bet · GD01SfU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottetavstyrkte bifall till motionen, vilket även blev beslut. Socialförsäkringsutskottethar tidigare behandlat frågan om homo sexuellas rätt till efterlevandeförmåner enligt den allmänna försäkring en (se 1988/89:SfU13). Utskottet anförde därvid att enligt bestämmel serna om efterlevandeförmåner fr.o.m. ges ekono miskt stöd till vuxna efterlevande i två former, nämligen som omställ ningspension och som särskild efterlevandepension. Omställningspen sion utgår till en efterlevande make eller om den efterlevande tar vård om barn . Särskild efterlevan depension kan utgå till en efterlevande make som av arbetsmarknads- mässiga skäl eller på grund av nedsatt hälsa eller liknande omständig het saknar möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete men inte har rätt till förtidspension. Med efterlevande make likställs den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en icke gift man eller kvinna vid dennes död och som varit gift med eller har, har haft eller väntade barn med denne. Utskottet anförde vidare att i den proposition som låg till grund för reformeringen av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner m.m. angavs som utgångspunkter 11 för reformeringen bl.a.att tyngdpunkten borde ligga på att garantera efterlevande minderårigabarn ett tryggat underhåll och en tillfredsstäl- 1989/90:SfU9 Vidareangavs att förmånerna för vuxna efterlevande i första hand borde grundas påäktenskapet men att, i den mån det var praktiskt möjligt och socialt motiverat,efterlevandepensioneringen borde uppvisa neutralitet mellan olika former avsamlevnad mellan man och kvinna. I propositionen påpekades att detsamboendebegrepp som gäller inom folkpensioneringen återfinns t.ex. inomskattelagstiftningen och delvis inom föräldraförsäkringen medan på vissa hålli lagstiftningen finns ett vidare samboendebegrepp. En utgångspunkt föravgränsningen av den pensionsberättigade personkretsen borde vara att det rörtsig om en samlevnad med familjefunktioner och att parterna i och för sig skulleha kunnat ingå äktenskap med varandra. Vidare borde enligt propositionen krävasatt det för dödsfallet typiskt sett förelegat en sådan ekonomiskgemenskap mellan parterna i form av ömsesidigt beroende av varandras insatser iett gemensamt hushåll att den ena partens bortgång generellt kunde sägas hamedfört menliga konsekvenser i ekonomiskt hänseende för den efterlevande. Dettabetydde bl.a. att det måste ha förelegat ett stadigvarande sammanboende mellanparterna för dödsfallet. Med de angivna utgångspunkterna föllenligt propositionen utanför efterlevandepensioneringens tillämpningsområdehushållsgemenskap t.ex. mellan syskon, mellan arbetskamrater, mellan samboendehomosexuella samt mellan föräldrar och vuxna barn. Utskottet hade inte någonerinran mot den i propositionen gjorda avgränsningen av den pensionsberättigadepersonkretsen. Utskottet ansåg inte heller i sitt betänkande 1988/89.SfU13 attdet fanns skäl att utvidga denna krets. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion Sf277. Såsomovan nämnts utges folkpension i form av ålderspension för år räknat avbasbeloppet för ensam pensionär och för två pensionsberättigade makar med 78,av basbeloppet för vardera maken. För den som inte har ATP eller har lågtATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som utges av basbeloppet för en ålderspensionär och av basbeloppet för enförtidspensionär. LarsWerner m.fl. anför i motion Sf255 yrkande 1 att ett stort antal pensionärerfortfarande har så låg ATP att de får pensionstillskott och att majoriteten avdessa är kvinnor. För att utjämna ekonomiska skillnader mellan pensionärernabör pensionstilbkottet höjas så att folkpensionens grundbelopp ochpensionstillskottet sammanlagt uppgår till två basbelopp. Motionärerna anseratt regeringen bör redovisa en plan för en sådan höjning. Utskottetär av statsfinansiella skäl inte berett tillstyrka en sådan höjning avpensionstillskottet som motionärerna föreslår. Utskottet vill dock erinra omatt regeringen i en lagrådsremiss om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning har föreslagit vissa ändringar i skattereglerna förpensionärer. Bl.a. föreslås att det extra avdraget för folk- Dessa skall i stället medges ett särskilt kommu- 1989/90:SfU9 naltgrundavdrag som avtrappas i förhållande till vissa övriga inkomster. Ilagrådsremissen anges att vissa kostnadsökningar ger utrymme för en höjning avpensionstillskottet från . Vidare anges att ett särskiltförslag skall läggas fram om hur pensionstillskott och KBT skall justeras medhänsyn till skatteändringarna . Utskottet anser att regeringens proposition i denna frågabör avvaktas. Även pensionsberedningens arbete, som väntas vara avslutat tillsommaren 1990, bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför bifall till motionSf255 yrkande 1. I motion Sf319 tar och förhållandet att det dubbla pensionstilbkottet till en förtidspensionär medföratt denne får vidkännas sänkta pensionsförmåner vid ålderspensioneringen. Deanför att många som saknar ATP är personer som på grund av ett funktionshinderinte kunnat gå ut i förvärvslivet och därför direkt efter skolan erhållitförtidspension. En förtidspensionär utan ATP tvingas leva på en mycket lågstandard även med beaktande av det kommunala bostadstillägget. När denne sedanblir ålderspensionär och mister halva pensionstillskottet innebär det ensänkning av en från början mycket låg ekonomisk standard. Motionärerna anseratt denna situation är oacceptabel och bör utredas närmare. De begär etttillkännagivande till regeringen härom. I enlighet med beslut av under föregåenderiksmöte (1988/89:SfU13, rskr. 141) har pensionsberedningen fått i uppdrag attförutsättningslöst pröva frågan om ett förstärkt pensionstillskott tillförtidspensionärer som får ålderspension. Pensionsberedningen har redovisatdetta uppdrag i sitt betänkande (SOU 1989:101) Förtidspension och rörligpensionsålder. Beredningen har anfört att syftet med det extrapensionstillskottet är att tillförsäkra dem som blivit allvarligt handikappadei unga år högre inkomst under de aktiva åren än som ålderspensionärer.En ändring varigenom tidigare förtidspensionärer gavs rätt till en högregaranterad ålderspensionsnivå än andra skulle kunna angripas frånrättvisesynpunkt. Att utge dubbelt pensionstillskott till ålderspensionen förtidigare förtidspensionärer skulle också vara en mindre ändamålsenlig lösningför att förbättra stödet för dem som handikappats allvarligt ; härförbör andra åtgärder prioriteras. En ändring av diskuterad innebörd skulle dessutommedföra väsentliga merkostnader för pensionssystemet, med som mest 1 500 milj.kr. Någon ändring av de nu gällande reglerna föreslås därför inte.Beredningen understryker dock angelägenheten av omfattande och utförliginformation om regelsystemet till förtidspensionärer, såväl vid beviljandet avpension som före uppnåendet av den allmänna pensionsåldern. Utskottet anser attremissbehandlingen av pensionsberedningens betänkande bör avvaktas ochavstyrker bifall till motion S019. Frågan ompensionstillskott till s.k. undantagandepensionärer behandlas nedan i ettsärskilt avsnitt. Folkpensionsbeloppenär som ovan angivits lägre för gifta pensionärer 1989/90:SfU9 En gift pensionär som stadigvarande lever åtskild från sin makelikställs, om inte särskilda skäl föranleder annat, med en ogift pensionär ochfår därigenom det högre folkpensionsbeloppet. 1 tre motioner tas situationen vid s.k. växelvård upp.Olof m.fl. anför i motion Sf365 yrkande 1 att de anhörigasarbetsinsatser är av avgörande betydelse för äldreomsorgen. Motionärerna begärdärför ett tillkännagivande om att pensionssystemet bör anpassas så att möjlighettill växelvård underlättas. Betydelsen av de anhörigas arbete tas även upp imotion Sf253 av och . De påpekar attförsäkringskassan i vissa fall bedömt ett par makar som samboende när en sjukmake som vårdats på institution övergår till växelvård och vårdas ihemmet. Motionärerna anser att pensionssystemet måste utformas så att denvårdinsats som den hemmavarande maken därvid gör inte bestraffas genom enlägre pension, och de begär förslag härom. m.fl. anser i motionSf285 yrkande 6 att insatser i växelvård skall kunna göras utan sänkt pensionför den vårdande och med bibehållen KBT. Motionärerna begär att detta gesregeringen till känna. har i allmänna råd om ålderspension(1987:3) och om hustrutillägg och kommunala bostadstillägg till folkpension(1988:3) rekommenderat att om ena maken varaktigt (stadigvarande) vistas påsjukhus, i för äldre människor eller liknande makarna jämställsmed ogifta pensionärer även om de under veckoslut och bor tillsammans isitt hem. I de allmänna råden om bl.a. KBT redovisas också förslag till normalgrunder för KBT (cirk. nr 81.168 samt1983:31 och 1987:129). Enligt dessa ges KBT inte ut till en pensionär somstadigvarande vårdas på offentlig eller privat vårdinrättning. Praktiskt tagetalla kommuner har denna bestämmelse i sina grunder. Med stadigvarande vård påvårdinrättning avses enligt förslag sådan vård där patienteninte har eller med stor sannolikhet inte kommer att få möjlighet att återvändatill eget boende utanför vårdinrättningen. Patientens möjligheter attåtervända till eget boende skall alltid bedömas individuellt, varvid hänsyn tastill ålder, sjukdomsdiagnos, sjukdomsutveckling, permissioner i bostaden,sociala förhållanden m.m. Om patienten vistas i sin bostad under regelbundnapermissioner kan stadigvarande vård i regel inte anses föreligga. Den nämndadefinitionen av begreppet stadigvarande vård har emellertid inte tagits in ialla kommuners grunder för KBT. Syftet med bestämmelserna om stadigvarandevård i kommunernas grunder är att framför allt ensamstående pensionärer skallha möjlighet att behålla sin bostad under sjukhusvistelse. Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande underhösten 1988 i sitt yttrande 1988/89:SfUly till socialutskottet om äldreomsor gen inför 90-talet. Utskottet konstaterade därvid att det inte torde vara möjligt att ge mer långtgående generella regler för och rekommenda tioner om när makar skall anses samboende resp. ensamstående i 14 pensionshänseende än vad som är fallet, utan bedöm- ningenmåste i sista hand göras utifrån de individuella omständigheter- 1989/90:SfU9 na.Utskottet föreslog socialutskottet att avstyrka bifall till då föreliggandemotionsyrkande. delade socialförsäkringsutskottets bedömning(se 1988/89:SoU6), och följde utskotten. har även därefter på förslag av utskottet ibetänkande 1988/89:SfU13 avslagit liknande motionsyrkanden. Utskottet finner inte anledning för att frångåsin tidigare bedömning av frågan och avstyrker därför bifall till motionernaSf365 yrkande 1, Sf253 och Sf285 yrkande 6. Som ovan nämnts har beslutat att basbeloppetfr.o.m. skall fastställas med bortseende från den särskildaprisutveckling som följer av vissa åtgärder som vidtas för att finansierasänkningen av den statliga inkomstskatten . 1 fyramotioner begärs att basbeloppet inte skall korrigeras på detta sätt, nämligen imotionerna Sf290 av m.fl., Sf292 yrkande 3 av , Sf255 yrkande 3 av m.fl. och Sf285 yrkande 3 av IngerSchörling m.fl. Utskottet anförde i betänkande 1989/90:SfU8 vidbehandlingen av regeringens förslag till den ändrade basbeloppsberäkningen attförslaget fick ses mot bakgrund av de förslag som lades fram i proposition1989/90:50, genom vilka sänkta inkomstskatter i betydande utsträckningfinansieras genom ökade indirekta skatter. Vid frånvaro av särskilda åtgärderskulle enligt den propositionen en betydande del av de skattskyldiga fåautomatisk kompensation för denna finansiering. Höjda indirekta skatter höjernämligen konsumentprisindex och därmed basbeloppet, vilket i sin tur höjer basbeloppsanknutnaförmåner såsom pensioner. En sådan automatisk kompensation skulle urholkaskattereformens finansiering och skulle innebära en betydande omfördelningmellan kollektivet pensionärer och övriga. Utskottet delade uppfattningen att om inte särskilda åtgärder vidtogs en betydande del av de skattskyldigaskulle få automatisk kompensation för de ökade indirekta skatter som skullefinansiera de sänkta inkomstskatterna. Utskottet tillstyrkte därför förslagetom en ändring av basbeloppsberäkningen. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifalltill motionerna Sf290, Sf292 yrkande 3, Sf255 yrkande 3 och Sf285 yrkande 3. 1 motion Sf275 anför att det avpraktiska skäl vore lämpligt att basbeloppet fastställs med beaktande avprisläget i oktober året före det år som basbeloppet avser, i stället för somnu prisläget . Han anser att regeringen bör lägga fram förslag tilllagändring i enlighet härmed. Även Hans Nyhage tar i motion Sf363 upp dennafråga och begär ett tillkännagivande härom. I lagrådsremissen om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning föreslås att det skattemässiga grundavdraget knyts tillbasbeloppet. Vidare anges följande. Genom att november månads prisläge är avgörandekan basbeloppet fastställas först åretinnan det skall tillämpas. Redan nu innebär detta problem förskatteförvaltningen genom att preliminärskattetabellerna för folkpensionärer intekan göras klara förrän basbeloppets storlek är 1989/90:SfU9 Genombasbeloppsanknytningen av grundavdraget blir det inte heller möjligt förskatteförvaltningen att ta fram övriga skattskyldigas preliminärskattetabelleri tid. I lagrådsremissen föreslås därför att basbeloppet i fortsättningenbygger på prisjämförelser för oktober månad. Utskottet anser att regeringensförslag i denna fråga bör avvaktas. Någon åtgärd med anledning av motionernaSf275 och Sf363 bör därför inte vidtas. Denallmänna pet«ionsåldern är , och ålderspension utbetalas fr.o.m. den månadden försäkrade fyller . Det är också möjligt att göra förtida resp.uppskjutet uttag av ålderspension. Förtida uttag kan ske tidigast fr.o.m. denmånad då den försäkrade fyller . Pensionsbeloppet minskas då med 0,5 %för pensionen tas ut före den månad den försäkrade fyller 65 år.Minskningen av pensionsbeloppet blir sedan livsvarig. På motsvarande sättinnebär uppskjutet uttag av ålderspension att pensionsbeloppet höjs med 0,6 %för som uttaget skjuts upp efter den månad den försäkrade fyller 65år. Hänsyn tas dock inte till tid efter ingången av den månad under vilken denförsäkrade fyllt . Förtida resp. uppskjutet uttag av pension måste i förekommandefall avse såväl folkpension som tilläggspension. En arbetslös försäkrad somhar fyllt , och som till följd av arbetslöshet har uppburit ersättning-från erkänd arbetslöshetskassa under den längsta tid sådan ersättning kan utgåeller uppburit kontant arbetsmarknadsstöd , har också rätt tillförtidspension. Tremotioner berör frågan om pensionsåldern. I motion Sf285 yrkande 4 av IngerSchörling m.fl. begärs att regeringen skall lägga fram förslag om en rörligpensionsålder . Motsvarande yrkande framställs även avMarianne m.fl. i motion Sf371. I motion SB27 yrkande 2 begärBengt-Ola m.fl. ett tillkännagivande om möjligheter till en meraflexibel pensionsålder och om möjligheter till arbetspension för den som harett långt arbetsliv bakom sig. Pensionsberedningenhar i sitt betänkande (SOU 1989:101) Förtidspension och rörlig pensionsålderanfört bl.a. följande. Den generella pensionsåldern bör vara oförändrad, 65 år.Målet bör dock vara att få till stånd en höjning av den genomsnittliga faktiskapensionsåldern, som är . Detta bör i första hand ske genom enminskning av förtidspensioneringen. Pensionsberedningens allmänna bedömning äratt de syften som ligger bakom det nuvarande systemet för rörlig pensionsålderi stora delar har blivit uppfyllda. Önskemålen om flexibilitet, om anpassningtill olika individers arbetsförmåga och hälsotillstånd och om en mjuk övergångfrån arbete till ålderspension synes vara väl tillgodosedda med den nuvaranderegelutformningen. Det nuvarande systemet för rörlig pensionsålder bör kvarståoförändrat i sina huvuddrag. Systemet har dock endast kommit till användning iliten utsträckning när det gäller rörligheten uppåt. liggerbakom svårigheterna för äldre att stanna kvar i förvärvslivet 1989/90:SftJ9 avserfrämst sådana områden där arbetsmarknadens parter har ett avgörande inflytande.Särskilt gäller detta reglerna om skyldighet att avgå från anställningen viduppnådd pensionsålder som finns i kollektivavtal men äventjänstepensionssystemens utformning och de marginaleffekter som kan uppkommaför pensionstagaren vid fortsatt förvärvsarbete. Även vissa attityder gentemotäldre som stannat kvar på arbetsmarknaden har varit av betydelse.Pensionsberedningen föreslår en något större förhöjning av pensionsbeloppet viduppskjutet uttag av folk- och tilläggspension än vad som gäller i dag.Påslagsfaktorn föreslås höjd från 0,6 till . Vidare föreslås attden enskilde skall ha rätt att fortsätta förvärvsarbeta med bibehållet anställningsskyddfram till . Vad gäller möjligheten till förtida uttag avålderspension föreslås endast den ändringen att förtida uttag av halvålderspension skall kunna göras av den som har halv förtidspension.Pensionsberedningen har även haft i uppdrag att pröva frågan om möjligheter böröppnas för äldre förvärvsarbetande att på eget initiativ lämna arbetsmarknadenföre den ordinarie pensionsåldern och därvid erhålla ekonomisk ersättning frånsamhället för den förlorade arbetsinkomsten. Beredningen anser att en sådanordning inte är motiverad av sysselsättningspolitiska skäl men väl av socialaskäl. Beredningen har utarbetat en skiss till en s.k. arbetspension att utgesfrån folk- och tilläggspensioneringen till personer som uppnått viss högreålder, som intjänat pensionspoäng inom ATP för viss , som har aktuellanknytning till arbetsmarknaden och som frivilligt vill lämna arbetslivet. Medett krav med ATP-poäng och pensionsrätt från fyllda samt nivåermotsvarande förtidspensionens skulle kostnaderna utgöra 6 000 milj. kr.per år. Även en mer begränsad lösning med strängare krav i fråga om t.ex. dennedre åldersgränsen, antalei intjänade ATP-år eller nivån på pensionen skullemedföra betydande kostnadsökningar. Även samhällsekonomiska förluster i formav minskat utbud av arbetskraft m.m. tillkommer. Beredningen anser inte att detfinns förutsättningar att lägga fram förslag till en arbetspension. Regeringen har i proposition 1989/90:62 föreslagit attmöjligheterna att få förtidspension på enbart arbetsmarknadsmässiga skäl skallavskaffas. Utskottet anser att remissbehandlingen avpensionsberedningens betänkande i denna del bör avvaktas, och utskottetavstyrker bifall till motionerna Sf285 yrkande 4, Sf371 och Sf327 yrkande 2. Pensionsgrundande inkomst (PGI) fastställs för varje årfrån det år den försäkrade blir och t.o.m. det år han fyller ellerfram till det år han uppbär hel ålderspension. förvilket PGl fastställts för en försäkrad skall pensionspoäng tillgodoräknashonom. Med sådant poängår jämställs år under vilket enförälder under större delen av året vårdat barn som 2 1989/90. inte har fyllt . Förfull pension från ATP krävs att pensionären 1989/90:SfU9 tillgodoräknats minst 30poängår. Pensionen beräknas efter genomsnittspoängen under de 15 bästa åren.Inkomst av anställning och av annat förvärvsarbete är pensionsgrundande i denmån summan av inkomsterna överstiger det vid årets ingång gällande basbeloppetoch med bortseende från inkomst över 7,5 basbelopp. ATP-avgiften, som för år1990 utgör av avgiftsunderlaget, beräknas däremot utanmotsvarande begränsningar. m.fl. anför i motion Sf241 att marginaleffekterna för en pensionär ärmycket kraftiga, särskilt på grund av avtrappningen av det extra avdraget inomskattesystemet och inkomstprövningen av KBT. Nuvarande förmåner till enensamstående pensionär som har folkpension, pensionstillskott och oreduceratlägsta KBT uppgår till ca . Motionärernaföreslår att alla pensionärer tillförsäkras en grundtrygghet inom ATP-systemetmotsvarande . penningvärde (av 4,5 basbelopp). Medtillämpning av nuvarande skatteregler för arbetsinkomster skulle detta motsvaraen nettoinkomst efter skatt på ca . En pension relaterad tillinkomster över 4,5 basbelopp skall utgå ovanpå grundpensionen på samma sätt somnuvarande ATP. Pensionstillskott och KBT samt det extra avdraget skulle kunnaavvecklas. Motionärerna anser att regeringen bör lägga fram förslag om enförstärkt grundpension i enlighet med dessa riktlinjer. Förslag om ettliknande pensionssystem begär även och i motionSf372 yrkande 2. I motion Sf285 yrkande 9 begär m.fl. enutredning om en grundpension som pensionärer har möjlighet att leva på utanolika former av bidrag, pensionstillskott och andra transfereringar. Imotion Sf259 yrkande 7 anför m.fl. att pensionssystemet medundantag för folkpensionssystemet bör bygga på premiereservtekniken och iallt större utsträckning tillhandahållas av fristående försäkringsbolag ochandra finansinstitut. Åtgärder bör därför vidtas som bl.a. uppmuntrar enskiltpensionssparande och som säkerställer familjernas möjligheter att fördelapensionssparandet rättvist. ATP-taket bör ligga fast men tilläggspensionsavgiftbör endast erläggas för den del av inkomsten som är ATP-grundande. Motionärernabegär ett tillkännagivande om att pensionsberedningen bör utreda och lägga framförslag i enlighet härmed. m.fl. anser i motion S025 yrkande 1 att det är dags att göra en översynav ATP-systemet. Motionärerna föreslår att pensionsberedningen får i uppdragatt göra en utredning av ATP-systemet vad avser sambandet mellan inbetalningartill och utdelning från systemet, pensionsnivåer för olika inkomstlägen samtvilka skillnader som föreligger i pensionsnivåer för män resp. kvinnor. Imotion Sf285 yrkande 10 begär m.fl. en långsiktig utredning omATP-systemet. Imotion Sf211 begär ett tillkännagivande om att de nuvarande 15- och 30-årsreglerna inom ATP-systemet, som 18 är av stor betydelse förkvinnors möjligheter att tjäna in en pensions- rätt, börbibehållas. anför vidare i motion 1989/90:SfU9 SG26 attkvinnorna har ett generellt sett sämre pensionsläge än männen trots att de haren längre total arbetstid och betalar mer skatt än männen. Kvinnorna bör därförha rätt till del i familjens samlade ATP-poäng. Hon begär i yrkande 1 attpensionsutredningen får utreda möjligheterna för makar att avtala om fördelningav ATP-poäng och i yrkande 2 att regeringen bör låta göra en utredning ommöjligheten till giftorätt i ATP-poäng. För att öka kvinnornas möjligheter att tjäna in enpensionsrätt begär m.fl. i motion Sf285 yrkande 8 att riksdagenbeslutar att en försäkrad som inte har med pensionspoäng skall kunna fåtillgodoräkna sig ATP-poäng för arbetsinkomster även efter . I motion S073 anför m.fl., såvitt nu är ifråga, att många inom lantbruket, och då särskilt kvinnorna, har lågapensioner. Motionärerna begär ett tillkännagivande om lantbrukarnas pensionsförhållanden. m.fl. anför i motion Sf325 yrkande 2 att mångalågavlönade män är missgynnade av pensionssystemet eftersom deras pensionberäknas på en låg medelpoäng, trots att de bidragit till ATP-systemet . Regeringen bör därför göra en total översyn av ATP-systemet i syfteatt bl.a. förbättra systemet för denna grupp. Tilläggspension utgår i allmänhet av basbeloppetmultiplicerat med den genomsnittliga pensionspoängen och i förhållande tillantalet år med intjänad pensionsrätt. och i motion 51356 att flexibiliteten i ATP-systemet skulle öka betydligt ompensionen kunde utbetalas med varierande procentsatser . Enförsäkrad skulle t.ex. kunna ta ut en större pension åren närmast efterpensioneringen och en lägre för tiden därefter. Motionärerna begär förslag tilllagändring i detta syfte. Som ovan angivits har pensionsberedningen till uppgift attgöra en allmän översyn av reglerna inom det allmänna pensionssystemet. Folk-ochtilläggspensioneringen bör dock enligt direktiven ligga fast i sinagrundlinjer. Pensionsberedningen räknar med att avge sitt slutbetänkande undersommaren 1990. De frågor som tas upp i förevarande motioner har sambandmed pensionsberedningens arbete. Utskottet anser att resultatet av detta arbetebör avvaktas. Den pågående skattereformen kan även bli av betydelse förvissa av frågorna.