfamiljer na än mer bidragsberoende. I stället bör hänsyn tas till barnfamiljernas lägre skatteförmåga genom ett grundavdrag på . per barn och 4 år vid den kommunala beskattningen. stegvis.För bör avdraget uppgå till . för alla 1989/90:SoU27 barn upptill (till för hemmavarande barn i gymnasieskolan som uppbärstudiestöd). De som har så låga inkomster och/eller många barn att de inte kanutnyttja grundavdraget fullt ut kompenseras genom "negativ skatt".Grundavdraget bör sedan byggas ut och 1993 så att det uppgår till15 . Därutöver bör barnbidragen och flerbarnstilläggen utgå medoförändrade belopp. Motionärerna är vidare kritiska till den föreslagna minskningenav flerbarnstilläggen. I motion 1989/90:So59 av m.fl. (vpk) hemställsatt , i händelse av att vpk:s skatteförslag inte antas, höjer detallmänna barnbidraget och det förlängda barnbidraget i enlighet med vad somanförts i motionen (yrkande 1). Motionärerna uppger att det skatteförslag somvpk lagt fram som alternativ till regeringens och skatteomläggninginte drabbar familjer med lägre och medelstora inkomster på samma sätt somskatteomläggningen gör i sin nuvarande utformning. Om vpk:s skatteförslag antasav är den höjning av barnbidragen som föreslås i propositionentillräcklig som kompensation för barnfamiljerna. Om förslaget inte antasbehövs, enligt motionärerna, ytterligare kompensation. Då bör barnbidragethöjas till vad regeringen planerat , nämligen till . per barnoch år. Vidare bör flerbarnstilläggen i enlighet med vad som sägs i motionenhöjas med högre belopp än vad regeringen föreslagit. Kostnaden för vpk:sbarnbidragshöjningar torde enligt motionärerna uppgå till 1 miljard kronorunder /91. I motion 1989/90:So60 av m.fl. (c)hemställs att , med ändring av propositionens förslag, beslutar om enhöjning av barnbidraget med . fr.o.m. (yrkande1). Motionärerna accepterar inte att skattereformen missgynnar barnfamiljernaså att de för sin försörjning blir beroende av stora belopp viabidragssystemet. De anser att man når en bättre fördelningspolitisk lösningutan att öka bidragen genom att i stället sänka matmomsen och begränsahöjningen av boendekostnaderna. Barnbidraget bör dock höjas med . per årså att det följer kostnadsutvecklingen och inte urholkas. Utskottet gör följande bedömning. Utskottet har vid ett flertal tillfållen uttalat attbarnbidraget är den viktigaste delen av samhällets stöd till barnfamiljerna.Barnbidraget är också det mest effektiva stödet, eftersom det, till skillnadfrån exempelvis sänkt matmoms, riktar sig enbart till barnfamiljerna.Effekterna i vissa fall av skattereformen, liksom av en avveckling av livsmedelssubventionernapå mjölk, medför en relativ försämring av barnfamiljernas ekonomiska situation.Utskottet delar därför uppfattningen i propositionen att en kraftig höjning avbarnbidraget är nödvändig för att kompensera barnfamiljerna. Utskottettillstyrker alltså propositionens förslag om en höjning av 1989/90:SoU27 barnbidragoch förlängt barnbidrag och avstyrker motion So58 (m), yrkande 1delvis och yrkande 2 delvis, och motion So60 (c) yrkande 1. Utskottetdelar regeringens uppfattning att den nuvarande ekonomiska situationen i landet medför att barnbidragen bör höjas i två steg. Utskottet,som utgår från att vpk:s skatteförslag inte antas av , avstyrker därmed motion So59 (vpk) yrkande 1, vari förordas att barnbidragetoch det förlängda barnbidraget redan nu höjs till den nivå somregeringen planerat . Utskottet tillstyrker också de föreslagna förändringarnaav reglerna för beräkning av flerbarnstilläggen, eftersom familjer med fyraeller fler barn med oförändrade regler skulle få en omotiverat stor kompensationmed anledning av skatteomläggningen. Det anförda innebär att utskottetavstyrker även yrkande 2 delvis i motion So58 (m). Förslag från om grundavdrag för hemmavarandebarn vid den kommunala beskattningen har vid upprepadetillfillen avstyrkts av skatteutskottet. Det har skett med den enligtskatteutskottets mening välgrundade motiveringen att det är förenat medsvårigheter att via beskattningen försöka kompensera barnfamiljer för deraskostnader utan att komma i konflikt med strävandena att uppnå enkelhet ideklarations- och taxeringsarbetet. har vidare hänvisat tillatt kostnader för barn är av sådan natur att de i första hand bör beaktas påannat sätt än genom avdrag vid beskattningen (se bl.a. betänkande1988/89:SkU20 s. 19). saknar anledning att göra en annanbedömning än skatteutskottet i denna fråga och avstyrker därför motion So58 (m)yrkande 1, delvis. Som en följd av utskottets ställningstaganden tillstyrkerutskottet även den i propositionen föreslagna medelsanvisningen till Allmännabarnbidrag. I motion So60 (c) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som i motionen anförts om att storleken på framtidabarnbidragshöjningar får bedömas när konsekvenserna av skattereformen klartframgått (yrkande 2). Enligt utskottets mening ligger det i sakens natur attnivån på barnbidraget alltid är föremål för överväganden i budgetarbetet.Detta torde särskilt vara fallet efter en ur fördelningspolitisk synpunkt sågenomgripande reform som skatteomläggningen. Utskottet anser därför inte attmotionen påkallar något initiativ av . Motion So60 (c) avstyrks därföri här aktuell del (yrkande 2). I motion So59 (vpk) yrkas att beslutar om enindexreglering av barnbidragen fr.o.m. (yrkande 2).Motionärerna framhålleratt barnbidragen inte bör användas som ett medel i den /90:SoU27 De är däremot angelägna om att bidragen utgör ett värdesäkert stödtill barnfamiljerna. Utskottet har vid flera tidigare tillfållen avstyrktförslag kommunisterna om indexreglering av barnbidraget,senast i betänkandet 1988/89:SoU17 s. 12. Utskottet hänvisade därvid till etttidigare betänkande vari bl.a. anfördes att en indexreglering av barnbidragetskulle minska möjligheterna till en förutsättningslös prövning av på vilketsätt stödet till barnfamiljerna borde utformas för att nå de mest behövande(SoU 1983/84:35 s. 13). Utskottet vidhåller sin inställning i denna fråga.Utskottet vill också hänvisa till att det i proposition 1989/90:110 om reformeradinkomst-och företagsbeskattning uttalas att en indexering av ekonomiska relationerpå sikt försvårar en önskvärd bekämpning av inflationen (s. 296). Utskottetavstyrker alltså motion So59 (vpk) yrkande 2. I motion So60 (c) hemställs att hos regeringenbegär förslag om införande av vårdnadsersättning fr.o.m. (yrkande 3). Genomförandet av vårdnadsersättningen är enligt motionärernasmening en rättvisefråga. Ersättningen bör utgå med . per barn och år.Därmed underlättas möjligheterna att uppfylla mål om fullbehovstäckning inom barnomsorgen. I fyra motioner från den allmänna motionstiden begärsockså förslag resp. tillkännagivanden om vårdnadsbidrag. I motion So642 av m.fl. (c, m, fp) föreslåsbl.a. att hos regeringen begär förslag till lag om ettbeskattningsbart vårdnadsbidrag om . per barn och år för alla barnmellan 1 och (yrkande I, delvb). Bidragen skall inte påverka bostadsbidragenoch inte heller sjukförsäkringsgrundande eller pensionsgrundande inkomst.Däremot skall, enligt förslaget, pensionsår inom ATP räknas för arbete med egnabarn i hemmet fram t.o.m. året för barnets skolstart. Det föreslås vidare enavdragsrätt vid beskattningen för faktiska barnomsorgskostnader upp till 15 000kr. per barn och år. skall statsbidragen till kommunerna minskas med12 . Det är enligt motionärerna önskvärt att förslagetgenomförs . Reformen måste dock finansieras.Bruttokostnaden för reformen beräknas till . När hänsyntagits till de minskade statsbidragen till barnomsorgen som följer av förslagetoch skatteintäkten från vårdnadsbidraget blir nettokostnaden ungefår hälftendärav. Motionärerna anser att det får ankomma på regeringen att,sedan principbeslut fattats, återkomma till med förslag om vårdnadsbidragetsnärmare utformning och om finansieringen. I motionerna So323 av och (båda c), 7 yrkande 3 och So619 av m.fl. (c),yrkande 2 begärs 1** 1989/90. tillkännagivandentill regeringen om vad som i motionerna anförts om 1989/90:SoU27 Motiveringen till den förstnämnda motionen finns i motionA817. Motionärerna framhåller bl.a. att ett vårdnadsbidrag gör det möjligt förföräldrar med små barn att förkorta sin arbetstid och att det endast är genomatt utveckla ett vårdnadsbidrag som det blir möjligt att lösabarnomsorgsfrågorna på ett rättvist sätt. I motion So646 av m.fl. (c) yrkas attregeringen ges till känna vad som i motionen anförs om familjepolitikensinriktning, förbättrade pensionsvillkor för vård av egna barn och vikten avinförande av vårdnadsbidrag m.m. Motionärerna framhåller att från jämställdhetssynpunkthar valfriheten med ett beskattat vårdnadsbidrag kombinerat med förbättradepensionsvillkor i samband med hemarbete stor betydelse (yrkande 1).Motiveringen till motionen finns i motion A815. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner ominförandet av ett skattepliktigt vårdnadsbidrag om . per barn och år.I betänkandet 1988/89.SoU17 anförde utskottet bl.a. att den ökade förvärvsfrekvensenbland kvinnor och intresset hos föräldrar att förena förvärvsarbete med vårdoch ansvar för barn gjorde det önskvärt att samhället underlättade förföräldrarna att förena föräldraskapet med en insats på arbetsmarknaden. Enutökad och därmed förbättrad föräldraförsäkring var enligt utskottetsuppfattning det bästa medlet att ge föräldrarna möjligheter att förverkligasina ambitioner i det här avseendet. Det var därvid väsentligt att förmånernautformades så att båda föräldrarna fick en reell möjlighet att ta ansvar förbarnets vård och utveckling, ansåg utskottet och fortsatte: En av fördelarna med ersättning på sjukpenningnivå är attden ger varje småbarnsförälder möjlighet att stanna hemma från sitt förvärvsarbeteför att kunna vårda sitt barn. Om ersättningen läggs på en fast, lägre nivåmedför detta i allmänhet att den förälder som har den lägsta förvärvsinkomsten vilket vanligtvis är mamman blir den som får ta det huvudsakliga ansvaretför vården av barnet. En sådan konstruktion av ersättningen till föräldrarnaär otillfredsställande inte minst från jämställdhetssynpunkt. Utskottet ansåg sammanfattningsvis att en utbyggdföräldraförsäkring var att föredra framför ett vårdnadsbidrag och avstyrkte dedå aktuella motionerna med hänvisning härtill. Utskottet vidhåller sin inställning. Visserligen har denfortsatta utbyggnaden av föräldraförsäkringen av statsfinansiella skälskjutits . Målsättningen är emellertid att försäkringen så snartdet är möjligt byggs ut . Utskottet avstyrker därmed de förslagresp. tillkännagivanden om vårdnadsbidrag som framförs i motionerna So60 (c)yrkande 3, So323 (c) yrkande 3, So619 (c) yrkande 2, So642 (c, m, fp) yrkande1, delvis, och So646 (c) yrkande 1. Barnbidragvid längre tids utlandsvistelse l989/90:SoU27 Tre motioner från den allmänna motionstiden tar upp fråganom reglerna för barnbidrag vid längre utlandsvistelse. 1 motion S06OI av och (båda c)hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring, attsamma regler för barnbidrag som gäller för präster och missionärer vid längreutlandsvistelse skall gälla för alla som är anställda av ellerannat svenskt trossamfund eller av ett till sådant samfund knutet organ ellerav en svensk ideell organisation, som bedriver biståndsverksamhet. I motion So612 av och (båda m) hemställs att regeringen ges till känna att olika typer av ideelltbiståndsarbete skall likställas (yrkande 1). Vidare hemställs att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i den nu gällande 1 § i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag att treårsgränsen kommer att gälla för allasom är anställda av , svenskt trossamfund eller till sådantsamfund knutet organ eller av svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamheten (yrkande 2). I motion So622 av (), slutligen,hemställs att beslutar enligt vad i motionen anförts om ändring ilagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Motionären vill likställa barn tillbiståndsarbetare m.fl. med barn till präster och missionärer när det gällerrätten till barnbidrag vid utlandsvistelse. I motionerna anförs bl.a. att missionsarbete och ideelltbiståndsarbete företer betydande likheter vad gäller såväl arbetsinnehåll somorganisationsbakgrund. De volontärbidrag som administreras av SIDA utjämnarinte de ekonomiska skillnaderna. Motionärerna anser därför att den tidigaretreårsgränsen för barnbidrag vid utlandsvistelse bör utsträckas att gällaförutom barn till präster och missionärer även barn till andra personeranställda av , ett svenskt trossamfund eller till ett sådant samfundknutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet. Motionären i motion S0622 (fp) vill dessutom att barnbidragför dessa kategorier skall utgå oavsett hur lång utlandsvistelsen är. Enligt huvudregeln i 1 § lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag utgår barnbidrag för barn som är svenska medborgare och bosatta iriket. beslutade efter förslag i proposition 1984/85:39att ändra reglerna för barnbidrag vid utlandsvistelse så att som huvudregelgäller en ettårsgräns för bedömningen av bosättningsfrågan. Ett barn som lämnar än skallalltså inte anses bosatt här och inte heller få barnbidrag barnetär borta. Ettårsgränsen motsvarar vad som gäller såväl enligt lagenom allmän 9 försäkring som enligt lagen om bidragsförskott. Den lågvid sin till- komst äveni linje med den skatteregel som sade att anställningsin- 1989/90:SoU27komster som förvärvas vid utlandsanställning som varar än ett årinte beskattas i . gäller som tidsgräns förskattefrihet. Det finns vissa undantag från ettårsregeln. Det gällerfrämst barn till statligt anställda som utför arbete utomlands förarbetsgivarens räkning. De anses fortfarande bosatta i och fårbarnbidrag oavsett längden på utlandsvistelsen. Detta korresponderar med denskattemäs-siga behandlingen; statligt anställda får i princip betala skatt iSverige för sina inkomster även om de är borta . Ett särskilt undantag gäller beträffande medföljande barntill svensk missionär eller präst som i annat fall är anställd i utlandet.Sådana barn skall fortfarande anses bosatta i om utlandsvistelsen äravsedd att vara högst . När det gäller skälen för det föreslagna undantaget försvenska missionärer och präster anfördes i propositionen följande (s. 26). har som jag redan angivit uttalat attregeringen i denna fråga bör pröva och ta hänsyn till det som framförs imotioner om missionärernas och biståndsarbetarnas förhållanden. För egen delanser jag att det finns skäl som talar för att låta även dessa grupper av ickestatligt anställda omfattas av den nya ordningen för barnbidrag vid utlandsvistelse.Avsikten är att nå fram till ett enhetligt bosättningsbegrepp i det socialaförmånssystemet. Vidare är barnbidraget en generell förmån vars närmareavgränsning inte bör påverkas av att en verksamhet kan anses angelägen. Bidragtill biståndsarbete utgår i annan ordning. Ä andra sidan har jag förståelse för att den förändringsom den nya ordningen medför kan drabba just dessa ideellt arbetande gruppereller deras organisationer hårt. Därtill kommer att arbetet ofta torde utförasi länder där de inte kommer i åtnjutande av någon motsvarande social förmån.Att missionärerna och även präster anses ha en bibehållen anknytning tillSverige under arbetet utomlands följer av 28 § folkbokföringsförordningen[numera folkbokföringslagen, utskottets anm.j (1967:198), där det framgår enrätt för dem att kvarstå som kyrkobokförda i . För deras del föreslårjag därför att en treårsregel alltjämt skall gälla. I fråga om icke statligt anställda biståndsarbetare ochderas organisationer är situationen något annorlunda. Regeln i 28 §folkbokföringsförordningen omfattar inte dessa.