bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Oavsett om länsanslagenkommer att höjas i förhållande till regeringens förslag måste nämligen enligtutskottets mening insatser för kulturen tillmätas samma vikt som insatser inomandra sektorer. Det är angeläget att arbetsmarknadsutskottet slår fast dennaprincip då förslag om länsanslagen avges till . Om så inte sker,finns en betydande risk för att insatser på kulturområdet får stå tillbaka i enprioriteringssituation gentemot projekt inom andra sektorer utan att en realjämförelse mellan de olika projektens betydelse ur regionalpolitisk synpunktgörs. Utskottet anser nämligen att kulturen har en sådan betydelse för en ortoch en bygd att det inte finns anledning att utgå från att satsningar påkulturområdet är mindre viktiga än insatser på andra områden. I de tre motionerna av företrädare för A53, Al 12 och Al 18 understryks vikten av att kommuner och landsting gestillfålle att påverka användningen av länsanslagen för kulturprojekt. Utskottet vill med anledning av motionsförslagen i dennadel återge vad som anförs i propositionen om den nya uppgift som läggs pålänsstyrelserna vid ett genomförande av regeringsförslagen (prop. s. 147). För länsstyrelserna innebär förslaget att de tilldelas endelvis ny uppgift som syftar till att integrera insatser inom kulturområdet i den samlade regionalpolitiska planerings- och programverksamheten. För utsättningarna för detta är goda genom den sakkunskap länsstyrelserna förfogar över inom kulturmiljövården och genom möjligheterna att repliera på de kulturinstitutioner som har ett regionalt ansvar i länet. En nära samverkan med kulturområdets institutioner i länet bör sålunda garantera att medel ur länsanslaget används för insatser som vad gäller kvalitet och utformning överensstämmer med kulturpolitis ka prioriteringar i övrigt. utskottetvill tillägga att eftersom kommuner och landsting ofta är 1989/90:AU13 huvudmänför de regionala kulturinstitutionerna måste kommuner Bilaga 4 och landstingsjälvfallet få medverka i beredningsarbetet då det gäller kulturprojekt.Utskottet underströk detta redan i sitt yttrande KrU 1987/88;3y i vad avserinsatser i för att stimulera lokal och regional kulturverksamhet.Utskottet anser att motionsyrkandena i här aktuell del inte påkallar någonriksdagens åtgärd (A53 yrkande 10 delvis. Al 12 yrkande 6 delvis och Al 18yrkande 30 f delvis). Utskottet tar härefter i korthet upp vissa särskildafrågor som behandlas i motioner. Med hänsyn till vad som anförs i motion A83 om de centralakulturinstitutionernas regionala ansvar och om utgångspunkterna för statensstöd till den regionala och kommunala nivån hänvisar utskottet till sittnyligen avgivna betänkande KrU17 (främst s. 15 och 17, se även reservationerna9 och 12). I motion Alll (c) tas upp frågan om en decentralisering avcentrumbildningarna på kulturområdet (yrkande 14). Med hänsyn till att det pågår en översyn hos statenskulturråd av bidragsgivningen till centrumbildningarna i samråd med och till att centrumbildningarna inte är statliga organ avstyrks yrkandet.I den mån yrkandet syftar på de s.k. tre R:en , SvenskaRikskonserter och Riksutställningar vill utskottet erinra om att enomorganisation skett av Rikskonserter, som fått namnet Svenska Rikskonserter,och länsmusiken. Det är också naturligt att utvecklingen av de regionalainstitutionerna medför förändrade villkor för R;ens verksamhet (se prop.1989/90;100 bil. 10 s. 64 i vad avser ). Det får ankomma påregeringen att i sina budgetdirektiv avgöra vilken analys av R:ens verksamhetsom kan vara påkallad. Även yrkande 15 i motion Alll avstyrks. Motionen tar uppfrågan om regionalpolitiskt stöd till etablering av bokhandlar och tillkulturarbetare. Utskottet anser att frågan om stöd till bokhandlar ochtill kulturarbetare som näringsidkare i första hand får prövas enligt deallmänna regler som kommer att gälla för stöd till näringsidkare. Då det gällerbokhandel i glesbygd hänvisar utskottet till vad som anförs i propositionen(s. 176). Det framhålls där att bokhandeln fyller en viktig kulturpolitiskfiinktion och utgör en betydelsefull del av den kommersiella servicen. I frågaom möjligheterna att lämna stöd erinras om att det inom ramen för glesbygdsstödetredan nu finns möjlighet att lämna stöd till fackhandelsservice till vilkenbokhandeln räknas om det är av särskild betydelse för konsumenterna i ettglesbygdsområde. Motion A96 (fp) har till syfte att länsstyrelserna i defyra nordligaste länen skall få särskilda resurser för aktiva insatser för att stärka arbetsmarknaden och fritids- och kulturmiljön för kvinnor i norra inland. Detankommer på arbetsmarknadsutskottet att pröva resursfrågan. Kulturutskottetvill för sin del med anledning av motionen yrkande Bilaga 4 1 understrykavad som ovan sagts om att en medveten satsning på kulturområdet kan ha särskildbetydelse för kvinnorna som i hög grad engagerar sig i kulturlivet. Utskottetvill också hänvisa till och ställa sig bakom vad som anförs i propositionen (s.184) om kultur i huvudavsnittet och om Utvecklinjjsinsatser i glesbygd ochlandsbygd. Det anförs bl.a. att det är viktigt med kultursatsningar som skaparen attraktiv miljö för kvinnorna och ger dem möjlighet till meningsfullafritidsaktiviteter. Även turism och rekreation tillhör de samhälls- ochpolitikområden som särskilt uppmärksammas i propositionen (s. 112, se även s.181). Som framhålls i propositionen har det regionalpolitiska stödet varit avväsentlig betydelse för bl.a. utbygjpiaden av turistanläggningar. Dessaanläggningar representerar ett stort kapital och bidrar ofta till attåstadkomma sysselsättning och utveckla ekonomin på åtskilliga regionalpolitisktutsatta orter. Genom ökad beläggning och förlängd säsong kan lönsamheten förbefintliga anläggningar ökas avsevärt. Utskottet vill också i likhet med vadsom uttalas i propositionen framhålla att turismen fått en allt störrebetydelse för sysselsättningen. Genom näringens expansion har exempelvisarbetstillfållen skapats på orter, ofta i glesbygd, där de utgör enförutsättning för bevarande och utveckling av samhällets infrastruktur. Sysselsättningsaspekterna är i många fall en drivkraft förföretag, kommuner och landsting att göra ekonomiska satsningar för att få igångverksamhet med inriktning mot turism. I likhet med vad som uttalas ipropositionen är det dock angeläget att påpeka vikten av att satsningar inom turismengrundas; på marknadsmässiga bedömningar av behov och lönsamhetsförutsättningar.Utskottet ansluter sig också till uppfattningen att turismen således inte böranvändas som ett regionalpolitiskt medel om det inte finns realistiskaförutsättningar för turism inom områdena i fråga. Beträffande nuvarande bestämmelser om regionalpolitisktföretagsstöd till turism hänvisar utskottet till propositionen (s. 113). Somframhålls i propositionen torde behovet att bevara och utveckla turistanläggningarbli stort. Regeringens förslag innebär att det skall förturistnäringen gälla samma regler som för det regionalpolitiska företagsstödeti övrigt (se prop. Stöd skall kunna lämnas i form avlokaliserings- och utvecklingsbidrag samt sysselsättningsbidrag.Regionalpolitiskt företagsstöd skall kunna lämnas i de två stödområdena,stödområde 1 och 2. De motsvarar i huvudsak nuvarande stödområden A och B samtdelar av stödområde C (se prop. s. 26-35). 1 tre motioner A53 (c) yrkande 9, A78 (c) yrkande 5 ochAl 12 (c) yrkande 5 tas upp frågor om villkoren för sysselsättningsbidrag ., Motionärerna vill att sådant bidrag skall kunna lämnasäven till område som ingår i hela nuvarande stödområde C. I 1989/90:AU13två av yrkandena, nämligen yrkandena i motionerna A53 och Al 12, Bilaga4 föreslås också att i motsats till vad som föreslås i propositionen sysselsättningsbidrag skall kunna utgå för ny arbetskraft även omdenna inte är helårsanställd. Då arbetsmarknadsutskottet tar ställning till frågan omomfattningen av de nya stödområdena får utskottet också pröva om det ärmotiverat att exempelvis för turismen göra undantag från den indelning i stödområdensom eljest skall gälla. Då det gäller den andra frågan frågan om kravet påhelårsanställning vill kulturutskottet anföra den synpunkten att ett avproblemen för turistnäringen är att turistsäsongen i många fall är mycket kortoch att näringen måste göra ansträngningar i syfte att förlänga den. Det liggerockså i sakens natur att om man skulle ge avkall på kravet på helårsanställningmåste reglerna för sysselsättningsstödet bli komplicerade. Då det gäller andra stödformer än företagsstöd framhålls ipropositionen att ett stort antal projekt med inriktning mot turism fått stödfrån länsanslagen och att även med hjälp av glesbygdsstöd många åtgärder skersom förbättrar turistnäringen. Utskottet ställer sig positivt till att det inomden ram som kommer att avsättas för infrastrukturåtgärder vidtas åtgärder somfår en positiv verkan på turistnäringen i de prioriterade regionerna (se prop.s. 113 och 168). I propositionen nämns bl.a. möjligheterna att ge stöd åtvandringsleder, miljöinsatser av turistisk betydelse och kultursatsningar. Med anledning av motion A58 (c) om regionalpolitiskt stödtill som enligt propositionen inte skall ingå i stödområde villutskottet erinra om de kulturturismsatsningar som gjorts på och attdet, som framhålls i motionen, finns behov av följdinve-steringar av betydelseför turismens fortsatta utveckling. Särskilda regionalpolitiska insatser i I propositionen föreslås att särskilda insatser för 46milj.kr. skall göras för att stärka utvecklingen i . Insatsernaskall inriktas på bl.a. turism och annan näringslivsutveckling samtkultursatsningar. Som tidigare delvis redovisats i detta yttrande harlänsstyrelsen erhållit 3 milj.kr. för försöksverksamhet med syfte att stimuleralänets kulturverksamhet (prop. 1987/88:64, bet. UbU9, rskr. 211).Erfarenheterna av verksamheten har varit goda och det nu aktuella förslaget hartill syfte att försöksverksamheten skall kunna fortsätta. De tidigare användamedlen har använts bl.a. för stöd till lokala kulturprojekt som annars intehade kunnat få stöd (prop. s. 203). För regionala kultursatsningar beräknas 4milj.kr. i den regionalpolitiska propositionen (s. 204). I propositionen anför föredragande statsrådet följande omturismen (s. 198). Turismen är en viktig näring för . främstaturistlän, räknat i antalet gästnätter per invånare. sigt ärturismen koncentrerad . Näringen har en växande internationell, främstnordisk, marknad. Länet är en viktig 1989/90:AU13 exportör avturismtjänster. turistråd bedömer att Bilaga 4 län har godaförutsättningar att vidga denna marknad. Mot denna bakgrundanser jag att det är viktigt att ytterligare insatser görs för att förbättraförutsättningarna för en utveckling av marknaden. Som ett led i detta arbeteär det motiverat att på försök pröva idén med Visitors Center i . EttVisitors Center kan beskrivas som en mötesplats där bl.a. information omregionens natur- och kultursevärdheter av turistisk betydelse presenteras. Förslagethar lagts fram av och vunnit stöd av bl.a. turistråd.Kostnaderna för Visitors Centers preciseras inte men för näringslivsutvecklandeåtgärder beräknas tillhopa 10 milj.kr. s. 204). Enligtmotion A83 (m) bör förslaget om medelsanvisning till särskildaregionalpolitiska insatser avslås. Motionärerna anser att stödbehovet börtillgodoses inom ramen för länsanslaget. Såvittavser kulturutskottets beredningsområde tillstyrker utskottet regeringensförslag. Det är av värde med en fortsatt satsning på försöksverksamhet för attstimulera kulturverksamhet i länet och det kan vara av intresse att Visitors Center-idén,av vilken erfarenheterna utomlands har varit goda, prövas även i . Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande;(), (), (), (), (), /Vnders (), /Vhlmark (m), SylviaPettersson (s), (), (), /Vhlström (m),(fjp), (), /Vlexander Chrisopoulos (vpk),(), () och (). Användningen av länsanslagen till kulturprojekt.Sysselsättningsbidrag till turistnäringen. Regionalpolitiskt stöd till . JanHyttring och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "andra områden" bort ha följande lydelse; Utskottet delar denuppfattning som kommer till uttryck i motio- 07 nerna A53, Al 12 och Al 18i här aktuella delar. det föregående bygger påförutsättningen att det sker en kraftig uppräk- 1989/90:AU13 ning avlänsanslagen i vissa län är de nu obetydliga eftersom det Bilaga 4 annarsinte är meningsfullt att fatta beslut om att kulturinsatser skall kunna gesprojektstöd. Man skapar den felaktiga uppfattningen inom kultursektorn att stödav någon betydenhet kommer att kunna utgå från länsanslagen, trots att i självaverket utsikterna till stöd är obetydliga eller obefintliga. Det är uppenbartatt, med den storlek på länsanslagen som regeringen föreslagit, projekt påkulturområdet inte kommer att kunna hävda sig i en konkurrenssituationgentemot andra angelägna projekt, bl.a. som en följd av att det är svårt att påkort sikt påvisa vilka konkreta effekter kultursatsningar får för en bygd. Icenterns partimotion Al 18 föreslås en betydande ökning av länsanslagen ochutskottet anser att det vid ett bifall till detta förslag bör finnas godamöjligheter att ge kulturen projektstöd från länsanslagen. De här aktuellamotionsyrkandena bör vara ägnade att understryka vikten av att länsanslagenhöjs. debatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "30 f delvis)" bort ha följande lydelse; Utskottetanser i enlighet med vad som förordas i motionerna att det är ytterst angelägetatt kommuner och landsting ges tillfålle att påverka användningen avlänsanslagen för kulturprojekt. Kommuner och landsting har stor kompetens påområdet och det är viktigt att kompetensen tas till vara. Det är ocksåorationellt och oekonomiskt att hos länsstyrelserna bygga upp en kompetens påkulturområdet i den mån kompetensen redan finns hos offentliga organ i länet.Utskottet tillstyrker således motion A53 yrkande 10, motion Al 12 yrkande 6och motion Al 18 yrkande 30 f, samtliga motioner i här aktuella delar. debatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "" och slutar med "bli komplicerade" bortha följande lydelse; Förslageti partimotion Al 18 innebär bl.a. att begreppet resursområdeskall ersätta begreppet stödområde och att rent geografiskt i allt väsentligtsamma område som ingår i stödområdena A, B och C skall ingå i resursområde.Utskottet, som biträder dessa förslag, ställer sig också positivt till attsysselsättningsstöd utgår till bl.a. turistnäringen inom bl.a. vad som nubetecknas som område C. Utskottetanser också som föreslås i två av de här aktuella motionerna attsysselsättningsbidrag skall kunna utgå till företag inom turistnäringen även omheltidsanställning inte kan erbjudas. Det är, som också framhålls i motionerna,mycket vanligt att arbete inom turistnäringen kombineras med annat säsongarbeteoch i många fall kan därför helårsanställning åstadkommas under förutsättningatt bidrag utgår. Det bör inte bereda någon svårighet att konstruera bidragetpå ett sådant sätt att motionens syfte kan tillgodoses i här aktuella delar. deb attden del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Med 1989/90:AU13 anledning" och slutar med "fortsatta utveckling" bort ha följande Bilaga 4 ingår i stödområde C. Bl.a. imotion A58 (c) yrkas att även i fortjjättningen skall tillhörastödområde (resursområde). Utskottet delar denna uppfattning. Som anges i motionenhar de kanske hitintills mest konsekvent genomförda natur- ochkulturturismsatsningarna i gjorts på . Det krävs enligtutskottets mening följdinvesteringar i olika projekt och anläggningar som är avbetydelse för näringens och fortsatta utveckling. Bl.a. med hänsynhärtill är det angläget att länet tillförs betydande resurser förregionålpolitiska insatser. tillstyrker därför motionen i vadavser utskottets beredningsområde. Särskilda regionalpolitiska insatser i , /Vhlmark och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Såvittavser" och slutar med "i " bort ha följande lydelse; Utskottet anser att regeringen har möjlighet atttillgodose det stödbehov på turist- och kulturområdet, som angetts i detföregående, genom att tilldela länet tillräckliga resurser inom ramen föranslaget till regionala utvecklingsinsatser. Såvitt avser kulturutskottetsberedningsområde tillstyrker utskottet därför motion A83. /Vrbetsmarknadsutskottethar berett trafikutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1989/90;76om regionalpolitik för 90-talet jämte motioner som har samband medtrafikutskottets beredningsområde. Propositionens huvudsakliga innehåll i de delar som harsamband med trafikutskottets beredningsområde Ikapitel 8 som har rubriken och politikområden av särskild betydelseför den regionala utvecklingen framhåller föredragande departementschefen attflertalet samhälls- och politikområden har stor betydelse för den regionalautvecklingen. I den redogörelse för sådana samhälls- och politikområden somhärefter följer behandlas bl.a. kommunikations- och transportfrågor.Departementschefen framhåller in-ledningsningsvis att en fortsatt utbyggnad ochförnyelse av olika kommunikationssystem har en avgörande betydelse för denregionala utvecklingen. Han erinrar om att beslutade om måloch inriktning för såväl trafikpolitiken (prop. 1987/88;50, bet. TU13, rskr.159) som telepolitiken (prop. 1987/88:118, bet. TU28, rskr. Detövergripande målet för trafikpolitiken är att erbjuda medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Detta målvidareutvecklas i följande fem delmål; tillgänglighet, effektivitet, säkerhet,miljö och regional balans. Dettelepolitiska beslutet har inom teleområdet målformuleringar liknande dem pådet trafikpolitiska området. Det övergripande målet för telepolitiken är attmedborgarna, näringslivet och den offentliga förvaltningen i landets olikadelar skall erbjudas en tillfredsställande tillgång till telekommunikationertill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Det övergripande målet delasupp i följande fem delmål; tillgänglighet, effektivitet, utvecklingsmöjlighet,uthållighet samt regional balans och sociala hänsyn. Regeringoch riksdag har sålunda betonar departementschefen i fråga om såvältrafikpolitiken som telepolitiken i särskilda delmål understrukit sambandetmellan dessa politikområden och regionalpolitiken. Ipropositionen ges vidare exempel på ett flertal konkreta åtgärder somgenomförts med anledning av det trafikpolitiska beslutet och som har ensärskild betydelse för den regionala utvecklingen. Departementschefen erinrarom den målstyrda, decentraliserade pla- 4'* neringsprocess somkännetecknar kommunikationssektorn och fram- håller att denna process bör som en av sina utgångspunkter ha 1989/90:AU13 regionalpolitiska mål och riktlinjer. Han avstår från att taställning till Bilaga 5 specifika utbyggnadsprojekt vad avser vägar,järnvägar eller flygplatser. Sådana projekt skall understrykerdepartementschefen behandlas inom ramen för den ordinarie planerings- ochprogramverksamheten. Propositionens avsnitt om kommunikations- ochtransportfrågor ägnas i övrigt till stor del åt en redogörelse för hur berördamyndigheter och verk bedriver det regionalpolitiska arbetet med utgångspunkt i1988 års riksdagsbeslut om trafikpolitiken och telepolitiken. I propositionens avsnitt 9 föresliis att regionalpolitiskamedel anslås för vissa infrastrukturinsatser i kombination med ekonomiska ochandra åtgärder från andra samhälls- och politikområden av särskild betydelseför den regionala utvecidingen. För ändamålet föreslås en medelsanvisning på330 milj.kr. under ett nytt anslag D6. Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder m.m. Av propositionen framgår att medel för investeringarav typen vägar, järnvägar, flygplatser osv. inte avses belasta anslaget.Departementschefen har emellertid för avsikt att föreslå regeringen att frånanslaget ställa medel till förfogande för bl.a. utveckling av projekt rnedsyftet att underlätta arbetspend-ling i nya geografiska relationer. Under avsnittet 10.3 Sektorsfrågor föreslås attlänsstyrelsen, i första hand i glesbygdsområden, skall kunna ta uppöverläggningar om alternativa lösningar för att samordna offentlig service medannan på orten existerande verksamhet innan statlig service får läggas ned. Motionsyrkanden som har samband med trafikutskottetsberedningsområde 1989/90;A52 av m.fl. (s) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av kollektivtrafiken i västra . 1989/90:A61 av (vpk) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om främjande av sjöfarten på m.m. 1989/90;A78 av och (bådac) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användande av infrastrukturanslaget för etable ring av ett nationellt centrum för trafikfrågor i /. 1989/90;A93 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att hos regeringen begär en kartläggning avviktiga stödjepunkter för skärgårdstrafiken och förslag till åtgärder för atttrygga en nödvändig skärgårdstrafik. 1989/90;A94 av () vari yrkas 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av infrastrukturella åtgär- ... 1989/90;A107av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:AU13 27. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i Bilaga 5 motionen anförts om kommunikationerna, 28. att riksdagenhos regeringen begär en långsiktig strategi för att motverka uppbyggandet avbilkrävande infrastruktur, 41. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över de regler som hindrar postverket att bygga uten social service i glesbygd. 1989/90;A111 av m.fl. (c) vari yrkas 8. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansieringen av nya vägsträckningar avseende 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om postgirots lokalisering, 34. attriksdagen hos regeringen hemställer om att en utredning om reglernaför transportstöd tillkallas i enlighet med vad som anförts i 1989/90;A118 av m.fl. (c) vari yrkas 30. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i h)betydelsen av inriktning och utformning av kommunikationer ochtransportväsendet för en positiv regional utveckling och regional Utskottet delar departementschefens uppfattning att enfortsatt utbyggnad och förnyelse av olika kommunikationssystem har enavgörande betydelse för den regionala utvecklingen. Planeringsprocessen inomkommunikationssektorn bör även enligt utskottets mening som en av sinautgångspunkter ha regionalpolitiska mål och riktlinjer. Vidare vill utskottet,i likhet med departementschefen, understryka vikten av att frågor ominvesteringar i vägar, järnvägar och flygplatser behandlas inom ramen för denordinarie planerings- och programverksamheten. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag attanvisa medel till särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder och attmedlen till viss del används för att förbättra arbetspendlingens villkor påsätt som regeringen föreslår. Förslaget under avsnittet 10.3 Sektorsfrågor föranlederinte heller någon erinran från utskottets sida. Förslaget innebär, som nämnts,att , i första hand i glesbygdsområden, skall kunna ta uppöverläggningar om alternativa lösningar för att samordna offentlig service medannan på orten existerande verksamhet innan statlig service får läggas ned. I motion A52 (s) framhålls att det behövs ett statligtstöd för ett system j2 medregionala snabbspårvägar runt MalmöLund och Hebingborg. Statligtstöd för investeringar i bl.a. spåranläggningar för kollektiv 1989/90:AU13 persontrafikges via sjätte huvudtitelns anslag B4. Byggande av länstra- Bilaga 5 fikanläggningar.För nästa budgetår föreslår regeringen en medelsanvisning på drygt en miljardkronor under anslaget.