bet · GD01BoU4 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 stället förpropositionens förslag till ny länsstyrelse bör en form av direktvaldaregionala parlament inrättas på det sätt som föreslås i motion Bo24 (mp). Dessaparlament bör överta nuvarande landstings, länsstyrelsers och väsentliga delarav den centrala förvaltningens uppgifter. Utskottet anser alltså attpropositionen bör avslås och att regeringen bör utreda frågan om stärktregionalt självstyre i form av direktvalda regionala parlament i enlighet medvad som anförts i motion Bo24. I avvaktan på att en ny regional förvaltninginförs enligt motionärernas förslag bör de sociala enheterna vid den nuvarandelänsstyrelsen tillföras de resurser som krävs för att den sociala funktionenskall kunna fullgöras på ett tillfredsställande sätt. Utskottet förordar attdetta ges regeringen till känna. yttrande 1989/90:UbUly En ny regional statlig förvaltning (prop. 1988/89:154) 1989/90:BoU4 Bilaga 4 har beslutat attbereda utbildningsutskottet tillfålle att yttra sig över proposition1988/89:154 om en ny regional statlig förvaltning jämte motioner såvitt propositionenoch motionerna rör utbildningsutskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande tillpropositionens kap. 8 Utbildning. 1 anslutning härtill behandlar utskottetmotionerna /90:Bol7 yrkande 6, 1989/90:Bo23 yrkande 2 och 1989/90:Bo27. 1 propositionen lägger regeringen fram förslag om en nyregional statlig förvaltning. Förslaget innebär att en ny länsstyrelse bildas.Den nya ansvarsområde föreslås omfatta bl.a. den verksamhet somi dag bedrivs av länsskolnämnden. Vid sidan av styrelse skallfinnas ett antal obligatoriska nämnder, bl.a. en utbildningsnämnd. Enligt föredragande statsrådets uppfattning har de samladeutbild ningsresurserna blivit ett allt viktigare instrument i den regionala utvecklingen. Inom utbildningsområdet föreslås den nya verksamhet omfatta frågor inom dels det allmänna skolväsendet, dels högskolan, dels arbetsmarknadsutbildningen. I propositionen anförs att den nya ordningen kommer att skapa bättre möjligheter till en inom regional samordning inom skolområdet, främst i vad gäller den del av den nuvarande länsskolnämndens ansvar som omfattar planering, di mensionering och lokalisering. När det gäller de nationella målen för verksamheten i skolan har utredningen om en samordnad länsförvalt ning i sitt betänkande (SOU 1989:5) Samordnad länsförvaltning före slagit att med hänsyn till den speciella situationen inom skolans område bör en miniminivå av förvaltningsanslaget för tillsyn, uppfölj ning och utvärdering anges i regleringsbrevet för den nya . Föredragande statsrådet delar utredningens bedömning att en sådan lösning kan vara motiverad och avser återkomma till regeringen i dessa frågor. När det gäller högskoleutbildningen bör den nya länssty relsen ha till uppgift att bidra med planeringsunderlag som kan användas av högskolemyndigheterna i deras arbete. Det bör vidare finnas en koppling mellan arbetsmarknadsutbildning och det övriga skolväsendet. Ett reglerat samrådsförfarande bör därför ske beträffande sådan arbetsmarknadsutbildning som är av mer långsiktig karaktär yg eller som på annat sätt är av betydelse. Detta samråd bör ske med 1989/90:BoU4 deltagande av bl.a. , länsarbetsnämnden och regionala Bilaga4 . I motion 1989/90:Bol7 (fp) yrkande 6 erinras om att dennya enligt propositionen skall ges en roll inomhögskoleutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Mot denna bakgrund understrykermotionärerna vikten av att den nya resurser och intresse intestyrs från det obligatoriska skolväsendet, gymnasieskolan och kommunalvuxenutbildning till dessa utbildningsområden. Utskottet vill hänvisa till föredragande statsrådetsuppfattning att vissa särlösningar måste göras inom skolans område i syfte attgarantera resurser för tillsyn, uppföljning och utvärdering av skolväsendet.Utskottet erinrar även om att () i sitt remissvar överbetänkandet (SOU 1989:5) om samordnad länsförvaltning inte motsatt sig ettinordnande av länsskolnämnden i den nya under en bestämdförutsättning, nämligen att garantier tillskapas för att det nationellaansvaret och de nationella uppgifterna inom SÖ:s område ges ett konkretgenomslag i den nya länsstyrelseorganisationen och för att sambandet mellancentral och regional nivå inom vad som är den statligaskoladministrationen bevaras. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning i dessafrågor. Syftet med motionärernas yrkande är härmed tillgodosett, varför utbildningsutskottetföreslår att bostadsutskottet avstyrker motion 1989/90:Bol7 yrkande 6. I motion 1989/90:Bo23 (m) anförs att förutsättningarna förlänsstyrelsernas verksamhet är olika i skilda delar av vårt land. Motionärernaförordar för den regionala statliga verksamheten ett system med mindrebyråkrati och centralstyrning. När det gäller skolområdet skulle ett nyttfinansieringssystem, som huvudsakligen styrs av elevernas val, ge elever ochföräldrar möjlighet att påverka såväl utbildningens inriktning som utformning.Samtidigt skulle en stor del av länsskolnämndernas nuvarande arbetsuppgifterbortfalla. I motionen tas bl.a. frågan om en statlig skolinspektion upp.Motionärerna föreslår att länsskolnämnden blir ett oberoende utvärderingsorgan en fristående "" som inte inordnas i dennya (yrkande 2). Liknande tankegångar framförs i motion1989/90:Bo27 (m, fp, c). Motionärerna hänvisar bl.a. till vad som anförs iproposition 1988/89:4 om skolans utveckJing och styrning i vad gäller enförändrad roll för SÖ och länsskolnämnderna. bör fatta beslut om enstatlig skolinspektion utan lekmän men med egen expertis, företrädesvisgymnasieinspektörer. Utskottet konstaterar att ifrågavarande motionsyrkandentar sin ut gångspunkt i att länsskolnämndens roll skall förändras. Utskottet vill erinra om vad som anförs i denna fråga i proposition 1988/89:4 om skolans utveckling och styrning (s. 28 f): "En av länsskolnämndernas viktigaste uppgifter bör vara att utöva tillsyn över skolväsendet. Denna tillsyn bör innebära att kontrollera att verksamheten i skolan och 80 vuxenutbildningenbedrivs i enlighet med fastställda mål, riktlinjer och Iflera sammanhang har påtalats behovet av att precisera inne- 1989/90:BoU4 börden avbegreppet tillsyn. Detta är ett mycket vitt Bilaga 4 begreppnär det gäller skolväsendet. Det innefattar såväl råd och stöd somkontroll, utvärdering, uppföljning och erfarenhetsåterföring. finner detväsentligt att man skiljer mellan å ena sidan kontroll och å andrasidan stöd i syfte att främja skolutvecklingen. jagkontroll av att verksamheten i skolväsendet bedrivs i enlighet med fastställdamål och riktlinjer inom givna ramar. också attavvikelser i dessa avseenden påtalas och/eller att föreskrivna möjlighetertill sanktioner aktualiseras. Den bör enligt min mening ocksåomfatta att bevaka att lokala beslut inte äventyrar principen om ettenhetligt skolväsende och en likvärdig utbildningsstandard." Utskottet vill vidare erinra om sitt egetställningstagande i denna fråga i betänkandet 1988/89:UbU7 (s. 21): "Närdet gäller länsskolnämndernas tillsyn kan det finnas goda skäl för enförstärkning med ämnessakkunniga specialister. Enligt vad utskottet erfarit harvissa länsskolnämnder byggt upp en informellsamarbetsorganisation när det gäller ämnesexperter för att inom ett störreregionalt verksamhetsområde kunna anordna särskilda inspektioner." I årets kompletteringsproposition (1988/89:150, bil. 7)behandlades bl.a. utvecklingen av ungdomsskolan (s. 14). slog fast att genom beslut om skolans utveckling ochstyrning har grunden lagts för en ytterligare decentralisering av ansvar ochbeslutanderätt från central till lokal nivå. I propositionen framhölls att enväsentlig del i uppföljningen av nyssnämnda riksdagsbeslut är förändringar närdet gäller SÖ och länsskolnämnderna. En minskad detaljreglering, ökadmålstyrning och ökad lokal frihet gör det möjligt att helt eller delvisavveckla vissa arbetsuppgifter. Därav följer att SÖ:s och länsskolnämndernasroller och uppgifter ändrar inriktning mot ökade insatser för stöd, utvärderingoch tillsyn. Enligt föredragande statsrådet är utvärdering en väsentligförutsättning för att ett styrsystem för skolan som bygger på ökat lokalt ansvarstagandeinte skall leda till minskad kvalitet och likvärdighet. Utvärderingen måste blien naturlig del av det dagliga arbetet i skolan. Som komplement till en löpandeintern utvärdering bör enligt föredragande statsrådet extern utvärdering ocksågöras. Utskottet kan för sin del tänka sig att den nyalänsstyrelsens funktion när det gäller det allmänna skolväsendet får en starkinriktning mot utvärdering och tillsyn/inspektion. När det gäller inspektion avsåväl den obligatoriska skolan som gymnasieskolan finns det sedan tidigareförebilder för en sådan. föreslår att bostadsutskottetmed hänvisning till vad som här anförts avstyrker motionerna 1989/90:Bo23yrkande 2 och 1989/90:Bo27. Utskottet vill tillägga följande avslutningsvis. Den obligatoriska nämnd, som enligt propositionen skall finnas vid sidan av länsstyrel sens styrelse och som skall behandla utbildningsfrågor, föreslås i pro positionen kallas utbildningsnämnd. Utskottet anser att förväxlingar 81 lätt kan komma att uppstå mellan denna nämnd och 6 1989/90. 19 saml Nr 4 utbildningsnämnd(skollagen 2 kap. 5 §). Det är därför enligt utskot- 1989/90:BoU4 tets mening angeläget att regeringen ger någon av nämnderna en Bilaga 4annan benämning, så att de kan särskiljas. föreslår att bostadsutskottet medbeaktande av vad som anförts tillstyrker proposition 1988/89:154 i den del(kap. 8) som avser utbildning. Närvarande: (), (), HelgeHagberg (s), (), (), (),(), (), (), (m),(), (), (), IngegerdWärnersson (s), (), () och (vpk). , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "och 1989/90:Bo27"bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att tillsyn ochutvärdering av skolan skall utföras av ett från skolmyndigheterna friståendeorgan. Utskottet vill erinra om att ett antal uppgifter inom skolområdet somtidigare huvudsakligen har legat inom länsskolnämndens ansvarsområde ärkommunala angelägenheter. När det gäller länsskolnämndens handläggning avärenden enligt särskilda föreskrifter har sådana ärenden genom en fortgåendedecentralisering likaså reducerats . Ett nyttfinansieringssystem för skolan, i vilket elevernas val av skola skulle utgöragrunden för resursfördelningen, skulle ytterligare minska länsskolnämndensadministrativa uppgifter. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottetsuppfattning nu förutsättningar att göra länsskolnämnden till ett oberoendeutvärderingsorgan, en "". Ett sådant organ börsåledes inte inordnas i den nya . Detta bör med bifalltill motion 1989/90:Bo23 yrkande 2 och med anledning av motion 1989/90:Bo27 somsin mening ge regeringen till känna. Särskildayttranden i989/90:BoU4 och (båda c) anför: anser att demokratin på länsnivå måstefördjupas och få ett helt annat innehåll än vad som föreslås i proposition1988/89:154 om en ny regional statlig förvaltning. Vi hänvisar till vårpartimotion 1989/90:Bo30 i dessa frågor. () anför: de gröna anser att det befintliga systemetför regional förvaltning från demokratisk synpunkt är otillfredsställande ochbör revideras från(grunden. Jag hänvisar till motion 1989/90:Bo24i dessa frågor. yttrande 1989/90:JoUly En ny regional statlig förvaltning 1989/90:BoU 4 Bilaga 5 har berettjordbruksutskottet tillfålle att avge yttrande över proposition 1988/89:154 omen ny regional statlig förvaltning, jämte motioner. I propositionen lämnas förslag om en ny regional statligförvaltning. Förslaget innebär att en ny länsstyrelse bildas. Dessutom föreslåsatt formerna för den nya samverkan med i första hand denregionala statliga förvaltningen i övrigt utvecklas. Den nya ansvarsområde föreslås omfatta deverksamheter som bedrivs av länsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksnämndensamt den nuvarande . Dessutom föreslås att ansvarsområdet ävenomfattar den del av länsbostadsnämndens verksamhet som avser bostadsförsörjningoch annan samhällsplanering. I den mån en länsanknytning blir aktuell förfiskefrågorna föreslås den nya ansvara för dessa frågor. 1 övrigt föreslås att den nya får vidgadebefogenheter vad avser kommunikationsområdet, skogsvården och trafiksäkerheten.Därutöver föreslås ett utvecklat samrådsförfarande vad gäller arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten och vissa andra frågor som rör arbetsmarknaden. Vissa särlösningar föreslås för utbildningsfrågorna i dennya myndigheten för att tillgodose det nationella skolsystemets krav pårikstäckande tillsyn, uppföljning och utvärdering. Inriktningen och omfattningen av den nya länsstyrelsensverksamhet på lantbruksområdet kommer att närmare läggas fast i den till våren1990 aviserade livsmedelspolitiska propositionen. Den nya föreslås få ett starktförtroendemannainflytande genom att det vid sidan av styrelsefinns fem obligatoriska nämnder: utbildningsnämnd, planering,lantbruksnämnd, kommunikationsnämnd och miljönämnd. Nämnderna föreslås ha elvaledamöter. Ordförande bör vara landshövdingen. Av övriga ledamöter bör femutses av och fem av regeringen. Vid den nya kommer särskilda tjänster somlänsexper ter att finnas. Berörda centrala myndigheter bör medverka vid tillsätt- g4 ningen av dessa tjänster. Reformenföreslås träda i kraft . En centralorganisationskommitté samt en organisationskommitté i Bilaga 5 varje länskall inrättas enligt förslaget. Lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med en samordnadlänsförvaltning föreslås få förlängd giltighetstid. Utskottetbehandlar i detta yttrande i första hand de avsnitt av propositionen som berörde areella näringarna och motsvarande följdmotio-ner, dvs. motionerna Bol, Bo3,Bo4, Bo7, Bo8, BolO, , Bol3, Bol5, Bol6, Bol7, Bol8, Bo20, Bo22, Bo23yrkandena 4, 5 och 7, Bo25 yrkandena 2 4 och Bo29. Vad beträffar huvudförslagen i propositionen om en nystatlig regional förvaltning noterar utskottet att yrkanden om avslag på propositionenframförts i motionerna Bo24 (mp), Bo25 (c) och Bo30 (c). I mp-motionen yrkasdessutom att beslutar att frågan om stärkt regionalt självstyre iform av direktvalda regionala parlament utreds. 1 c-motionen Bo30 yrkas att enparlamentarisk utredning tillsätts med direktiv att utarbeta förslag ominförande av länsdemokrati enligt de grunder som anges i motionen. Vid sin behandling av avsnitten om de areella näringarnahar utskottet för sin del ställt sig bakom propositionens förslag om degrundläggande principerna för en ny statlig regional förvaltning, vilketinnebär att utskottet avstyrker motionsyrkandena om avslag på propositionenoch viss utredning. Utskottet går dock inte närmare in på deförvaltningsrättsliga frågor m.m. som aktualiseras i propositionen ochhithörande motioner. Enligt propositionen skall lantbruksnämndens nuvarandeuppgifter ingå i den nya . Verksamhetens inriktning och omfattningläggs närmare fast i den aviserade livsmedelspolitiska propositionen.Skälen för regeringens ställningstagande i fråga om lantbruket utvecklasnärmare på s. 2223 i propositionen. Bl.a. framhålls att lantbruksnämndernasverksamhet fått allt större anknytning till länsstyrelsernas. Stora vinsterkan enligt föredraganden göras genom att ge en ny länsstyrelse möjlighet att mersamlat arbeta för landsbygdens utveckling. Det finns också andra kopplingarmellan dagens länsstyrelse och lantbruksnämnden som motiverar att de förssamman i en och samma organisation. En viktig uppgift för den framtidalänsstyrelsen blir t.ex. att ha ansvaret för en ändamålsenlig markanvändning ilänet med beaktande av de mål som statsmakterna ställt upp. tilluppgifterna om den proposition om en ny livsmedelspolitik som S 5 kommer att föreläggas anför föredragan- ' den bl.a.att den regionala nivån kommer att ha en nyckelroll /90:BoU4möjligheten att genomföra den nationella livsmedelspolitiken. Under Bilaga 5 omställningsperioden bör dessa frågor ges en särställning inom den nyalänsstyrelsen. Förslaget innebär vidare för de nordligaste länens del attäven rennäringsfrågorna kommer att handhas av den nya . Dessafrågor har stor regional betydelse, inte minst när det gäller markanvändningen. I fråga om skogsvårdsstyrelserna föreligger enligtpropositionen inte skäl att föreslå att dessa eller någon del av derasverksamhet förs in i . För att den skogliga kompetensen ändå skalltillgodogöras föreslås att får besluta i viktiga övergripandeskogliga frågor som rör markanvändning och naturvård samt att länsjägmästarenskall föredra dessa ärenden i styrelse. 1 motion Bo23 av m.fl. (m) anförs underrubriken näringarna olika skäl för en sammanslagning av lantbruksnämndernaoch skogsvårdsstyrelserna. Jord- och skogsbruket bör också avregleras så mycketatt verksamheten närmar sig ordinär myndighetsutövning. T.ex. börförvärvslagstiftningen ändras så att prövningen helt avskaffas för fysiskapersoner. Den affärsmässiga verksamhet som bedrivs av lantbruksnämnderoch skogsvårdsstyrelser bör kunna överföras till andra huvudmän, liksom denrena rådgivningsverksamheten. Kvarvarande myndighetsutövning skulle kunnainordnas i den nya . I motion Bo25 av m.fl. (c) understrykslantbruksnämndernas viktiga roll i samband med den omläggning av jordbrukspolitikensom nu förbereds med inriktning mot ett riksdagsbeslut under våren 1990.Nämndernas rådgivning kommer att vara viktig i denna omställning. Den regionalanivån kommer att vara en viktig utgångspunkt i arbetet för att förverkliga dennya jordbrukspolitiken. Förslaget i propositionen att ge lantbruksnämnderna ensärställning är enligt motionen ingen bra lösning.Lantbruksnämnderna bör ges möjlighet att fortsätta sitt arbete med att stödjanya företag och människors initiativ i övrigt för att främja en levandelandsbygd. När det gäller trädgårdsnäringen påpekas att denna inte berörs ipropositionen och att man därmed utelämnar en viktig del av länsförvaltningensarbete för en levande landsbygd. bör av regeringen begära ett närmareklargörande av trädgårdsnäringens inriktning och genomförande, och enutredning bör studera olika alternativa möjligheter till rådgivning. Utskottet instämmer i allt väsentligt i vad som anförs ipropositionen (s. 2223) beträffande skälen för en ändrad organisation av den regionala förvaltningen inom nu berörda sektorer. Som föredragande departementschefen anfört är lantbruket och landsbygdens utveckling av stor betydelse för länen. Med nuvarande inriktning av lantbruks nämndernas verksamhet har denna fått allt större anknytning till länsstyrelsernas verksamhet på bl.a. det regionalpolitiska området. ligtutskottets bedömning kommer denna anknytning att behöva ytter- Lantbruket befinner sig i en situation 1989/90:BoU4 därviktiga förändringar kan väntas och där Bilaga 5 behovetav samordnade och enhetliga lösningar är stort när det gäller t.ex. frågor omlantbruk och landsbygdsutveckling, omställning av jordbruksmark, landskapsvårdsamt miljö- och regionalpolitiska insatser. Även andra sektorer av samhälletän de areella näringarna kommer att beröras av dessa förändringar. mening innebär regeringens förslag att möjligheterna till samordnadeoch effektiva insatser inom dessa verksamhetsområden förbättras. I sammanhangetvill utskottet särskilt understryka det angelägna i att den nya länsstyrelsenfår en hög kompetens i frågor som berör de areella näringarna. Med det anfördatillstyrker utskottet för sin del regeringens förslag och överväganden iavsnitten rörande lantbruket och skogsbruket. I anslutning till synpunkterna i motion Bo23 villutskottet erinra om att vid flera tillfållen behandlatorganisationsfrågor m.m. inom skogsbruket. I samband med budgetberedningenvåren 1989 tillstyrkte utskottet ett förslag om skogsvårdsorganisationensbasorganisation som framlagts av revisorer (se 1988/89:JoU12 s. 32f.). Vidare bör nämnas att en utredning med förslag till långtgående ändringari jordförvärvslagen framlagts, något som närmare redovisas i utskottetsbetänkande /90:JoUl om jordförvärvslagen. Vad särskilt beträffar trädgårdsnäringens situation kannämnas att vid flera tillfållen framhållit vikten av att den svenskaträdgårdsnäringen och dess internationella konkurrenskraft bevaras. Yrkanden omen utredning eller utvärdering av näringens situation har emellertid avstyrktsmed hänvisning bl.a. till olika faktorer som inverkat gynnsamt på den svenskaodlingen (se t.ex. 1988/89:JoU20). Utskottet har inte funnit anledning att idetta sammanhang föreslå några särskilda åtgärder i fråga om trädgårdsnäringen. Utskottet föreslår således att bostadsutskottet avstyrkermotion Bo23 yrkandena 4 och 5 samt motion Bo25 yrkandena 2 och 3, i den månmotionärernas synpunkter inte kan anses tillgodosedda med vad som anförts ipropositionen och i utskottets yttrande. 1 propositionen anförs bl.a. att fiskefrågorna har mångakopplingar till de verksamheter som ansvarar för. Det är därför ioch för sig naturligt att fiskenämnderna ingår i den nya . Denpågående översynen av fiskprisregleringen kan emellertid komma att föreslåbetydande förändringar i prisregleringen av fisket. Som en följd av denöversynen kan det därför tänkas att organisationen på det fiskeadministrativaområdet bör utformas på ett annat sätt än . En ökad kommunalisering avuppgifterna kan inte uteslutas, och vissa frågor kan eventuellt föras tillcentral nivå. Den anknytning som finns till länen är således intesjälvklar. I den mån en sådan länsanknytning blir aktuell bör den nyalänsstyrelsen ansvara för uppgifter- I sammanlagt 17 motioner (s, m, fp, c) anförs synpunkter på 1989/90:BoU4 propositionensöverväganden i detta avsnitt. I flertalet av dessa motio- Bilaga 5 nerföreligger en betydande samstämmighet i fråga om behovet av en länsanknutenkompetens i fiskefrågor. Motionärerna understryker i sin motivering bl.a.yrkesfiskets, vattenbrukets och fiskevårdens stora betydelse från olikasynpunkter (Bol, Bo4, Bo7, Bo8, BolO, Bol3, Bol5, Bol7, B0I8, Bo20, Bo22, Bo23,Bo25 och Bo29). I några motioner, främst Bo3, och , koncentrerasintresset till sportfisket och fritidsfisket. Fisketurismens betydelse frånekonomisk och regionalpolitisk synpunkt framhålls bl.a. i motion Bo29. Enligtmotion Bo25 är planering och prioritering av kalkningsinsatser i försuradesjöar exempel på viktiga arbetsuppgifter i länen. I motionerna Bol3 och B0I6tas dessutom upp specificerade samordningsfrågor såvitt avser ansvaret förfisket i resp. . Mer konkreta förslag rörande den administrativa lösningenframförs bl.a. i motion B08 av m.fl. (s). Enligt motionen börbeslut redan nu fattas om att fiskenämnderna skall ingå i den nyalänsstyrelsen. Detta innebär att dagens nämnder "lyfts in" som ensjälvständig enhet i de länsstyrelser som kommer att inrättas vid ettriksdagens bifall till propositionen. Medel för detta bör ställas tillförfogande genom omfördelning från anslag under jordbruksdepartementetshuvudtitel. Utskottet erinrar inledningsvis om att 1989 årsfiskeriutredning avlämnat ett betänkande med titelnFiskprisregleringen och fiskeriadministrationen (SOU 1989:56). Betänkandetinnehåller bl.a. förslag till ändringar i den statliga fiskeriadministrationen(s. 159 f,). Betänkandet remissbehandlas i jordbruksdepartementet.Remisstiden utgår . I likhet med föredragande departementschefen kan utskottetkonstatera att fiskefrågorna har många kopplingar till de verksamheter somlänsstyrelsen ansvarar för. Utskottet instämmer också till stor del i desynpunkter som motionärerna anfört angående fiskefrågornas betydelse förekonomi, sysselsättning, turism och rekreation. Fiskenämndernas verksamhet ärför närvarande uppdelad på tre huvudområden, nämligen fiskerinäringen(yrkesfiske och vattenbruk), fritidsfiske och fiskevård. harberäknat att antalet ärenden , bl.a. genom en ökad delegering, ärca 8 000 . Det kan t.ex. noteras att antalet miljöskyddsärenden ökat.Enligt utskottets mening är det viktigt att fiskenämndernas kompetens ochlokalkännedom tillvaratas på länsnivå. Så till vida ansluter sig utskottet tillde synpunkter som framförts i flertalet motioner.