bet · GD01JoU14 · 1989-12-31 00:00:00 — Därvid kommer man att pröva ochutveckla tekniska lösningar och rutiner samt följa upp kalkningens effekter.Försöksverksamheten lokaliseras främst till områden i sydvästra med högbelastning av sur deposition. planeraskalkningsåtgärder på en sammanlagd skogsareal av 3500 ha motsvarande igenomsnitt 500 ha per län. Verksamheten avses förlagd till ,, , , samt Västgötalänen. Utskottetfinner för egen del att den nu igångsatta försöksverksamheten är angelägen. Påsikt bör visserligen nedfallen av försurande ämnen minskas till en nivå somnaturen tål. Då en sådan minskning ännu icke kan skönjas krävs åtgärder somhejdar försurningen. Som framhåller är kalkning av skogsmark den mest beprövade åtgärden mot markförsurningen och dess effekter.Kalkningens effekter på barrskogsekosystemen är väl dokumenterad genom ettstort antal forskningsprojekt inom och utom . Man har även betydandepraktisk erfarenhet av storskalig kalkning i framför allt . mening bör viktiga naturvårdsaspekter även vara tillgodosedda genomatt bl.a. lågproducerande skog, albestånd och sumpskog samt bestånd med känsligfauna och flora undantas från kalkning i det nu aktuella projektet. Enligtvad utskottet inhämtat får den nu inledda försöksverksamheten anses vara avtillräcklig omfattning för att ge ett meningsfullt svar på de frågor somställts i målangivelsen. Mot den bakgrunden torde syftet med motion Jo315yrkande 2 vara väsentligen tillgodosett. Utskottet finner icke befogat att idetta sammanhang föreslå någon utökning av försöksprogram. Syftetmed motionerna Jo316 yrkande 2 och Jo719 yrkandena 1 och 2 har också i storutsträckning tillgodosetts genom försöksprogrammet. Någon ytterligareriksdagens åtgärd med anledning av dessa motionsyrkanden påkallas såledesicke. Skogsvårdsorganisationen:Frö- och l989/90:JoUl4 plantverksamhet (D 3) Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt D 3 (s. 3839). Skogsvårdsorganisationen:Investeringar (D 4) Överanslaget anvisas medel främst för nyinvesteringar i skogsvårdsorganisationensuppdragsverksamhet och i frö- och plantverksamheten. Jordbruksministernberäknar i likhet med . för investeringar i frö-och plantverksamheten och i den övriga uppdragsverksamheten. Vidare beräknarhan 5,5 milj. kr. för bidrag till anläggning av skogsfröplantager. Enligtmotion Jo312 (m) bör anslaget minska med 5,5 milj. kr. (yrkande 6).Motionärerna anför att det finns ingen anledning för staten att bidra tillfröplantagerna. De investeringar som görs där bör vara motiverade avmarknadsmässiga skäl. Utskottetbiträder regeringens förslag. Motionen avstyrks i berörd del. Bidrag till skogsvård (D 5) Frånanslaget bekostas bidrag till särskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogligastödområdet, skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd, vissanatur- och kulturvårdsåtgärder, dikning, ädellövskogsbruk och åtgärder motskadegörelse av skogsinsekter. Vidare bekostas översiktliga skogsinventeringarfrån anslaget. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1979:792) omstatligt stöd till skogsbruket och i ädellövskogsförordningen (1984:120). Deföreslagna bidragsramarna framgår av följande tablå. Åtgärder inom skogliga stödområdet Skogsodling efter avverkning av Sammanlagtföreslås en bidragsram på 236,2 milj. kr. samt ett förslagsanslag på 239,5milj. Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan de olika ändamålen. Enligt propositionen har kostnaderna för bidrag tillanläggning av 1989/90:JoU14 ädellövskog ökat bl.a. som en följd avomställningsprogrammet inom jordbruket som leder till en ökad nyplantering avädellövskog. Ramen för detta bidrag bör därför räknas upp med 1 milj. kr. till14 milj. kr. Jordbruksministern föreslår att dikningsbidraget avvecklashelt, sedan dikning av skogsmark numera omfattas av krav på tillstånd enligtnaturvårdslagen. Det är vidare väsentligt från naturvårdssynpunkt att varaåterhållsam med dikning. Vidare bör ramen för åtgärder i lågproducerande beståndräknas ned med 4 milj. kr. De regler som gäller för användningen avdenna bidragsram gör en bättre avvägning möjlig mellan naturvårdens ochkulturvårdens intressen å ena sidan och skogsproduktionens å den andra.Lövskogs- och hagmarker som kan vara av stort vetenskapligt värde är sålundaundantagna från stöd, aktiva natur- och kulturvårdsåtgärder liksomlövskogsplantering främjas, och särskilda medel avsätts för inventeringar isyfte att registrera känsliga och värdefulla miljöer. För att finansiera en försöksverksamhet med inventering avs.k. småbiotoper bör kunna disponera 2 milj. kr. avbidrags-.ramen för åtgärder i lågproducerande bestånd. Yrkanden om avslag på propositionens förslag omstatsbidrag till skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd(bidragsram 2) framställs i motioner från samtliga oppositionspartier, nämligeni motionerna Jo310 (fp) yrkande 4, Jo808 (mp) yrkande 3 delvis, Jo312 (m)yrkande 7 delvis, Jo315 (c) yrkande 7 delvis, Jo808 yrkande 3 delvis och Jo873(vpk) yrkande 9. I motionerna Jo312 och Jo315 är detta krav sammankopplat medyrkanden om avveckling av skogsvårdsavgiften (vilken fråga bereds avskatteutskottet). Enligt motion Jo312 bör dessutom bidragen till översiktligaskogsinventeringar (ÖSI; bidragsram 5) minska med 20 milj. kr. Sammanlagt bören bidragsram om 123,2 milj. kr. beviljas (yrkande 7 i kvarvarande del). Enligtmotion Jo315 bör helt avslå förslaget om bidrag till ÖSI (yrkande 7 ikvarvarande del) samt anvisa sammanlagt 79,2 milj. kr. under anslaget (yrkande8). , som föreslår en nedskärning avskogsvårdsavgiften från 8 %o till 5 %o, yrkar i motion Jo310 yrkande 5 att enram om 15 milj. kr. beviljas för naturvårdsinriktade åtgärder av det slag somavses bli finansierade via anslaget för bidrag till skogsvård m.m. Sammanlagtföreslås ett anslag på 154,5 milj. kr. (yrkande 6). Enligt motion Jo808 (mp)yrkande 3 i kvarvarande del bör 20 milj. kr. anslås till en ny delpost"aktiva natur- och kulturvårdsåtgärder". Sammanlagt bör 163,5 milj.kr. anvisas under anslaget. Yrkanden om slopande av bidrag till skogsbruketframställs vidare i motionerna Jo320 (c, m), Jo321 (s) och Jo313 (m) yrkande 4.Enligt motion Jo313 yrkande 1 bör anslagen omfördelas efter förändrade behovm.m. hävdas attdet framkommit att just de trashuggna 1989/90:JoU14skogarna i stora delar av ofta är de sista tillflyktsorterna för vårahotade barrskogsdjur. I motion Jo308 (s) begärs ett tillkännagivande om insatseri skogsbruket i . Enligt motionen borde 30,5 milj. kr. I motionerna Jo311 (mp) yrkande 5 och Jo873 (vpk) yrkande8 yrkas att 5 § 3 skogsvårdslagen (1979:429) upphävs. I tre motioner framställs yrkanden om villkoren förstatsbidrag till ädellövskogsbruk. Enligt motion Jo305 (m) bör statsbidragetför ädellövskogsbruk få utnyttjas för att i befintlig blandskog genom olikaskötselåtgärder förändra produktionen till en renodlad ädellövskogsproduktion(yrkande 1). Vidare bör statsbidraget för ädellövskogsbruk få utnyttjas vidnyanläggning av ädellövskog i kombination med exempelvis gran. I motion Jo309(c) begärs ändring av nuvarande bidragsregler för plantering av ädellövskog.Bidragsnivån bör enligt motionen höjas så att det för den enskilde brukareninte blir sämre om han föreläggs att plantera ädellövskog jämfört med gran på nedlagd (yrkande 1). Vidare bör anslaget få användas för ökat stödtill stängsel m.m. runt ädellövhagmarker. I motion Jo313 (m) påpekas behovet avomfördelning av anslagen till förändrade förhållanden samt av registrering,mätning och uppföljning av skogsskadorna (yrkande 1). Vidare bör ökad satsninggöras på ädellövskog och anslaget omfördelas med hänsyn härtill (yrkande 2).Slutligen pekar motionärerna på behovet av utbildning i ädellövskogsbruk(yrkande 3). Enligt motion Jo310 (fp) yrkande 3 bör uttalaatt statsbidrag inte bör utgå till ändamål som strider mot starka naturvårdsintressen. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslagbeträffande bidragsramarna 1, 3 och 4 särskilda skogsvårdsåtgärder inom detskogliga stödområdet, dikning och ädellövskogsbruk. Utskottet biträder såledesförslaget att dikningsbidraget avvecklas och att bidraget till ädellövskogsbrukökas med 1 milj.kr. När det gäller övriga bidragsramar får utskottet anföraföljande. Enligt 5 § 3 skogsvårdslagen (SkVL 1979:429) skall ny skoganläggas på skogsmark om skogen är så gles eller till så stor del består av förmarken olämpligt trädslag att dess tillväxt är avsevärt lägre än den tillväxtsom är möjlig. Sådan åtgärd skall ske inom skälig tid. I förarbetena till skogsvårdslagen slogs det fast atthagmarksliknande områden i omedelbar anslutning till jordbruksbebyggelse ingårsom en naturlig del i kulturmiljön, och att de i allmänhet inte skall behövautnyttjas för skogsproduktion (prop. 1978/79:110 s. 23 (.). Vidare framgår attnu berörda hänsynstaganden skall beaktas vid definitionen av begreppetskogsmark, som anger gränserna för skogsvårdslagens Isamband med antagandet av skogsvårdslagen beslöt att 1989/90:JoU14bidrag kan utgå till återväxtåtgärder efter sådan avverkning som anges i 5 § 3SkVL och till täckning av eventuell förlust därvid. Denna bidragsformutvidgades väsentligt genom beslut . För att stimulera till ökadskogsproduktion och för att stärka underlaget för sysselsättning och service iskogsbygderna antog då en plan för att under en femtonårsperiodavverka de glesa skogarna och ersätta dem med nya, mer produktiva bestånd.Redan i det sammanhanget framhölls att de hänsyn som enligt skogsvårdslagenskall tas till naturvårdens och andra allmänna intressen gör att den föråtgärder tillgängliga arealen måste minskas. Enligt regeringens av riksdagengodkända förslag skulle omkring 1 700 000 ha beröras av åtgärderna, varav tvåtredjedelar belägna i . Den årliga kostnaden för åtgärdsprogrammetberäknades uppgå till ca 200 milj. kr. 1981/82:30 bil. 5, JoU8). Genom1983 års skogspolitiska beslut avvecklades alla tidsbegränsade stödformer tillskogsbruket (prop. 1982/83:145, JoU34). Jordbruksministern markerade ipropositionen att stödet till avveckling av glesa skogar icke betraktades somen tidsbegränsad stödform. Iriksdagen uppmärksammades på ett tidigt stadium att farhågor framförts för att15-årsprogrammet för ersättning av glesa skogar skulle utgöra ett hot motkulturlandskapet, innefattande hagmarker och andra från kultur- ochnaturvårdssynpunkt värdefulla områden (JoU 1981/82:36 s. 13). härav infördes skogspolitiska beslut en särskild regel omnaturvårdshänsyn i förordningen (1979:792) om statligt stöd till skogsbruket(numera 7 §). Programmetför avveckling av lågproducerande skog har successivttrappats ned. Parallellt har ett ökande stöd beviljats för naturvårdandeåtgärder i skogsbruket. 1984års budgetarbete resulterade i en nedskärning av bidragsramen för stödet tillskogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd med 23 milj. kr.jämfört med beräkningarna. I gengäld infördes ett ädellövskogsbidrag om början 3 milj. kr. räknades bidragsramen ned ytterligare för attbättre anpassas till kravet på hänsyn till naturvården, och beslötriksdagen att 15-årsprogrammet för avveckling av glesa skogar skulle förlängasi tiden. Då hade även programmets totala areal minskat från 1,7 miljoner hatill 935 000 ha. har ällnära skogar, lövskogar, hagmarkeroch andra från naturvårdssynpunkt viktiga objekt helt undantagits från stödenligt programmet. Vidden hearing som utskottet haft med redovisades att 380 000 ha återbeskogats med bidrag enligt program fram till slutet av innevarande budgetår. Enligt beräkningar återstår i ca 20 000 ha, i ca 50 000 ha och i 350 000400 000 ha att åtgärda enligt programmet. Efter som bidragsgivningen planeras långsiktigt är en betydande del av nästa budgetårs bidragsram redan intecknad, framhöll repre sentanter. För /91 har regeringen föreslagit enbidragsram om 1989/90:JoU14 96 milj. kr. Enligt beräkningarskulle bidrag kunna lämnas till åtgärder på 28 500 ha, vilket skulle ge ensysselsättningseffekt av 1 100 årsverken brutto, varav 800 i , och geen ökad tillväxt på 1,1 miljoner m-* skog. Sysselsättningseffekten är såledesbetydande. 5 § 3-programmets sysselsättningseffekt liksom delångsiktiga biologiska effekterna på tillväxten understryks även i deskrivelser som utskottet mottagit från landshövdingarna i ochNorrbottens län. Enligt sistnämnda skrivelse kommer, om bidraget försvinner,betydande svårigheter att uppstå i länets inlandskommuner i fråga ommöjligheterna att åstadkomma produktivt skogsbruk inom viktiga områden. Regeringens förslag innebär att en avsevärd del avbidragsramen för åtgärder i lågproducerande skog destineras till naturvårdandeåtgärder. beräknar att 14,7 milj. kr. av bidragsramen böranvisas för stöd till naturvårdsåtgärder under nästa budgetår enligt följande:-inventering av naturvärden 3,4 milj. kr. (1983) -naturvårdsrådgivning 2,2milj. -försöksverksamhetmed värdefulla småbiotoper 2 milj. kr. (1990) -stöd till aktiva natur- ochkulturvårdsåtgärder 2,5 milj. kr. (1988) - lövträdsplantering på jordbruksmarksom lagts ned (Årtaleninom parentes anger när resp. stödformer introducerades.) I regeringsförklaringen uttaladestatsministern att skogspolitikens mål och medel för ökad tillväxt skallutvärderas utifrån de förändrade krav som miljöpolitiken ställer. Som framgår av motionsredovisningen yrkas i motioner (m,fp, c, vpk och mp) med delvis skilda motiveringar att statsbidragen tillskogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd upphör. Förslagen är iett par fall (fp, mp) kombinerade med yrkanden om bidrag till naturvårdandeåtgärder. Vissa motionsyrkanden (m, c) är kopplade till förslag om avvecklingav skogsvårdsavgiften. Förslaget från innefattar en nedskärning avskogsvårdsavgiften, medan kommunisterna kopplar sitt förslagtill ett förslag om utredning av skogsvårdsavgiften. Yrkande om upphörande avbidrag till blandskog och trashuggna skogar framställs även i en enskild motion(s). Utskottet delar motionärernas mening att det torde finnasanledning att se över strukturen av bidragsgivningen till skogsbruket. Denutvärdering av skogspolitikens mål och medel som aviserats i regeringsförklaringenbör därför enligt utskottets mening utnyttjas till en genomgång även avbidragsgivningen. En principiell utgångspunkt bör därvid vara att bidragen tillskogsodling efter avveckling av lågproducerande bestånd utmönstras till den delsom icke används till naturvårdande åtgärder. Det kan därvid finnas skäl attmed hänsyn till redan gjorda åtaganden beträffande bidragsberättigade åtgärderlåta avvecklingen fortgå stegvis under ett par års tid. Enligt utskottetsmening är det naturligtatt även finansieringsfrågan genomgås i det sammanhanget. De medelsom med hänsyn till denna successiva avveckling omfördelas bör förasöver till anslaget för åtgärder inom det skogliga stödområdet. Riksdagenbör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört idetta stycke med anledning av motionerna Jo310 yrkande 4, Jo312yrkande 7 i motsvarande del, Jo313 yrkande 4 i motsvarande del, Jo315yrkande 7 i motsvarande del, Jo320 i motsvarande del, Jo321yrkande 1 i motsvarande del, Jo808 yrkande 3 i motsvarande del och Jo873yrkande 9 i motsvarande del. Med det anförda synes även syftet med motion Jo313 yrkande 1 tillgodosett. riksdagensåtgärd med anledning av det yrkandet påkallas således icke. Utskottet har ingen erinran rtiot regeringens förslag vadavser bidragsramarna 1, 3 och 4. Utskottet biträder även förslaget underbidragsram 5, varav följer att motionsyrkanden om neddragning resp. avskaffandeav bidragen till ÖSI avstyrks. Som framhållits i det föregående bör medelunder bidragsram 2 successivt överföras till bidragsram 1. börsåledes med bifall till propositionen medge en sammanlagd bidragsram av 236,2milj. och anvisa 239,5 milj. kr. till bidrag till skogsvård. Utskottetavstyrker därmed motionerna Jo310 yrkandena 5 och 6, Jo312 yrkande 7 iåterstående del, Jo315 yrkande 7 i återstående del och yrkande 8, Jo320 iåterstående del, Jo321 yrkande 1 i återstående de|, Jo313 yrkande 4 iåterstående del, Jo808 yrkande 3 i återstående del samt Jo873 yrkande 9 iåterstående del. Utskottet avstyrker även motion Jo308 om insatser iskogsbruket i . Med anledning av yrkandet i rnotion Jo310 om statsbidragtill ändamål som strider mot starka naturvårdsintressen får utskottet erinra omatt, som anförts i det föregående, det infördes en regel i stödförordningenenligt vilken hänsyn skall tas till naturvården m.m. vid prövning av frågor omstöd, Regeln återfinns även i 4 § av föreskrifter och allrnännaråd (SKSFS 1988:1) om statligt stöd till skogsbruket: "Stöd @r intebeviljas till åtgärd som påtagligt skadar särskilda värden för naturr eflerkulturvården . Stöd får inte heller beviljas till återväxtåtgärd på områdesom före avverkning haft karaktären av lövträdsdorninerad hagmrk . "Enligt utskottets mening är motionärernas syfte således redan tillgodosett. MotionJo310 yrkande 3 avstyrks nned hänvisning till det anförda. bör avslå motipnerria JpSll yrkande 5 och Jo873yrkande 8 om upphävande av 5 § 3 skggsvårdsjagen rned hänvisning till denutvärdering som aviserats i regeringsförklaringen. När det gäller de förslag sorti framförs i motionernaJo305 (m), Jo309 (c), och Jo313 (m) yrkandena 2 och 3 pm stgtsbidraget förädellövskogsbruk får utskottet anföra följande. Utskottet har ingen annan mening än den som framförs imotion Jo313 om det angelägna i att ökad satsning sker på ädellövskogen och på utbildningen i ädellövskogsbriik. Regeringens förslag, vilket biträtts av utskottet, innebär en höjning av bidragsramen för ädellövskogsbruk 29 med 1 milj. kr. Syftet medmotionen i berörd del synes därigenom i 1989/90:JoU14 viss måntillgodosett. Yrkandena 2 och 3 påkallar enligt utskottets mening icke någonytterligare åtgärd. Yrkandenai motion Jo309 synes närmast avse ädellövskogsplante-ring på nedlagdåkermark. Utskottet erinrar om att överföring av till skog ibidragshänseende numera främst sker inom ramen för Omställning 90. Underinnevarande år utgår enligt detta program ersättning vid lövskogsplantering medett belopp som är 5 gånger arealstödet om planteringen sker med lövträd medanersättningen vid barrträdsplantering blott uppgår till 3 gånger arealstödet.Utskottet finner icke anledning föreslå någon ändring av bidragsreglerna idetta hänseende och avstyrker motionen. Utskottetär heller icke berett förorda ändring av bidragsreglerna enligtädellövskogsförordningen med anledning av motion Jo305. Som utskottet anförde ibudgetbetänkandet 1989 med anledning av en likartad motion föreligger ickehinder mot att ädellövskog i viss utsträckning anläggs tillsammans med snabbareväxande träd. Tvärtom kan detta i vissa fall medföra en förbättring avädellövskogens kvalitet förutom de ekonomiska vinster som kan göras genom olikagallringsåtgärder. Något gallringsbidrag bör dock inte utgå inomädellövskogsbru-ket. Med det anförda avstyrks motionen. Stöd till byggande av skogsvägar (D 6) Frånanslaget bekostas statsbidrag till byggande av skogsvägar enligt förordningen(1979:792) om statligt stöd till skogsbruket. Regeringen föreslår en sammanlagdbidragsram för skogsvägbyggnad om 60 milj. kr. Anslaget bör utgå med sammabelopp. Imotionerna Jo302 (c) och Jo304 (c) föreslås en anslagshöjning med 20 resp. 25milj. Enligt motion Jo310 (fp) bör bidragsgivningen utvärderas frånmiljösynpunkt (yrkande 7). I motionerna Jo312 (m) yrkande 8 och Jo808 (mp)yrkande 4 yrkas avslag på regeringens förslag. I motion Jo321 (s) begärs etttillkännagivande av innebörd att bidragsgivningen till skogsvägbyggnad kanbidra till exploatering av naturskogar som inte borde huggas. Enligt motionJo873 (vpk) bör bidraget till skogsbilvägar ses över. Motionärerna anvisar somen möjlighet att bidraget slopas och ersätts av direktavdrag för vägkostna-den(yrkande 7). Utskottet finner regeringens förslag väl avvägt. Riksdagenbör således bifalla detta och avslå motionerna Jo302, Jo304, Jo312 yrkande 8och J08O8 yrkande 4. Utskottet är heller icke berett biträda förslaget i motionJo310 om utvärdering av bidragsgivningen m.m. Utskottetavstyrker även motion Jo321 yrkande 2. Ävenmotion Jo873 yrkande 7 avstyrks. Bidrag till trygghetsförsäkring för skogsbrukare (D 8) Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt D 8 (s. 43). (E 1) är central förvaltningsmyndighet förfrågor om fiskenäringen, fritidsfisket och fiskevården, i den mån sådanaärenden inte ankommer på någon annan myndighet. Styrelsen är chefemyndighet förfiskenämnderna. Styrelsen skall bl.a. leda de statliga åtgärderna för attfrämja fiskenäringen, fritidsfisket och fiskevården. Jordbruksministernförordar att anslaget till beräknas med utgångspunkt ifiskeristyrelsens tidigare redovisade huvudförslag med en total realminskning av utgifterna . För nästa budgetår, som är det andra, innebärdetta ett rationaliseringsavdrag på . Sammanlagt föreslås ett anslag på . har i sin anslagsframställning bl.a.begärt medel för att påbörja etableringen av en filial i tillstyrelsens havsfiskelaboratorium. I motionerna Jo403 (c) yrkandena 1 och 2,Jo405 (fp) yrkande 8, Jo414 (c) yrkande 4 i berörd del yrkas på inrättande avett särskilt Östersjölaboratorium i enlighet med äskandensamt en anslagshöjning med 1,4 milj. kr. (Jo414: 2 milj. Ett likartatyrkande framförs i motion A12 (c) yrkande 8. Enligt motion Jo424 (vpk) böranslaget höjas med 3 milj. kr. I motionerna Jo403 yrkande 3 samt i motionernaJo409 (m) och Jo423 (s) föreslås att det nya laboratoriet förläggs till Karlskrona.Enligt motion Jo413 (s) bör ett havsfiskelaboratorium lokaliseras tillSimrishamn och utnyttja den forskningskompetens på det området som finnsvid i . I motion Jo405 (fp) yrkande 9 yrkas att . anslåsutöver regeringens förslag till fiskarenas yrkesutbildning. Enligt motion Jo414yrkande 4 i återstående del bör anslå 5 milj. kr. till projekteringoch drift av ett nytt undersökningsfartyg. Med hänsyn till den tilltagande nedsmutsningen avhavsmiljön och dess negativa inverkan på fisket har vid fleratillfållen uttalat sig för att ökade resurser läggs ned på fiskeristyrelsensundersökningsverksamhet och fiskforskning. I samband med budgetbehandlingen1989 anvisade 5 milj. kr. utöver regeringens förslag tillfiskforskning och undersökning av fisket i de kustnära vattnen (prop.1988/89:100 bil. 11, JoU12, rskr. Enligt vad utskottet erfarit kommer endel av dessa medel att användas till ett treårsprogram för undersökningar avfisket i . I sitt av godkända betänkande 1989/90:JoU2upprepade utskottet vidare sitt tidigare ställningstagande, att regeringensärskilt bör prioritera de krav som ställs på ökad forskning ochundersökningsverksamhet för att bättre klarlägga förutsättningarna för ettfortsatt aktivt fiske i . framhöll i sinanslagsframställning att den anslagsminskning som pågått sedanslutet av har drabbat bl.a. styrelsens möjligheter att följa ochbedöma fiskbeståndens förändringar. För att bryta denna utveckling begärdestyrelsen medel för att bl.a. etablera en filial till havsfiskelaboratoriet. Enfilial i i kombination med ett där stationerat mindreundersökningsfartyg skulle enligt styrelsen väsentligen effektiviseraundersökningsverksamheten i och dess kustområde. Styrelsen har vidhearing hos utskottet framhållit att de föreslagna medlen skulle i första handanvändas till avlöning av en fast tjänst medan övrig personal skulle anställaspå uppdragsbasis. Som framgår av motionsredovisningen har i ett antalmotioner yrkats på inrättande av en filial i södra tillhavsfiskelaboratoriet. Utskottet delar, med hänvisning till vad som anförts idet föregående om tidigare ställningstaganden och fiskeristyrelsensmotivering i anslagsframställningen, motionärernas mening att medel bör anvisasför att påbörja etableringen av ett laboratorium. Utskottet är däremot ickeberett att tillstyrka de motionsyrkanden som begär anslagshöjningar förfiskarenas yrkesutbildning resp. för projektering och drift av fartyg.Utskottet förordar således att med anledning av motionerna Jp403 yrkandena1 och 2, Jo405 yrkande 8, Jo414 yrkande 4 i motsvarande del, Jo424 yrkande 2och A12 yrkande 8 anvisar ett belopp sorn med 1,4 milj. kr.