bet · GD01JoU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Dentar dessutom upp regleringen och de föreskrifter som gäller. Man bör avvaktaresultatet före vidare beslutsfattning. Vid utarbetandet av detta remissvar har synpunkterinhämtats från akademiledamöterna i avdelning X, bioteknik. () l989/90:JoU9 () har beretts tillfålle att avge yttrande LRF har inhämtat synpunkter från , , , SvenskHusdjursskötsel samt Frö- och . -kunskapsuppbyggnaden inombioteknikområdet vid universiteten måste främjas så att vi sakligt,insiktsfullt och kritiskt kan bedöma forskningsresultat och rätt värdera derasmöjliga tillämpning inom bl a vårt eget lantbruk. LRF avvisar därför förslagettill moratorium, -utöver redan befintligregistrering för hybrid-DNA-verksamhet, en obligatorisk registrering avgenteknisk verksamhet införs, -Hybrid-DNA-delegationensinstruktion och arbetsformer bör ses över, -de flesta användningar avgenteknik kan hanteras inom befintliga författningar, -överföring av enskilda gener pådjur avsedda för livsmedelsproduktion inte skall få förekomma, -samhället med stor uppmärksamhetskall följa utvecklingen av tillverkning och användning av samtliga produktersom härleds från genteknisk forskning främst vad avser ekologiska risker samt -samhället skall ställa samma kravpå importerade som på svenska livsmedels framställningssätt och egenskaper samti internationella sammanhang skapa förståelse för det svenska synsättet. Inom lantbrukets föreningsrörelse har debatten under desenaste åren varit mycket omfattande när det gäller den moderna bioteknikensrisker och möjligheter. Diskussionerna resulterade i att ijuni 1988 antog ett handlingsprogram . 1 programmet anges vad stämman anser skall gälla försvenskt lantbruk och svensk livsmedelsproduktion i frågor som rör biotekniken. LRF anser att de resultat från genteknisk forskning somkommer att användas inom lantbruket måste vara säkra, väl beprövade och inteväcka känslor som leder till avståndstagande på etiska och emotionella grunder.Det innebär att metoderna måste ha en hög acceptans hos såväl konsumenter ochproducenter som riksdag och regering. Jämfört med tidigare teknik, som införts i lantbruket, kande nya biotekniska metoderna få konsekvenser som mindre förutsebart och mer definitivt påverkar lantbrukets villkor. Risken för icke avsedda , och oönskade effekter är så mycket större om producenters och 1989/90:JoU9 konsumentersinsikt och överblick inte håller samma takt som exploa- Bilaga teringenav gentekniken. Det är därför viktigt att såväl jordbruket somlivsmedelsindustrin har ett från början väl genomtänkt förhållningssätt till denya verktyg som erbjuds. En viktig förutsättning för att klara detta är attresonemang och ståndpunkter vidareutvecklas genom ett fortsatt kunskapssökandeoch en vidare debatt i samhället så att vald fårdriktning alltid är välunderbyggd. På nuvarande tidiga stadium, när många av de tekniker somdiskuteras bara är på försöksstadiet, måste vi i öka vår gentekniskaforskning, så att vi har tillräckligt med egen kunskap för att sakligt ochinsiktsfullt kunna bedöma internationella resultat inom gentekniken samtvärdera deras tillämpning inom bl a vårt eget lantbruk. LRF ser del således sommycket väsentligt att en kontinuerlig kunskapsuppbyggnad sker inomgenteknikområdet. LRF vill därför starkt avvisa motion om attinföra ett moratorium vad gäller genteknisk forskning och utveckling. Vad LRF kan se så finns redan nu vissa författningar somreglerar det gentekniska området. LRF vill som exempel peka på att i Djurskyddslagen stadgas(SFS 1988:534 12 §) "Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,lantbruksstyrelsen får meddela föreskrifter om förbud mot eller villkor för 1. användning av genteknik på djur 2. tillförsel av hormoner eller andraämnen till djur för att påverka djurets egenskaper i annat syfte än attförebygga, påvisa, lindra eller bota sjukdom eller sjukdomssymtom, eller 3. avel med sådan inriktning som kanmedföra lidande för djuren eller påverka djurens naturliga beteenden." I djurskyddsförordningen (SFS 1988:539 28 §) stadgas: "Det är förbjudet att tillföra djur hormoner ellerandra ämnen för att påverka djurets egenskaper i annat syfte än att förebygga,påvisa, bota eller lindra sjukdom eller sjukdomssymtom." Vad gäller överföring av befruktade ägg så föreskrivs iFörordning om kontroll av husdjur m m (SFS 1985:343 2 §) att sådan överföringmellan hondjur inte får ske utan lantbruksstyrelsens tillstånd. Lantbruksstyrelsenfår även meddela föreskrifter om villkor för sådan verksamhet. Lantbruksstyrelsens kungörelse om överföring av ägg mellanhondjur för avel av husdjur (LSFS 1979:52) reglerar närmare i andra och tredjeparagraferna äggöverföring samt det tekniska utförandet. Vad gäller import av embryon så har lantbruksstyrelsen i"Införsel tillstånd för fista nötkreatursembryon från " angett 68 vilka krav som skall ställas på importerade embryon. Däri sägs bl a att i exportlandet skall en behörigveterinär ha 1989/90:JoU9 utfårdat ett intyg som skall vara bestyrkt avvederbörande lantbruksmi- Bilaga nisterium. -att embryon ej härrör från besättningar som varit föremål för hormonbehandling i produktionsbefrämjande syfte -att embryon ej har varit föremål för genteknologisk behandling exempelvis att genom överföring av gener bilda transgenadjur -att embryon ej har varit utsatta för delning s k kloning -att metod som fordrar kirurgiskt ingrepp ej har tillämpats vid Vad gäller användning av genteknik inom växtområdet såbeslutade i samband med behandlingen av prop. 1988/89:140 omreglering av priserna på jordbruksprodukter m m att (SFS 1989:492 § 2):Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter för användning av 1. genteknik på växter 2. gentekniskt modifierade växter samt 3. gentekniskt modifierade organismervid växtodling. Kommentarer till motion Jo601 Initiativ till en omfattande etisk, social ochmiljöbetingad diskussion om biotekniken och dess användningar. LRF ser det som angeläget att diskussion kommer till ståndi dessa frågor. Det är väsentligt att t ex metoder som används för att nåframsteg skall vara säkra, väl beprövade och icke väcka känslor som leder tillavståndstagande på emotionella grunder. De gentekniska metoder som användsmåste därför ha en hög acceptans hos såväl konsumenter, producenter somsamhället. En saklig information om olika metoders för- och nackdelar är därförnödvändig. Utarbetandet av en sammanhållen strategi för samhälletshantering av biotekniken. LRF ser det som en självklarhet att har ensammanhållen strategi i denna liksom i andra frågor den har att besluta i. Starkt stöd till kunskapsuppbyggande forskning inombioteknikom rådet. LRF anser att kunskapsuppbyggnad inom bioteknikområdetskall främjas vid universiteten så att vi i kan bedöma internationellaforskningsresultat och rätt värdera deras möjliga tillämpning inom bl a vårteget lantbruk. Detta får dock inte innebära att resurser tas från nuvarandeforsknings- och utvecklingsområden. LRF anser att genteknisk forskning och tillämpning kanvara värdefull om den -leder till billigare och effektivare metoder när detgäller diagnostik -underlättararbetet med att fastställa den genetiska uppsättningen hos 1989/90:JoU9 våraväxter och husdjur Bilaga -åstadkommer ökad precission i växtförädlingen och berikar vårt sortimentav växter med specifika egenskaper för speciella ändamål. LRF anser att gentekniken kan komplettera och påskynda dentraditionella växtförädlingen. Tekniken kan också göra det möjligt att breddaden genetiska basen för våra kulturväxter genom överföring av gener från andraarter. Likaså kan den få betydelse för att ändra kvaliteten hos en växt om detexempelvis behöver framställas "skräddarsydda teknikväxter" förspecifika industriella ändamål. LRF har därför inga principiella invändningarmot att sådana mål ställs upp för genteknikforskningen när det gäller växteroch växtodling. Det krävs dock att ekologiska risker beaktas tidigt inomforskningen och att frånvaro av sådana risker väl kan dokumenteras vidtillståndsprövning och sortgodkännande. Det är även synnerligen angeläget att vi i slårvakt om vår egen växtförädling och motverkar tendensen att kemiföretag saluförsorter med resistens mot ogräsmedel tillsammans med tillhörandebekämpningsmedel. Avelsarbetet med husdjur måste svara mot högt ställdaetiska krav. Häri ryms att metoder och hjälpmedel i avelsarbetet inteåstadkommer lidande, eller negativt påverkar fundamentala biologiska funktioner(t.ex. naturlig förlossning) hos djuren. Avelsarbetet får heller inte leda tillonormal minskning av den genetiska variationen i djurpopulatio-nen. Detta är exempelpå krav som både producent och konsument har intresse av att försvara näraktuella biotekniska metoder skall värderas. Det är oerhört viktigt att vi i all avelsverksamhet är påvår vakt så att kunskaperna om de nya teknikerna är tillräckliga den dag vimåste ta definitiv ställning till deras eventuella användning. Biotekniskasatsningar skall därför inte göras enbart på snävt avgränsade projekt inombioteknikområdet utan även innefatta ekologiska och ekonomiska utvärderingar.Givetvis gäller det att särskilt kritiskt bedöma dessa tekniker ur bland annatetisk synvinkel och från konsumenternas och marknadens perspektiv. I motionen talas om att biotekniken kan komma attrevolutionera morgondagens samhälle. Särskild övergripande lagstiftning kan dåverka motiverad för att reglera denna revolution. LRF ser det som mycket angeläget att det finnslagstiftning som reglerar genteknikområdet. Som nämnts har regeringenredan nu bemyndigande att agera inom såväl djur- som växtområdet när det gällergentekniska frågor. LRF anser att särskild lagstiftning inom genteknikensområde kan erfordras för t ex utspridning av genetiskt modifierade organismer inaturen respektive för etiska gränsdragningar vid vissa tillämpningar av gentekniken. Motbakgrund av ovanstående är LRF tveksamt till att införa en 1989/90:JoLJ9 Det skulle även bli mycket svårt att Bilagafå en sådan lag heltäckande, vilket betyder att den gentekniska verksamhetenändå skall regleras av flera författningar. LRF anser att Hybrid-DNA-delegationens instruktion ocharbetsformer bör ses över och anpassas till de förändrade förutsättningar somskett sedan delegationen inrättades. Bl a bör de arbetsuppgifter som LRFföreslår under pkt 9 ingå. Förbud mot tillämpad insprutning av tillväxthormoner idjur. Det finns redan nu förbud mot att använda tillväxthormontill djur, vilket helt överensstämmer med LRFs inställning. I andra sammanhangexempelvis vid brunstsynkronisering och embryoöverföring är användning avhormoner viktiga delar, vilket lantbruksstyrelsen har fått möjlighet attreglera enl SFS 1988:539 § 28. Motionenskrav i denna fråga är således redan uppfyllt. Förbud mot tillämpad genöverföring av klonat materia!. LRF har tidigare nämnt att regeringen redan nu harbemyndigande att reglera detta område, vilket överensstämmer helt med LRFsinställning. Förbud mot skapande av mosaikdjur. LRF tar bestämt avstånd från att tekniken används pålivsmedelsproducerande djur. Förbud mot frisläppande av genetiskt modifierademikroorganismer i naturen. LRF är emot ett frisläppande av genetiskt modifierademikroorganismer i naturen men är tveksam till om bästa lösningen är attreglera detta i en ny lag. LRF ser det dock som mycket angeläget att man medstor uppmärksamhet följer utvecklingen av tillverkning och användning avsamtliga produkter som härleds från genteknisk forskning främst vad avserekologiska risker. LRF anser även att utöver redan befintlig registrering avhybrid-DNA-verksamhet så behövs en obligatorisk registrering av gentekniskverksamhet. Förbud mot patentering. I internationella organ diskuteras detimmaterialrättsliga skyddet för gentekniskt framställda produkter mikrobiologiskastammar, växtsorter och avelslinjer hos hjusdjur. Från bioteknikindustrin ochpatentmyndigheter framförs att patenträtten bör utvidgas så att patent kanbeviljas också för levande material mikroorganismer, växter och djur varsgenetiska uppsättning förändrats med hjälp av genteknik. LRFs uppfattning är att livet, definierat som växter ochdjur, inte kan patenteras. Ett sådant synsätt är helt enkelt inte i samklang med grundläggande etiska värderingar i samhället. Dessa värderingar kan inte särskiljas från utformningen av det immaterialrättsliga skyddet på 71 Ett sådant synsätt hindrar emellertid inte att gentekniska 1989/90:JoU9 framsteginom växtförädling och husdjursavel bör ges ett skydd som Bilaga medgeren rimlig ersättning för gjorda utvecklingsinsatser. Detta kan ske inom växtförädlarrättens ram, som därförsnarast bör reformeras. Sådana diskussioner pågår i internationella organ. Idet sammanhanget bör också frågan om behovet av ett motsvarande skydd påhusdjursområdet tas upp. Skillnaden mellan växtförädlarrätt och patent är bl aden att växtförädlarrätten ger ett skydd till och med produktion ochförsäljning av utsäde medan patenträtten kan utsträckas till framtagande av enindustriellt bearbetad produkt baserad på användning av t ex en viss växtsorteller grupp av husdjur. Svenskt initiativ för en internationell konvention ombioteknik. LRF anser det mycket väsentligt att internationella reglerinom genteknikområdet harmoniseras. Detta inte minst mot bakgrund av ett ökatinternationellt samarbete, GATT-förhandlingar och EG-harmoni-sering. LRF anser att ställningstaganden om biotekniken måste fåen bred förankring i samhället. bönder är beredda att ta sitt ansvarför vilken tillämpning som biotekniken får i lantbruket och även ta avståndifrån vissa produktionsmetoder som är tillåtna utomlands. Regeringen måste dockta ställning till hur och i vilken grad olika biotekniska resultat skallutnyttjas inom det svenska jordbruket. Regeringen måste då även iinternationella sammmanhang klart deklarera att ett svenskt ställningstagandemot exempelvis vissa biotekniska hjälpmedel inte skall ses som etthandelshinder utan som de krav som riksdag, regering och myndigheter ställer pålivsmedel avsedda för konsumtion i . Det kan även påpekas att inte minstinom växtodlingen, med en allt mer ökande internationalisering i fråga omförädling och sorthandel, är det av största vikt med observans på vad som skerutomlands. Kommentarer till motion J06IO I motionen föreslås "generellt förbud motutplantering/utspridning av genetiskt förändrade organismer". LRF anseratt ett förbud enligt den formulering som används i motionen absolut inte kangenomföras, då det förhindrar vidare växtförädling i eftersom allväxtförädling innebär förändring av gensammansättningen. LRF har ingenting emot att en parlamentarisk utredningtillsätts som bl a bör precisera etiska och moraliska gränsdragningar. LRF har dock presenterat sin tveksamhet till en samladbiotekniklag i kommentarerna till motion J06OI pkt 4. För kommentarer till motionens förslag i övrigt hänvisastill LRFs kommentarer till motion J06OI. Kommentarertill motion Jo614 1989/90:JoU9 LRF vill understryka yttrandet över motion J06OI attväxtförädlingsfö- ° retagmåste ha ett förädlarskydd som är av minst samma omfattning som . LRF hartidigare starkt avvisat motionens förslag till moratorium. har genom remiss berettstillfålle att avge yttrande över rubricerade motioner. Med anledning av remissenvill anföra följande: -samhället måste skaffa sig enstrategi och helhetssyn rörande biotekniken. En utredning bör snarasttillsättas för att ta fram ett underlag för en sådan strategi. Staten bör ocksåavsätta medel för folkbildningsarbete och opinionsbildning kring dessa frågor -det måstefinnas en samlad biotekniklagstiftning -en särskild tillsynsmyndighetinrättas för bioteknisk forskning, produktion och tillämpning -staten måste satsa på en biologiskgrundforskning och kunskapsuppbyggnad utan kommersiell tillämpning -frisläppande av genteknisktmodifierade organismer av alla slag måste förbjudas tills det finns garantierför att inga negativa miljökonsekvenser kan uppstå -patent på levande organismer måsteförbjudas och att måste arbeta internationellt för ett förbud -måste verkainternationellt för åtgärder som hindrar en fortsatt genetisk utarmning. Behov av helhetssyn och strategi Bioteknologiska tillämpningar har medvetet utnyttjatssedan mycket tillbaka, t ex jäsningsprocesser och avloppsrening. Desenaste decenniernas kunskapsutveckling inom de biologiska vetenskaperna särskilt biokemi och mikrobiologi har medfört en revolution inom, och en tillstor del helt ny inriktning på, bioteknologin. De nya tillämpningarna, främst iform av genteknik, har givit möjligheter att direkt styra och hantera allalevande organismers funktion och livsprocesser. Härigenom hotarmiljökonsekvenser av oanat slag. De ekologiska och sociala konsekvenserna avtekniska missgrepp, felbedömningar och överoptimistiska satsningar kan blioändligt mycket allvarligare än vid såvältillämpningen av traditionella bioteknologiska processer som 1989/90:JoU9 de flestaandra mänskliga aktiviteter. Förutom effekterna av direkta Bilaga misstagvid biotekniktillämpningar finns det uppenbara moraliska/etiska aspekter ochdärmed konsekvenser. Utvecklingen inom biotekniken öppnar samtidigtmöjligheter, bl a beträffande framställningen av läkemedel, och det ärnaturligtvis önskvärt att de positiva effekterna av dessa kan tillvaratas.Detta kräver dock att bioteknikens problem, möjligheter och risker får enväsentligt bättre belysning och beaktas i högre grad än vilketinnebär såväl kunskapsuppbyggnad som avvägningar från samhälletsutgångspunkter. anser det helt nödvändigt attsamhället skaffar sig en helhetssyn och strategi rörande biotekniken, dessutveckling och tillämpningar. En sådan strategi måste präglas av en storförsiktighet när det gäller genetisk modifiering av levande organismer. Densnabba utvecklingen inom området sker utan kontroll och insynfrån samhällets sida, vilket är helt oacceptabelt med tanke på riskerna.Naturskyddsföreningen anser att en utredning måste tillsättas för attutarbeta ett underlag till en sådan strategi. Det är angeläget att detsamtidigt initieras en bredare samhällsdebatt kring de etiska, sociala ochmiljömässiga ramarna för bioteknikens tillämpningar. Det är viktigt att det ien sådan debatt även deltar intressen som står fria från de kommersiellatillämpningarna. anser därför att staten bör avsättamedel för folkbildningsarbete och opinionsbildning. instämmer i motionernas krav på ensamlad lagstiftning för hela bioteknikområdet. De lagstiftningar som finns idagtäcker inte hela området. När det gäller t ex biotekniktillämpningarna inomjordbruket, där utvecklingsarbetet är mycket intensivt, är såväl den nuvarandeväxtskyddslagens som djurskyddslagens regelverk helt otillräckliga. stöder centermotionens krav påobligatorisk ansvarsförsäkring för produktion och forskningsverksamhet. Naturskyddsföreningenanser det också nödvändigt att det införs förbud mot frisläppande av transgenaorganismer, genmanipulation av människa samt militär användning avgenmanipulerade organismer. stödjer också motionernaskrav på en speciell tillsynsmyndighet eftersom bioteknikfrågorna kommer attspela en mycket stor och komplex roll i samhällsutvecklingen. Bioteknik är inte en vetenskap utan en tillämpning av ett antal vetenskaper där biokemi, molekylärbiologi och mikrobiell ekologi intar centrala platser. Det är ingen tvekan om att den snabba utveck lingen av biotekniken är orsakad av mycket stora 74 satsningar från intressenter kring de kommersiella tillämpningarna. Dettainnebär en styrning av forskningen, utan insyn från samhällets 1989/90:JoU9sida, som inte är acceptabel. Det är enligt en Bilagaklar skillnad mellan grundforskning och kommersiellt tillämpad forskning. Denförra är en nödvändighet för samhällets ställningstaganden.Naturskyddsföreningen anser därför att det krävs en stark och motiveradstatlig satsning för en biologisk grundforskning och kunskapsuppbyggnad medfull insyn från samhället. Frisläppande av gentekniskt modifierade organismer Frisläppande av genetiskt modifierade organismer i naturenär en ytterst central fråga. I flera länder pågår redan en verksamhet, om änbegränsad. I har under innevarande sommar Sltförsök utförts medgenetiskt modifierad gröda. Detta anser varaoacceptabelt. Kunskapsunderlaget för att göra en acceptabel riskvärderinganser föreningen ännu vara ytterst bristfålligt. Det rör sig om ytterstkomplexa system, t ex ekologiska interaktioner mellan olika organismer elleröverföring av genetiskt material mellan olika organismer, där vi ännusaknar kunskap om viktiga samband. Paralleller kan dras med kemisamhället, därsynergieffekter har givit upphov till oförutsägbara effekter, eller då nyaarter har förts över naturliga spridningsbarriärer och introducerats. Det finnsmånga exempel på fatala effekter av det . Med gentekniken kan denna typ av misstag få oöverskådligaeffekter. Problemet är inte bara en spridning till icke avsedda områden utanäven att spontana korsningar och/eller oförutsägbara förändringar avgenmaterialet genom selektionstryck kan uppstå. stödjerdärför oreserverat kravet på att spridning av gentekniskt modifieradeorganismer måste förbjudas. Om kunskapsläget förbättras så mycket attkonsekvenserna av spridning kan överblickas och sådan kommer att övervägasanser att en noggrann miljökonsekvensbedömning måstegöras avseende såväl direkta som indirekta effekter. Herbi-cidresistenta grödorär enligt föreningen en avart inom den tillämpade genteknologin vars indirektakonsekvenser, dvs. en ökad giftanvändning inom jordbruket, uppenbart kanutgöra en mycket stor risk för miljön. När det gäller introduktion av främmande arter harföreningen i andra sammanhang framfört krav som bör kunna övervägas gälla ävenför frisläppande av gentekniskt modifierade organismer, eftersom det finnsprincipiella likheter. För det första skall en fullödig dokumentation om denaktuella egenskaper och funktion göras av den som avser introducera.Denna dokumentation skall bl a visa att introduktionen inte riskerar attmedföra påtagliga negativa miljökonsekvenser. För det andra skallintroduktionen vara reversibel, dvs. den introducerade arten skall vara underkontroll och om riskerna för miljön så kräver skall det vara möjligt atteliminera den. Motsvarande krav har också framförts av InternationellaNaturvårdsunionen (lUCN) när det gäller introduktion av nya arter. Patent på liv 1989/90:JoU9 Det råder i i princip förbud på att ta patentpå levande organismer. Då patent kan erhållas på mikrobiella processer kan dockindirekt mikroorganismer och svampar patenteras. Över hela världen pågår dockett arbete i riktning mot att kunna patentera även växter och djur. Sverigepåverkas också av detta genom sin anslutning till EPC (Europeiskapatentkonventionen). Detta anser vara en oacceptabelutveckling. Föreningen anser att patent på levande organismer är moraliskt ochetiskt stötande. Eftersom patent av denna typ hitintills inte varit tillåtet iSverige anser föreningen att i första hand skall driva kravet på ettförbud inom ramen för konventionen och därutöver arbeta för samma krav förländer som ej är anslutna till konventionen. Föreningen vill också peka på att den nya biotekniken medsäkerhet kommer att påskynda den genetiska erosion, som växtförädlingeniscensatt. När ett allt mindre antal högproduktiva grödor och djurraser blirallt mer dominerande trängs den nedärvda genetiska variationen ut ochförsvinner för alltid. Utarmning av den genetiska basen, genom t ex kloning avembryon, påverkar dramatiskt flexibiliteten och de framtida möjligheterna inomjordbruket, särskilt i utvecklingsländerna. anser att dengenetiska utarmningen är ett av de största globala miljöproblemen. Sverigemåste kraftfullt driva dessa frågor internationellt och verka för att på olikasätt förhindra en fortsatt utarmning.