bet · GD01JuU24 · 1989-12-31 00:00:00 — Iproposition 1989/90:100 bilaga 4 () har regeringenforeslagit att för /91 till Allmänna förvaltningsdomstolarnaanvisa ett ramanslag på . (punkt D 3, s. 77-80). 1989/90:Ju714av och () vari yrkas att hosregeringen begär att förslag framläggs om snabbare handläggning och beslut vidskattskyldigs besvär över taxering. Beträffandemålutvecklingen i de allmänna förvaltningsdomstolarna kan nämnasföljande. Antalettill länsrätterna inkomna skattemål visar en mindre ökning under år 1989.Samtidigt bör anmärkas att en omläggning av besvärsordningen, som påverkarstatistiken, gjordes . Jämfört med kan en minskning avskattemålen med noteras. Bortfallet beror, som anförs ipropositionen, huvudsakligen på att förenklingar i skattelagstiftningen medförtatt många enkla mål fallit bort. De mål som är kvar är alltså genomsnittligt settsvårare och mer tidskrävande . Avverkningstakten har också gått ned.Trots dessa förhållanden har omloppstiden ändå minskat något och uppgår nu till20 månader. Körkortsmålenfortsätter att öka i antal och ökningstakten har tilltagit något. Under år 1989ökade körkortsmålen medan det rörde sig om en ökning . Också avverknings-takten har ökat men inte lika mycket. Antalet balanserademål har ökat . Ocksåantalet övriga mål, huvudsakligen mål enligt sociallagstiftningen, har ökatnågot medan awerkningstakten sjunkit. Antalet balanserade mål har ökat mednästan . Sammantagetär antalet balanserade mål i länsrätterna i stort sett oförändrat. Ikammarrätterna har antalet inkomna mål minskat med . En vissminskning av antalet avgjorda mål kan också noteras. Sammantaget minskademålbalansen med men de balanserade målen har blivit äldre; dettagäller särskilt kammarrätten i . Iregeringsrätten minskade såväl antalet inkomna som antalet avgjorda mål.Totalt sett är balansen i stort sett oförändrad. Utskottet finner för sin del att arbetsläget vidförvaltningsdomstolar- 1989/90:JuU24 na alltjämt ger anledning till oro.Visserligen är målbalansen i länsrätterna på det stora hela oförändrad jämförtmed föregående år men målens sammansättning är äldre och mer komplicerad.Utskottet tänker här särskilt på att antalet förtursmål, dvs. mål som enligtförfattningsföreskrift skall behandlas skyndsamt eller , ökar ochpå att skattemålen blir allt svårare. I kammarrätterna har målbalansenssammansättning trots en minskad måltillströmning ytterligare försämrats. Dettahar föranlett regeringen att lillfålligt inrätta en extra avdelning vidkammarrätten i , där situationen är särskilt bekymmersam. Utskottet måste vidare konstatera att omloppstiden iskattemål i länsrätterna är i stort sett oförändrad, något som knappast kanbetecknas som tillfredsställande med hänsyn till det av fastslagnamålet att omloppstiden inte bör överstiga . Utskottet vill isammanhanget notera att arbetsplaneringen vid länsrätterna försvåras av att enså stor del av målen är förtursmål. Utskottet anser emellertid inte, till skillnad från vadsom anförs i motion Ju714, att det bör föreskrivas en tidsfrist inom vilkentaxerings-besvär normalt bör vara avgjorda. En sådan ordning skulle ytterligareförsvåra ett ändamålsenligt utnyttjande av domstolarnas resurser. Utskottetavstyrker bifall till motionen. Med hänsyn till de långa handläggningstiderna villutskottet tillägga att det kan finnas anledning för domstolarna att i störreutsträckning än överväga om det inte kan vara aktuellt att avgöra ettskattemål trots att yttrande inte inkommit från den skattskyldiges motpart (jfr10 § förvaltningsprocesslagen). Utskottet vill i detta sammanhang anmärka att iregeringens framlagda proposition om ny taxeringslag m.m. (prop.1989/90:74) föreslås omfattande förändringar i taxeringsförfarandet somberäknas leda till en kraftig minskning av antalet skattemål. De nya reglernaskall tillämpas första gången vid taxering, och de påverkar alltsåinte arbetsläget i domstolarna . bör emellertid antaletskattemål minska. Utskottet noterar att möjligheterna att beräkna debesparingar som reformen kan leda till för länsrätterna och kammarrätternapräglas av stor osäkerhet (prop. s. 386). Som redan framgått påverkasarbetssituationen av flera olika omständigheter. Försiktighet är därförtillrådlig när det i budgetregleringen gäller att pröva möjligheterna att ta utframtida besparingar ur reformen. Den allmänna fastighetstaxeringen av småhus som genomförsunder beräknas medföra ett stort antal mål i länsrätterna. Detta kommeratt ställa ytterligare anspråk på domstolarnas resurser. Sammantaget innebär det anförda, som justitieministernanför (s. 79), att man kan räkna med att arbetsläget för länsrätterna medreservation för fastighetstaxeringen kommer att vara i stort sett oförändratunder . Medelsberäkningen 1989/90:JuU24 Regeringen föreslår ett förslagsanslag på drygt 416 milj.kr. till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget innebär att den under innevarande budgetårinledda satsningen på ADB och utbildning fortsätter. Vidare sker en temporärförstärkning av anslaget med 3 milj. kr. på grund av den föreståendefastighetstaxeringen. Utskottet, som hänvisar till vad som ovan anförts omutvecklingsarbetet inom domstolsväsendet, godtar regeringens förslag tillmedelsanvisning. I proposition 1989/90:100 bilaga 4 ()har regeringen föreslagit att för /91 tillFörsäkringsdomstolarna anvisa ett ramanslag på . (punkt D 4, s.80-82). Regeringen har vidare föreslagit att godkänna deriktlinjer för en samordning av försäkringsrätterna med vissa kammarrätter somjustitieministern angett i propositionen (s. 5563). 1988/89:Ju412 av m.fl. (fjj, m, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom domstolarna i övre och behovet av kammarrätt i . l989/90:Ju402 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar avslå förslaget om samordning avförsäkringsrätterna med vissa kammarrätter. 1989/90:Ju404 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenavslår regeringens förslag om försäkringsrätternas organisation, 2. att riksdagenhos regeringen begär att domstolsutredningen får i uppdrag att utreda dennafråga. 1989/90:Ju409 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en kammarrätt i för övre . 1989/90:Ju411 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att med avslag på regeringens förslag hos regeringen begär förslag om attsocialförsäkringsmålen fr.o.m. tillförs länsrätterna medfullföljd till kammarrätterna och tills vidare försäkringsöverdomstolen, 2. att, för detfall ovanstående yrkande (1) inte vinner bifall, med avslag påregeringens förslag beslutar att frågan om integrationav försäkringsdomstolarna i de allmänna förvaltningsdom- 1989/90:JuU24stolarna skall överlämnas till utredningen som skall se över domstolarnasuppgifter m.m. för fortsatt övervägande. I försäkringsrätterna har antalet inkomna mål under år1989 ökat med . En viss ökning har skett också beträffande antaletavgjorda mål. Balansen har ökat . I förhållande harantalet inkomna mål ökat med sammanlagt . I försäkringsöverdomstolen har antalet inkomna mål iförhållande ökat medan antalet avgjorda mål är i stortsett oförändrat. Resultatet är en balansökning om . En viktig anledning till målökningen i försäkringsrätternatorde, som utskottet konstaterade , vara att socialförsäkringsnämndernasedan den 1 januari 1988 inte skall ompröva sina egna beslut innan de översändstill försäkringsrätten (se prop. 1985/86:73, SfU 12, rskr. Regeringen harnu som framgår av propositionen (s. 82) gett ochdomstolsverket i uppdrag att utvärdera bl.a. denna regel och lägga fram deförslag till författningsändringar som anses påkallade. Uppdraget har nyligenredovisats och överväganden pågår nu i . Den genomsnittliga handläggningstiden i de treförsäkringsrätterna varierar mellan . Handläggningstiden ärlängst vid försäkringsrätten för , och anser attdet bör övervägas att flytta I 000 mål därifrån till försäkringsrätten förSödra . På grund av arbetsläget har regeringen beslutat inrättadels en ny tjänst som domare i försäkringsöverdomstolen, dels en extraavdelning vid försäkringsrätten för den 1 januariden30 . Försäkringsrätternas organisation m.m. regleras i lagen(1978:28) om försäkringsdomstolar. Försäkringsöverdomstolen är högsta försäkringsdomstol imål som fullföljs dit från försäkringsrätt eller från arbetsmarknadsstyrelseneller som underställer försäkringsöverdomstolensprövning. Försäkringsöverdomstolen prövar mål där prövningstillståndbeviljats. Prövningstillstånd kommer i fråga om det är av vikt för rättstillämpningenatt talan prövas av försäkringsöverdomstolen (prejudikatsdispens) eller om detfinns anledning att ändra det slut som försäkringsrätten kommit till(ändringsdispens). Regleringen finns i 35 § 37 a § förvaltningsprocesslagen(1971:291). Försäkringsrätt är domstol närmast underförsäkringsöverdomstolen 1989/90:JuU24 i mål som fullföljs dit frånallmän försäkringskassa eller från . Det finns treförsäkringsrätter för resp. norra , och . Försäkringsrätternas organisation har varit föremål föröverväganden (se prop. 1987/88:100 bilaga 4 s. 79). Bakgrundenvar att det fanns betydande svårigheter bl.a. att rekrytera och behålla domareoch föredragande. fick i uppdrag att analysera förutsättningarnaför att samordna försäkringsrätterna med de allmännaförvaltningsdomstolarna. Frågan om försäkringsrätternas organisation har ocksåvarit föremål för behandling i utskottet med anledning av en motion i ämnet.Utskottet uttalade då (JuU 1987/88:29 s. 14) att borde övervägainte endast försäkringsrätternas utan även försäkringsöverdomstolensställning. har redovisat sitt uppdrag i rapporten (DVRapport 1988:5) Försäkringsdomstolar och allmänna förvaltningsdomstolar. Frågan om försäkringsrätternas ställning har ocksåbehandlats i promemoria (Ds 1989:2) Domstolarna en idéskiss. Under ärendets beredning i har representanterför kammarrätterna och försäkringsrätterna beretts tillfålle att tillutskottet framföra synpunkter i organisationsfrågan m.m. förslag innebar att socialförsäkringsmålenunder en övergångsperiod skulle avgöras i fem länsrätter i särskild sammansättningoch överprövas av försäkringsöverdomstolen med bibehållande av möjligheten tilländringsdispens. skulleförsäkringsöverdomstolen ersättas av kammarrätterna och regeringsrätten, ochinstansordningen i socialförsäkringsmålen skulle sålunda bli densamma som iflertalet förvaltningsmål. Förslaget innebar att möjligheten tilländringsdispens skulle upphöra när regeringsrätten blev högsta instans. Förslaget i idéskissen innebär att socialförsäkringsmålenskall föras över till kammarrätterna och där, åtminstone lill en början,avgöras på specialavdelning. Något förslag om ändrad ställning för försäkringsöverdomstolenhar inte lagts fram. Remissbehandlingen av rapporten och idéskissen har skettgemensamt. Sammanfattningsvis innebär remissinstansernasställningstaganden att flertalet är positiva till en integrering mellan deallmänna förvaltningsdomstolarna och försäkringsrätterna. Däremot föreliggeroenighet när det gäller på vilket sätt en sådan integrering bör ske; nämligenom försäkringsrätterna skall integreras med kammarrätterna eller medlänsrätterna. Remissinstansernas ställningstagande i denna del synes åtminstonedelvis ha samband med deras syn på försäkringsöverdomstolens fortsattaverksamhet. De remissinstanser som förordar alt försäkringsöverdomstolensuppgifter tas över av regeringsrätten synes som regelockså förorda att försäkringsrätterna integreras med länsrätterna 1989/90:JuU24 medan de remissinstanser som utgått från attförsäkringsöverdomstolen skall vara kvar förordar en integrering medkammarrätterna. I sina överväganden (s. 6063) stannar justitieministernför en lösning som innebär att försäkringsrätterna integreras med kammarrätternaoch att försäkringsöverdomstolen i vart fall tills vidare behålls som högstainstans inom socialförsäkringsområdet. Någon förändring avförsäkringsöverdomstolens uppgifter föreslås inte. Den nya ordningen beräknasträda i kraft . I motion Ju412 förordas att försäkringsrätterna integrerasmed kammarrätterna, vilket i sin tur enligt motionärerna bör medföra att en nykammarrätt for övre tillskapas; ett krav som också framförs i motionJu409. I motion Ju411 däremot förordas en integrering med länsrätterna eller, iandra hand, som även begärs i motion Ju404, att frågan om försäkringsrätternasorganisation skall hänskjutas till domstolsutredningen. I motion Ju402 yrkasavslag på regeringsförslaget med hänvisning till det pågåendeutredningsarbetet. Som har framgått i det föregående har försäkringsrätternakommit in i en utveckling med växande balanser. Härtill kommer mycket storarekryteringssvårigheter. Utskottet delar justitieministerns uppfattning attanledningen till rekryteringssvårigheterna står att finna i försäkringsrätternassnäva målområde och den relativt slutna och begränsade domarkarriären där.Försäkringsrätterna närmar sig nu en situation där det inte längre går attundvika att genom organisatoriska förändringar försöka förbättrarekryteringsläget. Utskottet kan bl.a. av den anledningen inte ställa sig bakomkravet på ytterligare granskning i domstolsutredningen. Härtill kommer somframgått ovan att försäkringsrätternas organisation varit föremål förutredning i särskild ordning. Även hänsynen till berörd personal talar starktför att frågan inte bör hållas öppen längre. Utskottet kan således inte stödjamotionskraven på ytterligare utredning m.m. och avstyrker alltså bifall tillmotionerna Ju402 och Ju404. I denna del återstår det att ta ställning till omförsäkringsrätterna skall integrercis med kammarrätterna eller medlänsrätterna. Utskottet anser för sin del att övervägande skäl talar förkammar rättsalternativet. Utskottet grundar i likhet med justitieministern sin uppfattning på att det så länge försäkringsöverdomstolen kan bevilja ändringsdispens inte är befogat med prövning i mer än en underin stans. Också den organisationen ger den rättssökande möjlighet till sakprövning i två instanser. Härtill kommer som justitieministern anför att försäkringsrätterna har kammarrätterna som förebild i såväl organisatoriskt som processuellt hänseende. Behovet av kvalificerade föredragande kan också, som justitieministern anför, lättare tillgodoses inom kammarrätterna än inom länsrätterna. Utskottet kan således inte stödja länsrättsalternativet som förs fram i motion Ju411. Det i motio nen i andra hand framförda yrkandet om hänvisning av organisations frågan till domstolsutredningen har utskottet redan ovan prövat i sak. Utskottet avstyrker bifall också till detta yrkande. Utskottets ställningstaganden i det föregående innebär attutskottet /90:JuU24 godkänner de riktlinjer för en samordning avförsäkringsrätterna med vissa kammarrätter som lagts fram i propositionen. Härigenom är yrkandet i motion Ju412 om överföring avförsäkringsrätterna till kammarrättsorganisationen tillgodosett. När det slutligen gäller yrkandena i motionerna Ju412 ochJu409 om en kammarrätt i vill utskottet först konstatera att avsikten äratt försäkringsrätten för , som är belägen i , skall bli kvardär men som en specialavdelning lill kammarrätten i . Utskottet villvidare hänvisa till att justitieministern i propositionen (s. 62) uttalat attdet på , när konsekvenserna av det första samordningssteget kanöverblickas och när mera säkra prognoser om antalet socialförsäkringsmål ochskattemål kan göras, kan finnas skäl att närmare studera resultatetav integreringen och från då vunna erfarenheter överväga frågor om bl.a.kammarrätternas antal, lokalisering och domkretsar. Utskottet, som tidigareprövat och då inte avvisat tanken på att förlägga en kammarrätt till (seJuU 1987/88:29 s. 14), vill också erinra om att under uppbyggandet avkammarrättsorganisationen två avdelningar avkammarrätten i tjänstgjorde i . En liknande utveckling närdet gäller den kammarrättsavdelning som vid omorganisationen förläggs tillUmeå kan enligt utskottets mening bli aktuell . Med dessa ordavstyrker utskottet bifall till här behandlade yrkanden i motionerna Ju412 ochJu409. Utskottet vill mera allmänt tillägga att denomorganisation som förestår innebär stora påfrestningar för både den berördapersonalen och de administrativa organen. Utskottet utgår dock ifrån attsvårigheterna kan minimeras i ett gott samarbete mellan de berörda; inte minstde fackliga organisationerna och . Regeringen föreslår ett ramanslag på drygt 67 milj. kr. Regeringens förslag innebär att den under innevarandebudgetår gjorda förstärkningen av anslaget med 3,5 milj. kr. kommer att utgåockså nästa budgetår. Den kraftiga måltillströmningen till försäkringsrätternainnebär en belastning på befintliga resurser. görrekryteringsproblemen det svårt att utnyttja resurserna på ett ändamålsenligtsätt. Utskottet anser att de åtgärder regeringen vidtagit är ändamålsenliga utskottet tänker då främst på översynen av omprövningsreglerna och på denorganisationsförändring som utskottet ställt sig bakom och utskottetanser det inte i det nu aktuella läget aktuellt att övervägaresursförstärkningar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsberäkning. Utrustningtill domstolar m.m. i989/90:JuU24 I proposition 1989/90:100 bilaga 4 ()har regeringen föreslagit att för /91 till Utrustningtill domstolar m.m. anvisa ett reservationsanslag på . (punkt D 5,s. Utskottet godtar regeringens förslag till medelsberäkning. 1. beträffande anslag till domstobverket attriksdagen till för /91 anvisar ett ramanslag på , 2. beträffande teknbka hjälpmedel idomstobväsendet att avslår motion 1989/90:Ju809 yrkande 13, res.1 (fp) 3. beträfende delegering till domstobbiträden attriksdagen avslår motion 1988/89:Ju804 yrkande 3 och motion 1989/90:Ju809yrkande 10, res.2 (fp) attriksdagen med avslag på motion 1989/90:Ju40S lämnar utan erinran vadjustitieministern anfört i proposition 1989/90:100 bilaga 4, s. 6369, res.3 (m) 5. beträffandeantalet nämndemän i domför sammansättning attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju401 och motion 1989/90:Ju703 i denna del, res.4 (m) 6. beträffandemandattidens längd attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju703 i denna del, 5 (m) 1. beträffande principen förnämndemannaersättning att avslår motion 1989/90:Ju716, res.6 (c) 8. beträffande resurser tillnämndemannaersättningar att avslår motion 1989/90:Ju822 yrkande 7, res.7 (vpk) 9. beträffanderesurser till nämnde mannautbildning m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju822 yrkandena 8 och 9, 8(vpk) , o 10. beträffande säkerhetssal i 1989/90:JuU24 att avslår motion 1989/90:Ju410, res.9 (mp) 11. beträffande arvodet till vbsaledamöter i hyresnämnd att avslår motion 1989/90:Ju403, 12. beträffande handläggningstiden ihyresnämnd m.m. att avslår motion 1989/90:Ju413, 13. beträffande en parlamentarbkutredning m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:Ju808 yrkande 36, motion 1988/89:Ju813 yrkande1 och motion 1989/90:Ju803 yrkande 3, 14. beträffandeanslag till allmänna domstolarna attriksdagen till Allmänna domstolarna m.m. för /91 anvisar ettramanslag på 1 , 15. beträ&nde handläggningstiden i skattemål att avslår motion 1989/90:Ju714, res.10 (m, fp, c, mp) 16. beträffandeanslag till allmänna förvaltningsdomstolarna attriksdagen till Allmänna förvaltningsdomstolarna för /91 anvisarett ramanslag på , 17. beträffandeförsäkringsrätternas organbation attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju412 i denna del och med avslag påmotion 1989/90:Ju402 yrkande 1, motion 1989/90:Ju404 och motion 1989/90:Ju411godkänner de riktlinjer för en samordning av försäkringsrätterna med vissakammarrätter som justitieministern angett i propositionen, res.11 (fp, c) res.12 (m) 18. beträffandeen kammarrätt i attriksdagen avslår motion 1988/89:Ju412 i denna del och motion 1989/90: Ju409, 19. beträffandeanslag till försäkringsdomstolarna attriksdagen till Försäkringsdomstolarna för /91 anvisar ettramanslag på , 20. beträffandeanslag till utrustning till domstolar m.m. attriksdagen till Utrustning till domstolar m.m. anvisar ett reservationsanslagpå . Närvarande:Britta Bjelle (fp), (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (). (vpk), (), () och 1989/90:JuU24Birgit (). Tekniska hjälpmedel i domstolsväsendet (mom. 2) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "Utskottet kan" och på s. 4 slutar med "motion Ju809"bort ha följande lydelse: Utskottet vill först konstatera att det är självklart attdet tar tid att genomföra så stora projekt som t.ex. datoriseringen avinskrivningsväsendet. Kritik kan knappast riktas mot tidsåtgången härvidlag.Utskottet anser emellertid att utvecklingen i andra hänseenden bör skyndas på.Detta gäller främst tillgången till utrustning för textbehandling. En allmäntillgång till sådan utrustning skulle verka kvalitetsbefrämjande på flera sättoch dessutom befria kanslipersonalen från vissa arbetsuppgifter med ett stortinslag av återkommande moment, t.ex. renskrivning av vissa stadardiseradedomar. Att arbetsplatsen är utrustad med modern och ändamålsenlig utrustningunderlättar också med säkerhet rekryteringen. Det blir också lättare attuppfylla allmänhetens krav på service. Utskottet anser således att tillräckligamedel måste avsättas för införande av textbehandling och annan modern teknikoch för följdin-vesteringar bl.a. i utbildning för berörd personal. nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande teknbka hjälpmedel idomstobväsendet att med anledning av motion 1989/90:Ju809 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Delegering till domstolsbiträden (mom. 3) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Mot den" och slutar med "behandlade delar" bort haföljande lydelse: Utskottet förutsätter att erfarenheterna från pågåendeförsöksverk samheter kommer att tas till vara i förnyelsearbetet inom domstolsvä sendet. Utskottet vill också redan nu ge uttryck för sin uppfattning att det är dags att fortsätta på den inslagna vägen. Utskottet anser sålunda, i linje med vad som anförs i motionerna Ju40S och Ju809, att inte endast enstaka beslut bör kunna delegeras till biträdespersonal utan att sådan personal även bör kunna anförtros att på eget ansvar avgöra vissa enklare typer av mål och ärenden som t.ex. mål om äktenskaps- 20 skillnad.En försöksverksamhet med den här angivna inriktningen bör 1989/90:JuU24 Detta bör som sin mening ge regeringen till deb att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffandedelegering till domstobbiträden attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju804 yrkande 3 och motion1989/90:Ju809 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Notariemeriteringen (mom. 4) , och (allam) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet kan" och på s. 6 slutar med "motion Ju40S"bort ha följande lydelse: I likhet med vad som anförs i motion Ju405 anser utskottetatt frågan om tingsmeriteringens längd är för tidigt väckt. 1 princip hadebehandlingen av hithörande frågor bort anstå till dess att domstolsutredningensarbete avslutats och det alltså stod klart hur domstolsväsendet i stort kommeratt gestalta sig . I det läge saken nu befinner sig vill utskottetemellertid, i linje med vad som anförs i motion Ju405, slå fast attregeringsförslaget om en avkortning av notarietiden inte kan godtas.Tingsmeriteringens betydelse kan nämligen, enligt utskottets uppfattning, inteöverskattas. Genom den ges unga jurister en grundläggande skolning ocherfarenhet av rättstillämpning och dömande verksamhet som är av stort värdeoavsett om de senare kommer att verka i näringslivet, inom domstolsväsendeteller eljest inom offentlig förvaltning. Notariemeriteringen bör självfalletinte göras alltför kort, och utskottet finner den föreslagna möjligheten tillutbytestjänstgöring hos åklagare, som innebär endast tjänstgöring vidtingsrätt, särskilt olycklig.