bet · GD01FiU27 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90:15 och 19) Utskottettillstyrker i betänkandet att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet försin förvaltning . Utskottet biträder också fullmäktiges förslag tilldisposition av resultat och till kompensation för statensinkomstbortfall i samband med ändrat huvudmannaskap för mynttillverkningen.Utskottet föreslår att fastställer balansräkning ochresultaträkning. Idetta sammanhang behandlar utskottet också fyra under allmänna motionstidenväckta motioner om utförsäljning av guldreserv, om avskaffande av10-öresmynt, om nickelfri legering i 10-kronors-mynt och om ökat oberoende förriksbanken. Motionerna avstyrks av utskottet. Moderatasamlingspartiet och har i en gemensam reservation ställt sig bakomförslagen i den sistnämnda motionen. Idetta betänkande behandlar utskottet två redogörelser rörande riksbankensverksamhet samt fyra under allmänna motionstiden väcktamotioner. Redogörelsernasom avses är följande. Fullmäktigesi förvaltningsberättebe för (redog. 1989/90:15). Iberättelsen lämnar fullmäktige en redogörelse för den förda kredit- och valutapolitikensamt för bankens verksamhet i övrigt. Vidare lämnar fullmäktige förslag omdisposition av resultat. 1. attriksdagen fastställer i förvaltningsberättelsen åter givna balans- och resultaträkningar för , 2. att beslutar att av resultat, 6 , skall a) 6 . levereras in till statsverket, överföras till dispositionsfonden. 1 1989/90. 3. att beslutar att från dispositionsfonden skall 1989/90:FiU27 överföras till statsverket. revborers berättebe över granskningen avriksbankens verksamhet (redog. 1989/90:19). Revisorernatillstyrker att fullmäktige i beviljas ansvarsfrihet för sinförvaltning och att fastställer riksbankensbalansräkning och resultaträkning för . Utskottet har som underlag för sin prövning dessutom hafttillgång till fullmäktiges allmänna och särskilda protokoll . l989/90:Fi705 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att stärka oberoende i enlighet med vad i motionenanförts. l989/90:Fi719 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt avskaffa 10-öringen som växelmynt. 1989/90:Fi724 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att om ett10-kronorsmynt införs skall detta bestå av en helt nickelfri legering. 1989/90:Fi729 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna vad i motionen anförts omatt en utförsäljning av den svenska guldreserven bör ske. 1 motion Fi70S föreslår m.fl. (m) attriksdagen beslutar att stärka oberoende i enlighet med vad som anförsi motionen. När finanspolitiken befinner sig i ett balansläge är det, ansermotionärerna, främst penningpolitiken som bör utnyttjas i stabiliseringssyfte.Bl.a. med hänvisning till den ökade betydelse som tillmäts penningpolitiken ärdet, enligt deras mening, nu angeläget att ta ytterligare steg för att stärkariksbankens oberoende. I detta syfte föreslår motionärerna att den nuvarandekretsen av personer som inte är valbara till fullmäktige bör utökas frånstatsråd till samtliga anställda i statsdepartement. Inte heller uppdraget somriksdagsledamot bör vara förenligt med ledamotskap i riksbanksfullmäktige,anser motionärerna. Den nuvarande treåriga mandatperioden för fullmäktigevalda av bör dessutom utökas till , varvid en plats skallförnyas . Det författningsmässigt, reglerade ändamålet med riksbankensverksamhet bör kompletteras med en föreskrift av innebörd att skallha till uppgift att värna om kronans yttre och inre värde. Slutligen börsamrådet med säkerställas genom attriksbankschefen åläggs att framträda inför finansutskottet /90:FiU27vid fyra tillfållen , nämligen i nära anslutning till riksdagenshögtidliga öppnande , vid överlämnandet av finansplanen , vidöverlämnandet av årsberättelse samt vid överlämnandet avden reviderade finansplanen . Utskottet får med anledning härav anföra följande.Riksdagen antog hösteii 1988 nya lagar som reglerar verksamhet.Grundläggande bestämmelser om och dess uppgifter finns i lagen(1988:1385) om riksbank, som i allt väsentligt trädde i kraft den 1januari 1989. De nya föreskrifterna, som tillkom efter ett omfattandeutredningsarbete av statsskuldspolitiska kommittén (SPOK), innebär bl.a. attfullmäktiges sammansättning och formerna för val av fullniäktige ändrats.Vidare har i regeringsformen (RF 9 kap. 12 §) och riksbankslagen tagits in enföreskrift om ändamål. Av den framgår att är ansvarigför valuta- och kreditpolitiken samt för ett säkert och effektivtbetalningsväsen. Den typ av frågor som tas upp i motionen har såledesnyligen varit föremål för överväganden (1988/89:FiU4). Så t.ex. avvisades idetta sarnmanhang tanken på att i lag gå alltför långt med preciseringen avriksbankens ändamål, eftersom målen för den ekonomiska politiken och de medelsom används för att uppnå dessa mål kan skifta över tiden. Man stannade därförvid den valda lösningen med en övergripande verksamhetsbeskrivning. Något skälatt nu ompröva detta ställningstagande föreligger inte enligt utskottetsmening. I likhet med motionärerna ser utskottet det som angelägetatt ett samrådsförfarande kan upprätthållas mellan och . Enpraxis har utvecklats som innebär att riksbankschefen kallas till utskottetminst två gånger i anslutning till utskottets behandling avfinansplanen och kompletteringspropositionen. Utskottet är oförhindrat attbesluta om ytterligare överläggningar med riksbankschefen, och så har ävenskett urider vissa år. Det framstår därför inte som påkallat att i särskildaformer institutionalisera detta samrådsförfarande. Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrkerutskottet motion Fi705 (m). I motion Fi719 förordar () att 10-öringenavskaffas som växelmynt. Konsumenterna är, hävdar motionären, irriterade på detlilla myntet av ringa värde vars tillverkningskostnader är stora. Om manavskaffar detta, som motionären anser helt onödiga och opraktiska växelmynt,gör man en betydande samhällsekonomisk besparing. Såsom motionären uppger är utgivningen av I O-öresmyntförenad med betydande kostnader. Av de olika myntvalörerna är 10-öringen denmest kostsamma. beställdes 220 miljoner 10-öringar till en kostnadav 50 milj. kr. Mätningar visar att av de lO-öringar som är icirkulation försvinner . Det stora svinnet innebär att 80100 miljoner10-öringar måste tillverkas enbart för att bibehålla samma antal mynti cirkulation. Flera skäl talar således för att 10-öringen bör dras in. I* 1989/90. Sedan 1989är ensam ansvarig för utgivningen av mynt. Detankommer således på att avgöra om och när en eventuell indragning av10-öresmyntet skall ske. Enligt vad utskottet inhämtat prövas frågan förnärvarande av . Eftersom det är sak att pröva den avmotionären aktualiserade frågan och fullmäktige redan har sin uppmärksamhetriktad på problemet bör motionen inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Utskottet avstyrker därför motion Fi719 (m). I motion Fi724 av och (bådas) begärs att skall göra ett tillkännagivande om att ett eventuelltnytt 10-kronorsmynt skall ges ut / en helt nickelfri legering. Riksbanksfullmäktige har beslutatatt ge ut ett 10-kronorsmynt och en 20-kronorssedel. Det nya myntet somersätter lO-kronorssedeln skall präglas i en gulmetall. För att uteslutaallergiska reaktioner kommer myntet att utföras i en helt nickelfri legering.Det nya myntet kommer att ges ut . Eftersom motionärernas önskemål till fullo blivittillgodosett genom fullmäktiges beslut erfordras inget ytterligare initiativfrån sida. Utskottet avstyrker därför motion Fi724 (s). I motion Fi729 föreslår () att riksbankensinnehav av guld successivt säljs ut på den öppna marknaden. Enligt motionärenvisar sig guld vid noggrannare analys vara en sämre tillgång i ett landsvalutareserv än andra placeringar. En successiv utförsäljning på den öppnamarknaden borde därför vara fördelaktig, hävdar motionären. Utskottet får med anledning härav anföra följande.Riksbankens guldinnehav är en del av den svenska valutareserven. Vid utgångenav uppgick detta till 188 , vilket är mindre än åretdessförinnan. Minskningen motsvarar den kvantitet guld som använts förtillverkning av minnesmynt. På balansräkning är guldinnehavetupptaget med 1 167 milj. kr. Guldet har därvid värderats till 6 /kgfint guld. Räknat på marknadsvärdet motsvarar guldinnehav ca 15miljarder kronor. Utskottet har vid de tre senaste riksmötena behandlatmotioner med snarlika förslag av samme motionär. Dessa motioner har på förslagav finansutskottet avslagits av (/89:FiU27, rskr. 232).Utskottet har motiverat sitt ställningstagande med att guldinnehavet kan sessom en säkerhet avsedd att utnyttjas i sådana kris- och krigssituationer dåandra handlingsalternativ inte står till buds för . Av intresse ärockså, har utskottet ansett, att guldtillgångar i allmänhet har varit enmycket god placering sett över en längre tidsperiod. Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om attriksbanken ansvarar för valutapolitiken. Detta ansvar som för övrigt numeraär grundlagsfåst (RF 9 kap. 12 §) omfattar också förvaltningen avvalutareserven och dispositioner som påverkar dess sammansättning. Det börsåledes inte ankomma på att föreskriva hur valuta- reservenskall vara uppbyggd och i vilka valutor den skall placeras. Riksdagenbör inte genom uttalanden begränsa fullmäktiges handlingsfrihet i dettaavseende. Med detanförda avstyrker utskottet motion Fi729 (m). Från och med tillämpas nya principerför dbpo-sitionen av resultat. För att motverka stora variationerlåter man de fem senaste årens genomsnittliga resultat ligga till grund fördispositionerna. skall av detta genomsnittsresultat levereras intill statsverket och sättas av till dispositionsfonden. Inleveransen tillstatsverket avrundas till jämnt hundratal . resultat 1989 före bokslutsdispositioner är 7574 milj. kr. För perioden 19851989 är det genomsnittliga resultatet 7 527milj. 1 enlighet med de nya riktlinjerna föreslår fullmäktige att 6 000milj. levereras in till statsverket och att 753 milj. kr. Återstoden av resultat före bokslutsdispositioner,821 milj. kr., har satts av till resultatutjämningskonto. I enlighet med de nya principerna inlevereras därjämtetill statsverket en avkastning på medel som är innestående på s.k. särskildaräkningar i . Avkastningen på dessa medel beräknas därvid som räntanpå sex månaders statsskuldväxlar. Avkastningen, som redovisas som enräntekostnad i resultaträkning, uppgick till 2 921milj. och har överförts till statsverket. övertog från staten ansvaretför tillverkning och utgivning av mynt. I ett av de riksdagsbeslut som liggertill grund för förändringen (prop. 1985/86:108, FiU 25, rskr. 264) förutsattesatt nyordningen skulle vara neutral från statsbudgetsynpunkt. Det uttalades attstatsverket skulle kompenseras för bortfallet av myntningen och att bytet avhuvudman inte skulle påverka statsbudgeten på ett ogynnsamt sätt. Regeringenoch förutsattes Samråda i denna fråga. Ett sådant samråd har ägtrum och utmynnat i en överenskommelse om att skall leverera in ettengångsbelopp på 1 000 milj. kr. som kompensation för bytet av huvudman. Överföringarna till statsverket under /90skulle därmed uppgå till 9 921 milj. kr., varav 6 000 milj. kr. hänför sig1989 års resultat, 2 921 milj. kr. till avkastningen på särskilda räkningar och1 000 milj. kr. till bytet av huvudman för mynttillverkningen. Utskottet har inget att erinra mot den av fullmäktigeföreslagna dispositionen av resultat, inte heller mot förslaget tillkompensation för ändrat huvudmannaskap för mynttillverkningen. Utskottet sin granskning av inte funnit något somföranleder särskilt uttalande. I likhet med revisorer tillstyrkerutskottet därför att fullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sin förvaltningunder 1989. Utskottetbiträder också revisorernas förslag att skall fast- 1989/90:FiU27 ställa denbalansräkning och resultaträkning som finns intagen i riksbankensförvaltningsberättelse. Balansräkningen och resultaträkningen finns även fogadtill detta betänkande som bilaga 1 resp. 2. 1. beträffanderiksbankens oberoende attriksdagen avslår motion 1989/90:Fi705, (m,fp) 2. beträffandeavskaffande av 10-öringen att avslår motion 1989/90:Fi719, 3. beträffandenickelfritt 10-kronorsmynt att avslår motion 1989/90:Fi724, 4. beträffanderiksbankens innehav av guld att avslår motion 1989/90:Fi729, 5. beträffandeansvarsfrihet för attriksdagen beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för förvaltningen avriksbanken , 6. beträffanderiksbankens balans- och resultaträkning attriksdagen fastställer i bilagorna 1 och 2 återgivna balansräkningoch resultaträkning för , 7. beträffandedbposition av resultat attriksdagen beslutar att av resultat skall deb 6 000 000 000 kr.levereras in till statsverket under /90, deb 752 924 014 kr.överföras till dispositionsfonden, 8. beträffandekompensation för bortfall av myntning att beslutar att från dispositionsfonden skall . överföras till statsverket. Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), i (s), (), Per (), (), (), (), (), (), (fip), (), Lars-OveHagberg (vpk), (), () och (). oberoende (mom. 1) (), (), (), FilipFridolfeson (m) och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Utskottet får" och slutar med "motion Fi705 (m)" bortha följande lydelse: Såsom framhålls i motionen finns det internationellt entendens att ge finanspolitiken en mer långsiktig inriktning mot strukturellamål, medan stabiliseringspolitiken i växande utsträckning bedrivs med penningpolitiskamedel. Detta har lett till större effektivitet i kampen mot inflationen ochdärmed också till en mer balanserad tillväxt. Internationella jämförelservisar också att länder med oberoende centralbanker haft större framgång medstabiliseringspolitiken än länder vars centralbanker är mindre självständiga. Idetta sammanhang intar riksbank en mittenposition blandindustriländernas centralbanker. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att nu vidta ytterligare åtgärder för att stärka riksbankensoberoende. möjligheter att föra en kraftfull penningpolitik skulledärmed förbättras vilket är angeläget i och med att penningpolitiken vuxit ibetydelse. har den höga svenska inflationstakten inte kunnatnedbringas i nivå med vad som gäller i våra viktigaste konkurrentländer. I motionen redovisas ett antal konkreta förslag som varför sig är avsedda att stärka ställning. Utskottet ser dessaförslag som en lämplig fortsättning på det förändringsarbete som inleddes förnågra år sedan med statsskuldspolitiska kommitténs (SPOK) översyn och somutmynnade i ett antal nya lagar inom verksamhetsområde. I syfte att stärka oberoende bör sålundavalbarhetsvillkoren för ledamot i fullmäktige skärpas. Enligt nuvarande reglerfår fullmäktig inte vara statsråd, ej heller ledamot eller suppleant i kreditinstitutsstyrelse. Med tillkomsten av den nya riksbankslagen 1989 avskaffadesregeringens rätt att utse ordförande i riksbanksfullmäktige. Förändringenvidtogs för att markera ställning som riksdagsorgan. Såsommotionärerna påpekar får det därför anses strida mot den nya lagstiftningensandemening när man via val i lät en statssekreterare ifinansdepartementet sitta kvar som ordförande i riksbanksfullmäktige fram tillvåren 1990. Förbudet för ett statsråd, exempelvis finansministern, att ingå ifullmäktige borde i lika mån gälla dennes närmaste politiska medarbetare. Avmotsvarande skäl bör i fortsättningen samtliga anställda i statsdepartementenuteslutas från valbarhet till riksbanksfullmäktige. Det kan övervägas om inte kretsen av valbara personer börbegränsas ytterligare. Så t.ex. kan det sättas i fråga om uppdraget somriksdagsledamot skall vara förenligt med ledamotskap i riksbanksfullmäktige. Ett annatsätt att stärka riksbanksfullmäktiges självständighet är att 1989/90:FiU27 förlängamandatperioden för ledamöterna till och att införa ett rullandevalsystem där en plats förnyas . Ändamålet för verksamhet kan enligt utskottetsmening också behöva preciseras. I de lagar som reglerar verksamhetär föreskrivet att är ansvarig för valuta- och kreditpolitiken samtför ett säkert och effektivt betalningsväsende. Denna föreskrift bör enligtutskottets mening kompletteras med en mer preciserad målangivelse i enlighetmed motionärernas förslag. Till de aktuella ändamålsparagraferna bör sålundafogas ett ekonomisk-politiskt mål av innebörd att skall ha tilluppgift att värna om kronans yttre och inre värde. Även om strävan skall vara att tillförsäkra enmer självständig ställning kan, som motionärerna påpekar, inte dess verksamhetbedrivas frikopplad från den ekonomiska politiken i övrigt. Redan vid denföregående översynen av lagstiftningen tillkom regler om samrådsskyldighet medregeringen. Samrådet med bör säkerställas genom att riksbankschefenframträder inför finansutskottet vid fyra tillSllen . Det bör ske ianslutning till öppnande , vid överlämnandet avfinansplanen , vid framläggandet av årsberättelse ifebruari samt vid överlämnandet av den reviderade finansplanen i slutet avapril. Regeringen bör skyndsamt återkomma till medförslag till lagreglering av vad utskottet här anfört. deb att utskottets hemställan under1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande oberoende att med bifall till motion 1989/90:Fi705 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om åtgärder för att stärka riksbankensoberoende. oberoende (mom. 1) och (båda c) anför: Enligt vår mening ter det sig motiverat att se överriksbankens ställning för att finna former som ökar bankens självständighetoch oberoende. Liksom fallet var med statsskuldspolitiska kommittén bör ensådan översyn göras inom ramen för en parlamentariskt sammansatt utredning. 1989/90: FiU 27 1989/90:FiU27 Bilaga 1 Guld ocli utländska tillgångar Särskildadragningsrätter i .... Reservposition iInternationella m. m.,nettobelopp ........................ Sverigesandel i Internationella nteruppbyggnadsbankens grundfond, Utlåning,riksgäldskonloret .. Utlåning,banker................... Utlåning,allniänhelen............ Inom linjen förda poster 1989: I b55 mkr not . 18 .\'i4 178215 164 684 152 402 Skulderoch eget kapital, Mkr Nettotilldelning av särskilda dragnings rätter i . . . Övriga utländska skulder.......... Checkräkning, staten............... Checkräkning,banker.............. Checkräkning,övriga............... Kassakravsmedel,banker......... Kassakravsmedel,finansbolag . Konton förinvestering m.m....... Likviditetskonton,kommuner . Likviditetskonton,företag ....... (Jtelöpande sedlar och mynt Utelöpandesedlar oeh mynt ... Summa skulder och eget kapital 178 215 164 684 152 402 1989/90:FiU27 Bilaga 1 1989/90-.FiU27 Bilaga 2 Ränteintäkter........................... ............ 4 Räntekostnader ..................... .......... - 171 - 135 - 158 Omvärderingav valutor ......... ........... -1 476 - 164 -2063 Summa utländska rörelsen 2 402 2 724 1 981 Ränteintäkter av statspapper m.m. ... 5 494 7 915 8 822 Ränteintäkter av utlåning till banker m m........................................ ............ 4 062 I 618 711 Räntekostnader ..................... ........... -3 883 -2 858 -1195 ................... - - 13 321 Summa inhemska rörelsen 5 673 6 675 21 659 För\altningsiniåkter ................ ....... 69 65 64 Förvaltningskostnader............... ... - 582 - 553 - 486 Övrigaintäkter...................... ......................................... 24 Övrigakostnader ................ - 12 Extraordinäraintäkter ............ - 547 Resultat före bokslutsdispositioner........ 7 574 9 458 23 218 Avsätlnini;till resultal- utjämning"skonto...................... ... - 821 -2 034 -16 200 Ärels resultat ................................... 6753 7 424 7 018 gotab 96560, 1990 12