bet · GD01UbU25 · 1989-12-31 00:00:00 — svårigheter all rekrytera kvalificerade utländska forskare till Sverige.Föredragande statsrådet har beträffande kostnadsersättningar som utges avSIPRI föreslagit alt dessa även fortsättningsvis skall vara skattefria. Ikonsekvens härmed bör enligt statsrådet även skattefriheten beträffandekostnadsersättningar enligt lag kvarstå. Regeringens förslag i propositionen om reformerad inkomst-och företagsbeskattning innebär sammanfattningsvis atl lag justeras iså måtto att skattelättnaden för av löneinkomsten slopas men attforskarskattenämnden även fortsättningsvis beslutar om huruvida förutsättningarnaär uppfyllda för skattefrihet för kostnadsersättningarna. Övergångsvis innebärdetta atl det även efter kan finnas forskare som åtnjuterskallelättnad beträffande löneinkomster enlig beslut som forskarskattenämndenfattat enligt de äldre reglerna. Med hänvisning till vad utskottet här redovisat föreslårutskottet atl avslår motion 1989/90:Ubl40 yrkande 32. villutskottet tillägga atl det är angeläget att effekterna av en förändring avnuvarande regler noga följs och att kompletterande åtgärder vidtas om så skullebehövas. Villkoren för den grundläggande forskningen Det är nu ungefår fattade beslut omen ny form av forskningspropositioner som innebär atl regeringen vart tredje årger en samlad redovisning och bedömning av svensk forskning och utveckling.Såväl regeringens förslag som beslut har utgåttfrån att universitet och högskolor bör ha huvudansvaret för den forskning somfinansieras med allmänna medel. forskningsproposition gälldehuvudfrågorna avvägningen mellan grundforskning, sektorsforskning ochnäringslivets forsknings-och utvecklingsverksamhet, liksom högskoleforskningenskvalitet och forskarnas arbetsvillkor. Dessa frågor är av så grundläggandekaraktär att de också kom all framstå som centrala forskningsproposition.Resursförstärkningarna i denna riktades huvudsakligen mot högskolan, medtonvikt på rekryteringen av nya generationer forskare. Även i den nu aktuella forskningspropositionen förregeringen fram förslag som syftar till att stärka i första hand högskolansinsatser för landets långsiktiga kunskapsförsörjning. 1 propositionen framhålls att det är nödvändigt atl stärkaden svenska grundforskningen och forskarutbildningen. Kunskaperna mås te fördjupas för att lösa inte bara dagens problem utan också för att skapa beredskap för morgondagens. Samhället kommer i ökad ut sträckning inom alla verksamhetsområden att behöva alltmer kvalifice rad arbetskraft. Det innebär ett ökat behov av personer med forskarut bildning. Visserligen, säger regeringen, har grundforskning och forsk- . , arutbildning tillförts resursförstärkningar genom samtliga de forskningspropositionersom lagts fram , men de statli- 1989/90:UbU25 gainsatserna inom grundforskning och forskarutbildning har inte vuxit i sammatakt som de resurser som avsatts för forskning och utveckling inomnäringslivet. Regeringen föreslår därför i årets forskningsproposition kraftiga förstärkningar för grundforskning och forskarutbildning. Resurstillskotten koncentreras till vissa områden:-studiefinansiering inom forskarutbildningen - riktadeinsatser för forskningsorganisationen i högskolan -forskningsstödjandeverksamhet vid de mindre och medelstora högskolorna -förbättringari högskolans lokalsituation Grundforskning och forskarutbildning bedrivs inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde huvudsakligen vid ca 1 000institutioner, vilka är organiserade i ell fyrtiotal fakulteter, knutna tillelva högskoleenheter på sju orter. Inom högskolan finns 1 600professurer. Att tillgodose kraven inte bara på kvalitet utan också på bredd iforskning och forskarutbildning har emellertid medfört att mångaforskningsmiljöer inom högskolan är alltför små. Studier visar atl det krävsen viss omfattning på verksamheten för atl skapa en kreativ forskningsmiljö.Forskning är också ofta, konstaterar regeringen, resurskrävande, med avseendepå såväl personal som andra resurser. Regeringen lade fram en proposition omformerna för högskolepolitiken (prop. 1988/89:65, UbU9, rskr. Ipropositionen slogs fast att tre huvudprinciper skall ligga till grund för densvenska högskolepoliliken. En första princip är hög och likvärdig kvalitet inom helahögskolan. Forskningsresurserna inom högskolan skall fördelas så atl den forskningsom bedrivs skall kunna möta det internationella vetenskapssamhälletskvalitetskrav. Den andra principen är en sammanhållenhögskoleorganisation. Till skillnad från vad som är fallet t.ex. på deneuropeiska kontinenten har i görligaste mån undvikit alt skapafristående forskningsinstitut. All forskning bör bedrivas med beaktande av dekvalitetskrav som gäller för verksamheten inom högskolan. Som en tredje princip gäller att planeringen av forskningoch utbildning i huvudsak bör vara mål- och resultatorienterad. Genom attriksdag och regering anvisar anslag till utbildningssektorer och fakulteteranges de ändamål som anslagsmedlen är avsedda för. Universitet och högskolorfår därefter själva avgöra hur verksamheten skall organiseras och genomföras. Finansiering av grundforskning inom högskolan sker bådevia högskolans fakultetsanslag och via forskningsråden. Forskningsrådsorganisationenspelar därför, enligt regeringen, en väsentlig roll i den svenska grundforskningen. Utskottetkan inledningsvis, mot bakgrund av de ställningstaganden de 1989/90:UbU25 politiskapartierna i redovisat i sina resp. motioner i anslutning till 1990års forskningsproposition, konstatera att uppfattningen om den svenskaforskningens organisation, inriktning och styrformer i mycket överensstämmermed regeringens. Även om samstämmigheten kring forskningspolitikenshuvudsakliga inriktning är omfattande återfinns bland motionerna några yrkandensom tar upp grundläggande frågor i svensk forskning. I motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 1 anförs au den friaforskningen är en av hörnstenarna för utvecklingen i det svenska samhället.Den skall enbart styras av inomvetenskapliga kriterier och sambandet mellanforskning och grundläggande utbildning måste vara tydligt och fast. I motionenbetonas värdet av teknisk och naturvetenskaplig forskning och den betydelsedenna forskning har för utvecklingen, men motionärerna framhåller ocksånödvändigheten av alt slå vakt om del humanistiska perspektivet. Det är ocksåvikfigt atl balansen mellan grundforskning och tillämpad forskning är välawägd. Forskningspolitikens inriktning behandlas också i motion1989/90: Ubl39 (vpk) yrkande 1. Principerna om forskningens självständighet,dess kritiska prövning och oväld är utgångspunkter som motionärernainledningsvis lyfter fram som nödvändiga för en kvalitativt högtståendeforskning. Att forskningens resultat ständigt görs tillgängliga är en annanfundamental princip. Vidare anförs att resurser måste avsättas som medger attforskningsvärlden kan uppfylla de politiska intentionerna. En annan inställning till forskningspolitikens inriktningförs fram i motion 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 1. I motionen begärs att enparlamentarisk utredning tillsätts för atl förbereda ett radikalt annorlundaforskningspoliliskt program. Utredningen bör planera sitt arbete så atl enproposition kan föreläggas 1992/. Det är, enligt motionärerna,nödvändigt att den föreslående diskussionen baseras på en kunskapssyn som tarmer hänsyn till mänskliga och miljövänliga utgångspunkter än till industrinseventuella tillämpningar. Ett realiserande av ett sådant program kräverradikala omvärderingar på flera områden inom forskningen, menar moiionärerna. Utskollets bedömning är att innehållet i de tvåförstnämnda motionerna inte i någon avgörande omfattning awiker från deninriktning av den svenska forskningspolitiken som regeringen för fram i propositionen.Kring forskningens grundprinciper råder, som utskottet tidigare konstaterat,en betydande samstämmighet. Utskottet finner inte att dessa motionärer i någotavseende vill ändra på dessa principer eller på forskningens huvudsakligainriktning. En särskild utredning om ett radikalt annorlundaforskningsprogram, vilken förordas i den tredje motionen, kan inte ansespåkallad. kommer under /93 atl föreläggas en propositionom forskning. I anslutning till denna blir det i vanlig ordning möjligt attkomma med förslag till inriktning av forskningen. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionerna 1989/90:Ubl25 46 yrkande 1,1989/90:Ub 139 yrkande 1 och 1989/90:Ubl41 yrkande 1. Högskoleenhetermed fakultetsorganisation finns, som tidigare nämnts, 1989/90:UbU25 påsju orter i landet. I forskningspropositionen åskådliggörs hurfakul-telsresurserna fördelar sig regionalt. Förutom de absoluta värdena redovisas också hur resurserna är fördelade i relation till antalet invånare i olika delar av landet. I fyra motioner kommenteras den geografiska fördelningenav forskningsresurserna. 1 motionerna 1989/90:Ub94 (m) och 1989/90:Ubll8 (fp)konstateras att regeringens nu framlagda förslag innebär större satsningar påde medelstora och mindre högskolorna vilket ger mindre utrymme för deetablerade och internationellt erkända universiteten. Detta är enligtmotionärerna beklagligt. Vidare anförs att förslagen i forskningspropositionenleder till en geografisk snedfördelning i den meningen att i . Detta måste, menar motionärerna, rättas till inför nästatreårsperiod. I motion 1989/90:Ub710 (mp) anförs att det är väsentligt alluniversitetet i inte får sina resurser beskurna. Speciellt villmoiionärerna värna om forskning och undervisning inom miljöområdet. Slutligenhävdas i motion 1989/90:Ub757 (m, fp) yrkande 1 att i och desstekniska högskola måste garanteras lika goda förutsättningar iform av anslag som de övriga universiteten i landet. Utskottet konstaterar inledningsvis att det är förenat medvissa svårigheter att göra rättvisande jämförelser mellan universiteten när delgäller forskningsresurser och förändringar i dessa. En anledning är attförändringar i anslagsbeloppen inte enbart föranleds av forskningspolitiskaprioriteringar utan till stor del också kan bero på tekniskaanslagsöverföringar, som förändrar finansieringsbilden utan att verksamhetensomfattning påverkas. En annan anledning är att de bedömningar motionärernagrundar sig på enbart har fakultelsanslagen som utgångspunkt. Resurser somkommer forskningen till del anvisas också över de statliga anslagen tillvetenskaplig utrustning och investeringar i lokaler. Härtill kommer atl enbetydande del av de samlade forskningsresurserna är s.k. externa medel och atlde varierar mellan högskoleenheter med fasta forskningsresurser. Utskottet kan i sak inte dela motionärernas uppfattningatt i skulle missgynnas när det gäller tilldelningen avstatliga forskningsmedel. Av forskningspropositionen (s. 234) framgår atl av deförstärkningar som kan hänföras till orter (sammanlagt 210 milj.kr.) är detenbart och som får absoluta tillskott som är större än desom föreslås för . Då skall erinras om att det såväl i somStockholm finns flera enheter med fasta forskningsresurser. Det är den forskningsstruktur som utvecklats på de olikaorterna i landet som skall vara avgörande för den resursfördelning och även externa finansiärer gör med hänsyn till de insatsområden som överåren prioriteras. Utskottet finner inga bärande skäl för atl relatera fördelningenav forskningsresurser till befolkningstalen i olika delar av landet. Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört avstyrks motionerna 1989/90:UbU25 1989/90:Ub94,1989/90:Ub 118, 1989/90:Ub710 och 1989/90:Ub757 yrkande 1. De två huvuduppgifterna för den svenskahögskoleorganisationen är grundläggande högskoleutbildning saml forskning ochforskarutbildning. Den grundläggande högskoleutbildningens förutsättningar, dimensioneringoch resurser har behandlats av utifrån de förslagregeringen lagt fram i de årliga budgetpropositionerna. Forskningens ochforskarutbildningens villkor har behandlats i anslutning tillde särskilda propositioner om forskning som presenterats varttredje år. En övergång till ell mer långsiktigt planeringsperspekliv för helahögskolan kommer att ske fr.o.m. /94 då ett nytt styr- ochanslagssystem slutligen införs. Men redan i årets budgetproposition ochåtföljande riksdagsbehandling har ett längre tidsperspektiv börjat tillämpasäven på den grundläggande högskoleutbildningen. I fyra motionsyrkanden berörs sambandet mellan högskolansresurser för grundläggande utbildning resp. forskning och forskarutbildning. I motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 3 anförs att detreåriga forskningspropositionerna visserligen skapar förutsättningar för långsiktigt agerande men all grundutbildningens behov därigenom på ettolyckligt sätt separeras från forskningens behov. Grundutbildningens sambandmed forskning, menar motionärerna, måste vara entydigt om skall kunnaleva upp till kravet att bedriva en högskoleutbildning på vetenskaplig grund.Moiionärerna anser del vara till nackdel för hela verksamheten i högskolan attriksdagen behandlar forskning och grundläggande högskoleutbildning var försig. De treåriga planeringsperioderna bör därför utvidgas till att gälla ettsamlat förslag för hela högskoleområdet. I motion 1989/90:Ubl23 (fp) yrkande 2 konstaleras, medhänvisning till UHÄ:s senaste anslagsframställning, att det på åttiotaletuppstått en obalans mellan forskning och grundläggande utbildning. Forskningenhar enligt motionärerna klarat sig relativt bra, bl.a. tack vare tillskottenfrån externa källor, medan grundutbildningens anslag urholkals. Vidarekonstateras att förslagen i årets budgetproposition i vad gäller dengrundläggande högskoleutbildningen var återhållsamma, medan förslagen i den nuföreliggande forskningspropositionen är mer generösa. Motionärerna efterlyserdärför dels ökade resurser till vissa grundutbildningsanslag, dels enomläggning av anslagssystemel så att resurserna för grundutbildning ochforskning slås samman. Inför kommande års budgetpropositioner bör geregeringen till känna vad som i motionen anförts om obalansen mellangrundutbildning och forskning. I motion 1989/90:Ubl43 (c) yrkande 1 anförs att den nuframlagda forskningspropositionen visar på en viss vilja atl satsa påforskning. En central uppgjft för forskningen inom högskolan är emellertidockså att ge stödtill den grundutbildning som skall förse 1989/90:UbU25 detsvenska arbetslivet med väl kvalificerad akademiskt utbildad personal. Dennaför forskningen viktiga uppgift har enligt moiionärerna inte beaktats iforskningspropositionen. Bl.a. mot denna bakgrund anses det därför angelägelatt nu av regeringen begär att satsningar på forskningen också skallåtföljas av satsningar på den högre utbildningen. Kvaliteten på forskningen iSverige, menar motionärerna, är starkt beroende av kvaliteten i den högreutbildningen samt atl den grundläggande högskoleutbildningens dimensionering äranpassad till de olika behoven i samhället. Liknande synpunkter förs slutligen fram i motion1989/90:Ubl40 (c) yrkande 12. Där anförs att en satsning på forskning är avstor betydelse för framtid. Men en satsning på forskning hjälper fögaom rekryteringsunderlaget inte är tillräckligt eller om den utbildning somföregår forskarutbildningen har bristande kvalitet. För atl skapa förutsättningarför en kvalitativt god forskning krävs därför enligt motionärerna ökaderesurser till den grundläggande utbildningen. Motionärerna anser vidare attdet kan finnas skäl atl slå samman den det i budgetpropositionensom berör grundläggande högskoleutbildning och den forskningspolitiskapropositionen till en högskolepolitisk proposition. Ulskoltel villmed anledning av motionsyrkandena anföra följande. Huvuddelen av grundforskningen bedrivs parallelltmed grundläggande högskoleutbildning vid institutioner inom högskolan. I storutsträckning är samma personer engagerade inom båda verksamhetsområdena.Enighet råder om att denna integration har stora fördelar såväl förforskningen som för grundutbildningen. Under föregående fattade beslut om ettnytt styr-och anslagssystem för högskolan (bet. 1988/89:UbU9, rskr. 1988/89:148). En av de principiella utgångspunkterna är atl såväl grundläggandehögskoleutbildning som forskning skall planeras och få resurser i ettparallellt treårsperspektiv. I full skala kommer denna omläggning att äga ruminför /94. Utskottet anser alt denna tidsmässiga samordning gördet möjligt att i större utsträckning än vad som varit fallet vägahögskolans olika uppgifter och resursbehov mot varandra. Vidare vill utskottet hänvisa till den behandling av dengrundläggan de högskoleutbildningen som skett under innevarande . I betänkande 1989/90:UbU18 (s. 9) har utskottet bl.a. anfört aU dimen sioneringen av den grundläggande högskoleutbildningen är av stor betydelse för den framtida utvecklingen såväl när det gäller atl förse arbetsmarknaden med välutbildad personal som för den enskilde indi videns kunskapsbehov. Utskottet har därvid utgått från att den redovis ning av de framlida dimensioneringsbehoven som UHA gjort analyse ras och läggs till grund för nödvändiga förändringar av grundutbild ningen i så god tid som möjligt. Något ytterligare bakgrundsmaterial härvidlag har utskottet inte bedömt vara nödvändigt. Förutsättningarna för att bygga ut den grundläggande utbildningen får alltså anses vara 49 4 1989/90. uppfyllda.Utskottet utgår från att regeringen i kommande budgetbe- l989/90:UbU25 handlingarbeaktar den grundläggande högskoleutbildningens krav på finansiella resurser. I propositionen föreslår regeringen att den redan tidigarebeslutade principen om full kostnadstäckning när det gäller externt finansieradverksamhet inom högskolan skall tillämpas fullt ut fr.o.m. /91.Såvitt utskottet kan bedöma kan härigenom anslagen till grundutbildning i någonutsträckning avlastas vissa gemensamma åtaganden, vilket något förbättrarresurssituationen för den reguljära grundutbildningen inom högskolan. Utskottet vill också fästa uppmärksamheten på attförstärkningar inom forskning och forskarutbildning bidrar till enkvalitetshöjning också av den grundläggande utbildningen. Det är av storbetydelse för all högskoleutbildning att den ges av lärare som har nära kontaktmed forskning och att dessa kan förmedla kunskaper på grundval av utvecklingeninom de olika ämnena. Högskoleutbildning är och förblir den viktigaste kanalenför alt föra ut forskningsresultat i praktisk tillämpning. I den föreliggandepropositionen föreslås flera åtgärder för att i detta avseende förstärkasambanden mellan utbildning och forskning inom högskolan. Även delta kommer attförbättra förhållandena för den grundläggande utbildningen. UtskoUet delar i allt väsentligt de farhågor för obalansmellan grundläggande högskoleutbildning samt forskning och forskarutbildningsom kommit till uttryck i motionerna. Enligt utskottets mening finns det tvåaspekter som måste beaktas. En är det kvantitativa sambandet mellangrundutbildning samt forskarutbildning och forskning. Den grundläggandehögskoleutbildningen måste vara så dimensionerad att den kan svara motarbetsmarknadens behov av utbildade, men också göra det möjligt för etttillräckligt antal studerande att gå vidare till forskarutbildning. Den andraaspekten har kvalitativa utgångspunkter. Det måste alltid vara hög kvalitet isåväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning. Delta är nödvändigtför att åstadkomma samspel mellan de båda verksamhetsgrenarna. Utskottet har i det föregående framhållit att övergångentill ett nytt styr- och anslagssystem, med tidsmässig samordning iplaneringsarbetet när det gäller såväl utbildning som forskning, skapar bättreförutsättningar för en bedömning av högskolans samlade resursbehov. Utskottetutgår från att regeringens förslag till i föreliggande frågor fr.o.m.nästa treårsperiod presenteras i ett sammanhang. Utskottet finner Inte att de nu behandlademotionsyrkandena föranleder några uttalanden utöver de klarlägganden utskottetgjort i det föregående. Därmed avstyrks motionerna 1989/90:Ubl23 yrkande 2,l989/90:Ubl25 yrkande 3, 1989/90:Ubl40 yrkande 12 samt 1989/90: Ubl43 yrkande1. I två motioner berörs avvägningen mellan resurser förgrundforskning resp. externt finansierad forskning. I motion 1989/90:Ubl43 (c) yrkande 3 konstateras attuniversitet och högskolor tas i anspråk inte bara för tillämpad forskningutan också ibetydande utsträckning för utrednings- och utvecklingsverk- 1989/90:UbU25samhet. Det är naturligt att många intressenter söker den bästa kompetens somfinns att tillgå också för dessa ändamål. Enligt motionärerna är det dockangeläget att man vid universitet och högskolor noga ger akt på utvecklingen såatt utrednings- och utvecklingsverksamhet inte blir det dominerande inslaget iverksamheten vid vissa institutioner. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. I motion 1989/90:Ub521 (mp) yrkande 1 konstateras all denverksamhet vid högskolan som finansieras med externa medel vuxit kraftigtunder det . Enligt motionärerna bör därför inte klyftan mellanå ena sidan anslag från sektorsorganen och å andra sidan fakultets- ochforskningsrådsanslag tillåtas öka. I samma motion, yrkande 2, efterlyses ensärskild prövning då medel skall tilldelas nystartade projekt som avsertillämpad forskning. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Universitets- och högskolesektorn i har en starkställning jämfört med andra länder. Sektorns andel av de totala utgifterna förforskning och utveckling (FoU) är i , vilket procentuellt ärden näst högsta av . Detta följer bl.a. av att i störstamöjliga utsträckning undvikit att skapa särskilda institut medsektorsforskningsuppgifter. Svensk forskningspolitik har i stället inneburitatt universitet och högskolor har betraktats som "samhällets samladeforskningsinstitut", där forskning utförs oberoende av finansieringsform. Utskottet delar regeringens bedömning att utförandet avforskning även fortsättningsvis bör koncentreras till universitet ochhögskolor. Den nu framlagda forskningspropositionen innehåller, som utskottettidigare redovisat, också förslag till en rad åtgärder i syfte att stärkagrundforskningen. Utskottet noterar vidare att de statliga sektorsorganennumera i större utsträckning än vad som varit fallet tilldelaruniversitet och högskolor medel som främjar den långsiktigakunskapsuppbyggnaden. UtskoUet utgår vidare från att högskolestyrelserna, som ärde organ på lokal nivå som har det samlade ansvaret för medelsförvaltningen,uppmärksammar den typ av balansproblem som motionärerna pekar på. Utskottet anser det självklart att forskare fritt skall fåsöka och också ta emot medel till sådana forskningsprojekt som är till gagn förden egna institutionen och som faller inom ramen för den verksamhet som därbedrivs. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /90:Ubl43 yrkande 3 samt 1989/90:Ub521 yrkandena 1 och 2. Forskningsråd eller motsvarande organ finns i alla medSverige jämförbara länder. Deras uppgifter kan variera något. En huvuduppgiftär dock alltid atl fördela anslagsmedel till forskningsprojekt efter vetenskapligabedömningar. De beslutsfattande organen domineras av före- Forskningsråden blir härigenom cen- 1989/90:UbU25 tralaorgan i forskningssystemet. De fungerar alltså som normgivare och deras beslutblir ofta avgörande för forskningens inriktning. I propositionen konstateras att det finns treforskningsråd inom område, nämligenhumanislisk-sam-hällsvetenskapliga forskningsrådet, medicinska forskningsrådetoch naturvetenskapliga forskningsrådet. Statens delegation för rymdverksamhetfyller en forskningsrådsfunklion inom sitt område. Inom det tekniskafakultelsområdel finns inget självständigt forskningsråd. Enforskningsrådsfunklion finns dock inom styrelsen för teknisk utveckling (STU).Inom de lantbruksvetenskapliga, skogsvetenskapliga och veterinärmedicinskafakulletsområdena finns skogs- och jordbrukets forskningsråd, vilket dock förnärvarande inte har en majoritet forskare i sin styrelse. Forskningsråden kompletteras av forskningsrådsnämnden(FRN), som skall stödja forskning främst Inom områden som är angelägna frånsamhällets synpukt. Nämnden skall härvid beakta behovet av tvär- ochmångvetenskaplig forskning.