bet · GD01JuU22 · 1989-12-31 00:00:00 — Arbetet inom kriminalvården består i att verkställafångelsestraffen och ansvara för övervakningen av skyddstillsynsdömda ochvillkorligt frigivna samt att svara för verksamheten vid landets häkten.Kriminalvårdslagstiftningen vilar i allt väsentligt på de principer som ladesfast genom kriminalvårdsreform. Dessa principer går ut på att, sålångt det är möjligt med hänsyn till kravet på samhällsskydd ochdifferentiering, främja de dömdas anpassning lill samhället och motverka deskadliga följderna av frihetsberövandet. 1989/90Ju607 av m.fl. (c) vari yrkas 37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av en parlamentarisk utredning omkriminalvårdens inriktning mot bakgrund av en utvärdering av 1973 årskriminalvårdsreform. l989/90:Ju804 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en genomgripande utvärdering av 1974 årskriminalvårdsreform inom ramen för en parlamentarisk utredning. Kriminalvården har varit föremål för ettomfattande översynsarbete. Översynen har rört såväl kriminalvårdsverkets organisationsom förutsättningarna för straffverkställigheten i anstalt i olika hänseenden.Inom pågår vidare ett arbete med alt närmare preciseramålen för kriminalvårdens verksamhetsgrenar. Resultatet av detta arbete skallbl.a. ligga till grund för den övergång 1 1989/90. 1989/90 JuU22 tillmålstyrning som avses ske i samband med förestående decentralise- 1989/90:JuU22 har justitieministern bemyndigats alt tillkalla en särskildutredare som skall överväga möjligheterna lill att vidareutveckla innehållet ide påföljder som utgör alternativ lill fangelsestraffet och vidare se övervissa frågor om verkställigheten av fangel-sestraff. I motionerna Ju607 och Ju804 begärs en utvärdering av 1973års kriminalvårdsreform. Enligt motionärerna bör en sådan utvärdering ske inomramen för en parlamentarisk utredning. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt bifall lillliknande motionsönskemål. har följt utskottet. (1989/90:JuU9 s. 4) konstaterade utskottet att det inte kan komma i fråga attöverge grundläggande principer för kriminalvården. Sammanfattningsvisansåg ulskoltet att det inte fanns anledning för alt initiera tillsättandetav en parlamentarisk utredning med uppgift att se överkriminalvårdslagstiftningen. När frågan om en utvärdering av 1973 årskriminalvårdsreform nu åter är aktuell för vill utskottet vidhållasin tidigare inställning. Någon genomgripande utvärdering av reformen på detsätt som motionärerna förespråkar är enligt utskottets mening inte erforderlig.Utskottet, som i det följande ställer sig positivt till den förutskickadeomorganisationen av kriminalvårdsverket, vill här erinra om vad justitieministernanfört i årets budgetproposition (s. 39), nämligen att avsikten är alt detsamlade resultatet av omorganisationen av kriminalvårdsverket och de åtgärdersom nu övervägs inom skall skapa förutsättningar såvälför ett bättre innehåll i straffverkställigheten som för ett effektivareutnyttjande av kriminalvårdens samlade resurser. Utskottet avstyrker bifalltill motionerna Ju607 och Ju804 i nu behandlade delar. Lokalförsörjningen inom kriminalvården m.m. I proposition 1989/90:100 bilaga 4 ()har regeringen (s. 84 85) berett tillfalle att ta del av vadjustitieministern anfört om lokalförsörjningen för kriminalvården m.m. 1989/90:Ju503 av ;on m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförtsom behovet av en ny kriminalvårdsanslalt i . l989/90:Ju505 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna alt projekteringoch byggstart skall ske av en ny kriminalvårdsanstalt i . 1989/90:Ju509 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om 2 behovet avny huvudbyggnad vid kriminalvårdsanstalten i . 1989/90:JuS14av m.fl. (s) vari yrkas att 1989/90:JuU22 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om synpunkter ochförslag vid förändringar av kriminalvården. är lokalhållare för häktena ochkriminalvårdsanstalterna samt för , regionskansliernaoch skyddskonsulentorganisationen. Lokalbeslåndel uppgår till ca 529 000 m-.Under innevarande budgetår disponeras ca 200 milj. kr. infördes en ny anslagskonslrukiion förinvesteringar inom lokalhållningsområde (prop. 1987/88:100,bil. 2 och 9, FiU2S, rskr. Planerade investeringar redovisas numerasamlat och i form av en rullande treårsplan. Inom ramen för treårsplanenbeslutar regeringen om genomförandel av enskilda byggnadsobjekt. Medel förinvesteringarna har beräknats under sjunde huvudtiteln (). I årets budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 9) harregeringen föreslagit att något särskilt investeringsanslag förbyggnadsstyrelsens investeringar inte längre skall redovisas på statsbudgeten.Regeringen har i stället föreslagit att får finansiera investeringarnagenom upptagande av lån i . Utskottet kan konstatera alt denna nya ordning inteinnebär någon förändring av utskottets möjligheter att för beredafrågor om byggnadsarbeten för kriminalvården; eventuella avvikelser får beaktasav vederbörande utskott vid ställningstagande till föreslagen investeringsplanoch bemyndigande för regeringen att la upp lån i . Av justitieministerns redovisning för lokalförsörjningeninom kriminalvården m.m. i årets budgetproposition (1989/90:100, bil. 4, s.8485) framgår bl.a. att en ny lokalanstall i skall uppföras och altde nuvarande lokalanstalterna i och skall bytas ut.Anstalterna i och beräknas bli fårdiga under sommaren 1990.Byggstart för Vänersborgsanstalten planeras ske under hösten 1991.Justitieministern konstaterar (s. 84 f) att fårdigstäl-landet av dessaanstalter innebär att den långsikliga plan för anstalts-byggandet sombeslutades genom kriminalvårdsreform (prop. 1973:1, JuUlS, rskr. 152)och principplanen (prop. 1979/80:100, bil. 5, s. 68-72, JuU34, s.1-4, rskr. 282) i betydande utsträckning kunnat genomföras. Hon anför vidareatt det råder stor osäkerhet om den framtida utformningen avkriminalvårdsanstalter beträffande såväl riksanstalter som lokalanstaller,bl.a. till följd av klienlulvecklingen. Det kan, enligt hennes mening, diskuterasdels om inte placeringar i anstalt bör ske från delvis andra utgångspunkter änhittills, dels hur detta i så fall bör påverka planeringen av nya anstalter.Hon konstaterar att det fortfarande finns ett antal äldre anstalter som frånsåväl byggnads-, arbetsmiljö- som effektivitetssynpunkt kan behöva bytas ut. Det kan emellertid, anser hon, ifrågasättasom dessa anstalter bör ersättas med den typ av lokalanstalt 1989/90:JuU22 Hon konstaterar att det för närvarandeallmänt sett råder en relativ balans mellan platsbehov och platstillgångi anslaltssyslemet, bl.a. till föjd av alt sammanlagt 200 slutnaanstaltsplatser åter öppnats . justitieministernalt angivna förhållanden talar för att det nu bör göras en samladbedömning av hur det framtida anstaltsbyggandet bör ske. Frågan skall behandlas av en arbetsgrupp inom i 1 motionerna Ju503 och Ju505 begärs ny- eller ombyggnad avkriminalvårdsanstallen i , och i motion Ju509 begärs attkriminalvårdsanstalten i får en ny huvudbyggnad. I motion Ju514förordas införandet av en ny anstaltstyp, kallad region- eller mellananstall,där grava missbrukare kan placeras. Utskottet har vid flera lillfållenbehandlat motionsyrkanden om bl.a. ny- eller tillbyggnad av anstalterna iHudiksvall och (se /89:JuUl7 s. 3). Utskottet har viddessa tillfållen avstyrkt bifall lill motionerna under hänvisning till attutskottet inte kunde förorda byggande av kriminalvårdsanslalter i vissa orterföre andra. I samband med alt antog den ovannämndaprincipplanen om del framlida anstaltsbyggandet inom kriminalvården uttaladeutskottet bl.a. att planen fortlöpande bör revideras allteftersomförutsättningarna för den ändras. Ändringar i planen borde då i lämpligtsammanhang underställas . Mot bakgrund av vad justitieministern nuanfört ansluter sig utskottet lill bedömningen att en samlad översyn bör görasav bur det framlida anslallsbyggandet bör ske i enlighet med vadjustitieministern anfört. I belysning av det sagda avstyrker utskottet bifall lillmotionerna Ju503, JuSOS och Ju509 om ny- eller tillbyggnad av kriminalvårdsanstalternai och . Vidkommande spörsmålet i motion JuS14 om införande av enny anslaltslyp vill utskottet hänvisa lill justitieministerns ovan redovisadeöverväganden i fråga om det fortsatta anslallsbyggandet. I detta läge saknasdel enligt utskottets mening anledning för att göra särskiltuttalande. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju514 i nu behandlad del. I linje med vad utskottet uttalade vill utskottetframhålla att ulskoltet utgår från alt resultatet av översynen avanstaltsbyggandet underställs . Decentraliseringoch organisationsförändringar inom i989/90:JuU'22 I proposition 1989/90:100 bilaga 4 ()har regeringen (s. 85-91) berett tillfålle all ta del av vadjustitieministern anfört om decentralisering och organisationsförändringarinom kriminalvården. 1989/90:JuSl 1 av m.fl. (s) vari yrkas allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen nförts omkriminalvårdens regionala organisation. 1989/90:Ju514 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförtsom synpunkter och förslag vid förändringar av kriminalvården. 1989/90:JuS15 av och () variyrkas alt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanföris om alt i regionala organisation bör ingå enNorrlandsregion med regionkontor i och avdelningskontor i . I budgetpropositionen redovisas att kriminalvårdsverkel,efter en genomförd försöksverksamhet med decentralisering, varit föremål fören omfattande översyn i organisatoriskt hänseende. 1 framställningar tillregeringen har föreslagit förändringar i fråga omuppgifter och organisation inom kriminalvårdsverket. Justitieministern har i väsentliga delar ställt sig bakomkriminalvårdsstyrelsens förslag. Sammanfattningsvis innebär de förändringarsom hon förordar alt tyngdpunkten inom kriminalvården förskjuts nedåt iorganisationen. Huvuddelen av klientarbetet kommer att skötas lokalt vidanstalter, häkten och skyddskonsulentdistrikt. Den regionala organisationenkoncentreras lill kraftfullare enheter, förstärks på kriminalvårdsstyrelsensbekostnad och får som uppgift bl.a. all leda kriminalvården i regionerna enligtstyrelsens riktlinjer och att stödja verksamheten vid de lokala myndigheterna.Kriminalvårdsstyrelsens arbete koncentreras på övergripande uppgifter. 1 motion Ju514 uttalas tveksamhet till om de grundläggandevärderingarna kriminalvårdsreform kan bibehållas om den förordadedecentraliseringen och organisationsförändringen inom kriminalvården kommertill stånd på aviserat sätt. Motionären anser att det först bör fastställasvilka förändringar i innehållet i reformen som är nödvändiga. Som anförs i propositionen har statsmakterna under senareår strävat efter att föra ut arbetsuppgifter från central nivå till regionala Avsikten är att de centrala myndigheterna därige- 1989/90:JuU22 nom skallkunna använda sina resurser för uppgifter av mera övergripande slag såsomfrågor om verksamhetens inriktning, utvecklingsarbete och utbildning.Kriminalvårdsstyrelsen har efter utvärdering funnit att erfarenheterna av denskedda försöksverksamheten med decentralisering är goda. Utskottet har tidigare i detta betänkande uttalat att 1973års grundläggande principer alltjämt skall prägla arbetet inom kriminalvårdenoch avstyrkt bifall lill motionsönskemål om en utvärdering av dessa principer.Utskottet utgår ifrån att den nu aviserade organisationsförändringen, vilkenutskottet kan ställa sig bakom, inte skall innebära någon ändring avverksamheten härvidlag. Verkningarna av organisationsförändringen bör dock,enligt utskottets mening, utvärderas efter hand. Med dessa uttalanden avstyrkerutskottet bifall till motion Ju514 i nu berörd del. Justitieministern förordar, som framgått ovan, vissaförändringar av kriminalvårdens regionala organbation. Ändringarna går bl.a. utpå att antalet regioner minskas från nuvarande 12 till sju och att riksanstalternaförs in under regionerna i organisatoriskt hänseende. De sju nya regionernaskansliorter och geografiska områden redovisas i propositionen (s. 96).Justitieministern går här ifrån förslag, enligt vilketregionerna föreslogs bli sex lill antalet, och där omfattadeGävleborgs, Väslernorrlands, , och . Honanser (s. 90) att nämnda region blir för stor till ytan varför den, enligthennes mening, bör delas upp i två regioner med kanslier i och Härnösand.Den allra nordligaste regionen omfattar, enligt hennes förslag, Västerbottensoch . I motion JuSll förespråkas bl.a. en större jämnhet istorlek mellan de sju regionerna. Denna princip har enligt motionärernafrångåtts vad gäller den nordligaste regionen. I motion JuSIS förordas attkriminalvårdsstyrelsens förslag beträffande genomförs. Utskottet delar justitieministerns bedömning såvitt gällerny regionindelning för kriminalvården varför utskottet avstyrker bifall tillmotionerna JuSll och Ju515. Regeringen har under punkt E 1 (s. 9193) föreslagitriksdagen att till för /91 anvisa ett förslagsanslagpå . Utskottet godtar regeringens förslag till medelsanvisning. Kriminalvårdsanstalterna i989/90:JuU22 Regeringen har under punkt E 2 (s. 9399) föreslagit riksdagenatt till Kriminalvårdsanstalterna för /91 anvisa elt förslagsanslagpå 2 . 1988/89:JuS01 av m.fl. (fp) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen tiil kännavad i motionen anförts om skärpta krav på dem som är villkorligt frigivna. l988/89:Ju80S av m.fl. (m) vari yrkas 9. att beslutar att ändra och lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt så att den obligatoriska villkorligafrigivningen upphävs. 1988/89:Ju808 av m.fl. (c) vari yrkas 28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fakultativ villkorlig frigivning efter två tredjedelarav strafftiden. 1989/90:Ju501 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att kriminalvårdsverket får i uppdrag att startaelt övergångshem på försök i . l989/90:Ju502 av IngbriU Irhammar och ()vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om attfångelset i ej nu skall läggas ner, 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attstraffvärdet för vissa brott, exempelvis egendomsbrott, ej bör sänkas i sambandmed en övergång lill villkorlig frigivning efter två tredjedelar avstrafftiden. 1989/90:Ju504 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkriminalvårdsanstalten i . 1989/90:Ju506 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad yrkesutbildning för interner på fångelserna. 1989/90:Ju508 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av verksamheten vid kriminalvårdsanstaltenKristianstad-Centrum. 1989/90:JuS13 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna alt verksamheten vid kriminalvårds anstalten får fortsätta som tidigare planerats för 7 att dels ge möjlighet till genomförande av vid anstalten påbörjat /90:JuU22 projekt,dels trygga anställningarna för dem som är sysselsatta vid 1989/90:Ju516 av Hans Nyhage (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om narkotikahundarpå kriminalvårdsanstalterna. 1989/90:Ju607 av m.fl. (c) vari yrkas 16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om narkotikafria kriminalvårdsanstalter, 29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om myndiglteters skyldighet att informera de kvinnligabrottsoffren när gärningsmannen lämnar fångelset, 36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behandlingsprogram för män som gjort sig skyldigatill övergrepp mot kvinnor och barn, 38. att som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om en god eftervård i syfte attunderlätta rehabiliteringen, 39. att som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om effektivare narkotikakontrollvid fångvårdsanstal-lerna, 40. alt som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stramarepermissionsbestämmelser, 41. alt som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anföris om fakultativ villkorligfrigivning efter två tredjedelar av strafftiden samt att straffsatserna ejskall mildras för egendomsbrott. l989/90:Ju6l7 av m.fl. (m) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om narkotikafria anstalter. l989/90:Ju626 av och () vari yrkas 2. alt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anföris om kvinnors rätt till information om permissioner ochlid för frisläppande när mannen är intagen på kriminalvårdsanstalt. 1989/90:Ju627 av () vari yrkas I. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgat försök med psykoterapeutisk behandling för män som våldfört sig på kvinnor, 1989/90:Ju802 av m.fl. (m) vari yrkas 10. alt beslutar att ändra ochlagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt så att den obligatoriska villkorligafrigivningen upphävs, att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i 8 motionen anförts om särbehandling av intagna i kriminalvårdsanstalt. 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i 1989/90:JuL122motionen anförts om permissioner till intagna i kriminalvårdsanstalt, 13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om narkotikamissbruk inomkriminalvården, 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bevakning av fångelsedömda, 15. att som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om rehabilitering av dömdabrottslingar. 1989/90:Ju804 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om rätten förintagna att bli placerade på narkotikafria anstalter, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bekämpningav narkotika på anstalterna, 8. att riksdagenhos regeringen begär förslag om regler för villkorlig frigivning efter tvåtredjedelar av strafftiden, enligt vad i motionen anförts, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta kravpå dem som är villkorligt frigivna, 11. att beslutar om sådanändring i tillämpliga lagar alt förutsättningarna ökar att särbehandla intagnadömda till fangelse i lägst , 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om krav på skötsamhet vidpermissioner, 15. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om rätten för kvinnliga intagna att få välja att bliplacerade isolerade från manliga intagna. 1989/90:Ju829 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionenanförts om insatser för vård och behandling av förövare av Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So320. Regeringens förslag innebär en ökning av anslaget med 205milj. jämfört med innevarande budgetår. Totalt föreslås ett anslag av . 1 propositionen anger justitieministern beträffandeutnyttjandet av anstalts- och häktesorganbationen (s. 9697) att beläggningenunder vid anstalterna och häktena ökat med sammanlagt 13 %resp. har beläggningen vid såväl anstaltersom häkten legat på samma nivå som . Läget vidanstalterna har förbättrats något genom att sammanlagt200 tidigare stängda platser vid slutna anstalter åter tagits i l989/90:JuU22 bruk.Däremot anförs att situationen vid häktena alltjämt är myckel besvärande iflera regioner. budgetproposition uttalade dåvarande chefen förjustitiedepartementet att den slutna kriminalvårdsanstalten i kunna läggas ned när de nya anstalterna i och öppnas.Dessa anstalter beräknas kunna öppnas under hös-len. Justitieministern uttalarall hon i likhet med , mot bakgrund av det ökandeantalet intagna med långa strafftider, bedömer att Härlandaanstalten tillsvidare bör behållas. Med hänsyn lill beläggningssituationen och tillskottet avnya lokalanstaltsplatser har hon bedömt att den tidigare nedlagdakriminalvårdsanstalten i , som lillfålligt åter tagits i anspråk,bör kunna stängas. I flera motioner tas frågan om en stängning av anstalten iKristianstad upp. 1 motion Ju502 begärs alt anstalten inte skall stängas och imotion Ju504 hemställs att frågan om fortsatt verksamhet vid anstalten övervägsav den arbetsgrupp inom som skall se över det fortsatta anstaltsbyggandet.I motion JuSOS begärs en utvärdering av verksamheten och i motion Ju513 begärsatt verksamheten får fortsätta under . Motiveringarna rördeb den nyanställda personalens situation inför en nedläggning, deb denprojektverksamhet med de intagna som bedrivs på anstalten. Dentogs ur bruk och öppnades åter, efter en upprustning på ca 1 milj. kr.,. Anstalten har ca 33 tjänster och tillhandahåller 37 platser. Under /88 behandlade utskottet en motion omrivning av den ifrågavarande anstalten. Utskottet avstyrkte bifall tillmotionen under hänvisning till att kriminalvården då fortfarande hade behov verksamhet (JuU 1987/88:31 s. 3). Utskottet anser att en fortsatt drift vid anstalten iKristianstad skulle vara av stort värde. Utskottet förutsätter attkriminalvårdsstyrelsen genom analys av beläggningsutvecklingen ochmöjligheterna till omdisponering av medel söker få till stånd en fortsattdrift inom befintliga ramar. Vad utskottet nu med anledning av motionernaJu502, JuS04, JuSOS och JuS13 anfört bör som sin mening ge regeringenlill känna. Utskottetgodtar regeringens förslag lill medelsanvisning. Narkotikafria anstalter m.in. I motionerna Ju607, Ju617, Ju802 och Ju804 begärs olikaåtgärder i syfte att komma till rätta med narkotikamissbruket påkriminalvårds-anstalterna. I motionerna Ju607, Ju617 och Ju804 begärs mer differentieringmellan intagna med utgångspunkt i deras narkotikavanor och rätt för intagna attbli narkolikafritl placerade. 1 flertalet av motionerna framförs krav påskärpt och effektivare kontroll inom anstalterna när det gäller bl.a. räu tillbesök m.m. Utskottetkan först konstatera att narkotikasituationen /90:JuU22 utgör ettsvårbemästrat problem inom kriminalvården. Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden som ide nu aktuella motionerna (se bl.a. JuU 1985/86:30 s. 3 ff, JuU 1986/87:20 s. 7ff, JuU 1987/88:31 s. 7 ff och 1988/89:JuU17 s. 8 ff). 1 betänkandena, tillvilka här hänvisas, finns utförliga redogörelser för vilka åtgärder som sedanmitten av vidtagits för att få överblick och kontroll övernarkotikamissbruket på anstalterna. Vid dessa tillfållen har utskottet erinrat om attsjälvklara riktmärken för narkotikapolitiken på kriminalvårdens område måstevara att intagna utan narkotikaproblem och sådana som vill bli av med sittmissbruk inte skall behöva komma i kontakt med narkotika underanstaltsvistelsen, att missbrukare avskärs från tillförsel av droger och attintagna förhindras att bedriva narkotikahandel inom anstalterna och ute isamhället. Som utskottet konstaterat vid tidigare behandling avliknande motioner bedrivs ett ambitiöst och medvetet arbete mot narkotika inomkriminalvårdens olika organ. Utskottet har också konstaterat att det är välsörjt för möjligbeter till differentiering på riksanstalterna somvård och behandling kan erbjudas missbrukare som vill upphöra med sittmissbruk. Utskottet har däremot konstaterat alt det på landets lokalanstallersaknats, på något undantag när, såväl narkotikafria avdelningar som särskildaavdelningar för intagna som inte missbrukar narkotika. har även här skett en förändring.Således finns s.k. motivationsavdelningar med särskilda behandlingsprogrampå flera lokalanstalter, bl.a. , Fosie, Stallargården, ochTäby. På ytterligare ett tiotal lokalanstalter är sådana avdelningar underuppbyggnad. Inom sker också en särskild differentiering avdömda omotiverade narkotikamissbrukare till lokalanstallen Hageby.