bet · GD01BoU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Inom områden där alternativaenergiformer ger en bättre resursanvändning bör naturligtvis en övergång tillsådana energislag komma till stånd. Med hänvisning till det nu anförda bör ett förbud motanvändningen av direktverkande el för uppvärmning av nyproducerade bostäderoch lokaler införas i enlighet med förslagen i partimotion1988/89:Bo280 yrkande 1 och kommunisternas partimotion1988/89:Bo525 yrkande 2. Detta bör ges regeringen till känna. deb attmoment 27 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoU3 27. beträffandeförbud mot direktverkande elvärme attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Bo280 yrkande 1 och1988/89:Bo525 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Vissa reservinstallationer (mom. 28) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjarmed "Det finns" och slutar med "hänvisning härtill" bort haföljande lydelse: Den förda energipolitiken har bl.a. lett till att vi ivårt land har ett extremt elberoende. Förutom att detta medfört ett dåligtutnyttjande av våra samlade energiresurser medför det också att vår sårbarhetvid störningar i eldistributionen vid t.ex. en krissituation har ökat på ettoroväckande sätt. Inte minst de elavbrott som inträffat under några av desenaste årens vintrar utgör ett talande bevis härför. För att komma till rätta med den rådande situationenbehöver enligt utskottets mening i första hand en radikal omläggning av vårenergipolitik komma till stånd. Energiförsörjningen bör därför i första handbaseras på småskalighet och lokala förnyelsebara energikällor. I avvaktan pågenomförandet av en politik med denna inriktning bör dock åtgärder vidtas sompå kort sikt kan minska effekterna av störningar i elförsörjningssystemet. Ensådan åtgärd är att i enlighet med förslaget i de grönaspartimotion 1988/89:Bo554 tillse att det i varje bostadsområde finns tillgångtill en reservinstallation i form av minst en vedspis eller motsvarande per tvåhushåll. Vad utskottet nu med anledning av miljöpartietspartimotion 1988/89:Bo554 anfört beträffande vissa reservinstallationer m.m.bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 28 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 28. beträffendevbsa reservinstallationer attriksdagen med anledning av motion I988/89:Bo554 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Kravet på parkeringsutrymme i PBL (mom. 29) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjarmed "Den uppbyggnad" och slutar med "nu anförda" bort haföljande lydelse: dominerades stadsplanemödorna ivårt . land av kravet på biltrafikleder och bilparkering. Parkeringsnormernavar inte bara starkt styrande utan också problemskapande. Kollektivtrafikensågs inte som något reellt alternativ. domineras städernas utrymmen och stadsbilden av bilen.Biltra- 1989/90:BoU3 fiken är det största hotet mot miljön särskilt i destörre städerna. Planeringsmödorna går ut på att begränsa biltrafiken och finnamer tekniskt avancerade kollektiva lösningar som bidrar till en förbättring avmiljön. har den otidsenliga parkeringsskyldigheten förtsöver från den äldre lagstiftningen till . I 3 kap. 15 § 1stycket p. 6 stadgas sålunda att lämpligt utrymme för parkering, lastning ochlossning av fordon i skälig utsträckning skall ordnas på tomten eller inärheten av denna. Denna bestämmelse har enligt utskottets mening nu blivitett hinder för kvalitetslösningar vid planering och byggande i våra störretätorters centrala delar där bristen på mark är påtaglig och miljön inte tål enökad bilbelastning. Enligt utskottets mening finns redan i PBL:s 2 kap. 4 § 1stycket p. 4 den nödvändiga grundvalen för en allsidig och hänsynsfulltrafiklösning. Där stadgas att inom områden med sammanhållen bebyggelsebebyggelsemiljön skall utformas med hänsyn till behovet av trafikförsörjningoch god trafikmiljö. I motiven till denna bestämmelse (prop. 1985/86:1 s. 119)pekar departementschefen särskilt på behovet av en sammanvägd helhetsbedömningav skilda trafikantgruppers behov och på behovet av en bra kollektivtrafik. Mot bakgrund av det nu anförda kan enligt utskottetsmening parkeringsskyldigheten i 3 kap. tas bort. deb att moment 29 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 29. beträffande kravet påparkeringsutrymme i PBL att med bifell till motion 1988/89:Bo504antar följande som motionärens förslag betecknade förslag till ändring i PBL: Nuvarande lydebe Motionärens förslag 6. lämpligt utrymme för parkering, lastning och lossningav fordon i skälig utsträckning anordnas på tomten eller i närheten av denna. Om tomter tas i anspråk för bebyggelse som innehåller eneller flera bostäder eller lokaler för barnstuga, skola eller annan jämförligverksamhet, skall det finnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lekoch utevistelse på tomten eller på utrymmen i närheten av denna. Om det inte finns tillräckliga utrymmen för att anordnabåde parkering och friyta, skall i första hand friyta anordnas. 16 § 1989/90:BoU3 På bebyggda tomter får bestäm- På bebyggda tomterfår bestämmelserna i 15 § första stycket 6 melserna i 15 §andrai/>'cA:eJ tilläm-samt andra och tredfe pas iskälig utsträckning. styckena tillämpas i skälig utsträckning. Gränsvärden för buller (mom. 32) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjarmed "Enligt de" och på s. 32 slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: Buller är ett stort och växande miljöproblem som endast iobetydlig utsträckning har uppmärksammats. Det finns undersökningar somentydigt visar att det totala bullret i vår miljö ständigt ökar. Genom attbuller leder till såväl medicinska som psykiska störningar är detta en minstsagt oroande utveckling. De främsta bullerkällorna i vår miljö är, förutom vissasärskilt bullriga arbetsplatser, installationer i våra lägenheter och trafiken.Särskilt allvarligt är att inte ens bostäderna kan erbjuda en bullerfri miljö.Tvärtom utgör bullret där ett av de största problemen. Detta är naturligtvisett helt oacceptabelt förhållande. Utskottet delar den i motion 1988/89:Bo549(mp) framförda uppfettningen att låga och oeftergivliga gränsvärden för bullerbör införas. De gränsvärden som finns är enligt bostadsutskottets meningmot bakgrund härav helt otillräckliga. Med hänvisning till det nu anförda bör enligt utskottetsmening gränsvärden för buller införas senast års utgång i enlighetmed förslaget i den nu aktuella motionen. Gränsvärdet bör sålunda fastställastill i bostäder , till på arbetsplatser, vilka i sig inteklassats som särskilt bullriga, och till utomhus. Vad utskottet nu med anledning av motion 1988/89:Bo549(mp) yrkande 1 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 32 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 32. beträffende gränsvärden för buller attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Bo549 yrkande I som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Särskildayttranden i989/90:BoU3 Särskilt yttrande (m) , och (alla m)anför beträffande: Krav på förbättrad ventilation I en motion (m) förs fram krav på förbättrad ventilation ivåra byggnader. Som framgår av utskottets betänkande ingår frågan om vilkaåtgärder som kan behöva vidtas för att skapa förutsättningar för att byggnadersventilationssystem får en fullgod funktion under byggnadens hela brukstid idet uppdrag som givits regeringen genom bostadsutskottets betänkande1988/89:BoU2. Mot bakgrund av att resultatet av utredningsuppdraget kommer attpresenteras har vi därför avstått från att nu förakraven i den aktuella motionen vidare. Det är dock vår avsikt att återkommatill i frågan i den mån utredningens förslag m.m. inte svarar mot dekrav som enligt vår mening måste ställas på byggnaders ventilationssystem m.m. Moderata samlingspartiets principiella ståndpunkt är attdirektverkande elvärme skall kunna användas i de fall detta är deteffektivaste och lämpligaste uppvärmningssättet. Något generellt förbud motdirektverkande elvärme bör därför inte införas. Vi delar sålunda uppfattningenatt de behandlade motionsförslagen med denna innebörd bör avvisas av riksdagen.Däremot motsätter vi oss de införda restriktionerna vid den statligabelåningen för installation av direktverkande elvärme. Särskilt yttrande (fp) och (båda fp) anför beträffande: Utredningsarbetet om s.k. sjuka hus m.m. När bostadsutskottet initierade ett omfattandeutredningsarbete rörande problemen med byggnaders inomhusmiljö och s.k. sjukahus tog inte utskottet ställning till den organbatorbka uppbyggnaden av utredningsarbetet.Som framgår av vårt förslag i motion 1988/89:Bo544 är det vår principiellauppfattning att utredningen borde fått formen av en parlamentarisk kommission.Genom att utskottet behandlar detta förslag först dåutredningsarbetet är inne i sitt slutskede har vi dock funnit oss nödsakadeatt avstå från att föra detta krav vidare detta för att inte försenautredningsarbetets slutförande. 1 den mån ytterligare utredningsinsatserkommer att visa sig erforderliga är det dock vår uppfattning att detta bör skei form av en parlamentarisk utredning. I motioner (fp) tas dessutom upp frågor omkunskapsöverföringen kring problemen med s.k. sjuka hus, stödet föravhjälpande av fukt- och mögebkador m.m. samt sanering vid fukt- och mögebkadorm.m. De frågor som behandlas i dessa motioner berörs i större eller mindreomfattning av det utredningsarbete som utskottet initierat genom sittbetänkande 1988/89:BoU2. Sålunda skall arbetet bl.a. omfetta -en kartläggningav problemens omfettning med avseende på förekomsten av sjuka hus samt avandra brister, t.ex. fukt och mögel, -ändamålsenligheten i dagensansvarssystem, -ändamålsenligheten i dagens stödsystem samt -behovet avytterligare forskning kring problemen med sjuka hus. I utskottets och ställningstagande låg ocksåatt arbetet skulle genomföras med största skyndsamhet och att de nyvunna kunskapernaoch erfarenheterna utan dröjsmål skulle föras ut i praktisk tillämpning. Isammanhanget begärdes också att regeringen till skulle lämna enredovisning för utredningsarbetet och med anledning härav vidtagna åtgärder. Utredningsarbetet är nu inne i sitt slutskede och vi hardärför avstått från att föra de aktuella motionskraven vidare. I den månförslagen inte kommer att tillgodoses genom utredningsarbetet eller på annatsätt är det dock vår avsikt att återkomma till . Särskilt yttrande (c) och (båda c) anförbeträffende: Ett enigt bostadsutskott initierade (1988/89:BoU2) ett omfettande utredningsarbete avseende problemen med sjukahus. Som framgår av utskottets betänkande (avsnitt 3.1.1) innefettar dettaarbete bl.a. ~enkartläggning av problemens omfattning med avseende på förekomsten av sjuka hussamt av andra brister, t.ex. fukt och mögel, -åtgärder för att undvika problemsom kan uppkomma vid en bristande samordning mellan byggprocessens olikaskeden, -frågor kring användningen av olika byggmaterial samt-ändamålsenligheten i dagens ansvarssystem. I utskottets ställningstagande förutsattes också attåtgärderna skulle genomföras med största skyndsamhet och att de nyvunnakunskaperna och erfarenheterna utan dröjsmål skulle föras ut i praktisk tillämpning. I det nu föreliggande betänkandet behandlas motioner (c)som tar upp frågor om hävdandet av kvalitets- och miljökraven i byggandet, varudeklaration av bostäder och byggmaterial , skärpt kontroll ay bygg material samt ett utökat produktansvar . Gemensamt för motionsförsla gen är att de omfattas av det utredningsarbete som utskottet initierat. Detta arbete är nu inne isitt slutskede och ett betänkande har utlovats /90:BoU3 under hösten1989. Vi har mot bakgrund härav nu avstått från att föra kraven i de aktuellamotionerna vidare. I den mån motionsyrkandena inte kommer att tillgodoses genomdet arbete som pågår är det vår avsikt att ånyo föra fram förslagen. Kommunernasarbete med att spåra radon i bostäder Isamband med budgetbehandlingen avslog en motionfrån med förslag om statliga insatser för att stimulerakommunerna att fullständigt kartlägga förekomsten av radon i våra bostäder.Förslaget innefattade såväl ekonomiska som andra åtgärder för att få till ståndnödvändiga kommunala insatser på området. Våruppfattning att kommunerna måste stimuleras till att kartlägga radonförekomsteni bostadsbeståndet står fast. Naturligtvis kan en fortlöpande redovbning avkommunernas arbete med att spåra radon i bostäder utgöra ett viktigt inslag idessa strävanden. Med avseende på att stimulansåtgärderna enligt vår meningmåste ses i ett samlat perspektiv har vi därför valt att inte nu stödja detaktuella motionsförslaget. Det är dock vår avsikt att återkomma till riksdagenmed ett förslag till samordnade åtgärder i frågan i enlighet med vad vitidigare förordat. Särskilt yttrande (vpk) JanStrömdahl (vpk) anför beträffande: Imotioner (vpk) från allmänna motionstiden tas upp frågor om varudeklaration av bostäder och byggmaterial, skärpt kontroll av bygg material, krav på förbättrad ventilation samt bruksanvbningar för bostä der. Som framgår av utskottets betänkande behandlas dessa frågor av den av utskottet initierade utredningen om problemen med s.k. sjuka hus. Enligt utskottets betänkande 1988/89:BoU2 skall sålunda utredningsarbetet bl.a. omfatta - frågor kring användningen av olika byggmaterial samt -åtgärder för att skapa förutsättningar för att byggnaders ventilations system får en fullgod funktion under byggnadens hela brukstid. I utskottets beslut låg också att de förordade åtgärderna skulle genomföras med största skyndsamhet och att de nyvunna kunskaperna och erfarenheterna utan dröjsmål skulle föras ut i praktisk tillämp ning. Utredningsarbetet är nu inne i sitt slutskede och en redovisning har aviserats . Jag har mot bakgrund härav nu avstått från att föra kraven i de aktuella motionerna vidare. I den mån resultatet av det pågående utredningsarbetet inte blir sådant att mo tionsförslagen blir tillgodosedda är det dock min avsikt att återkomma till . 5.Särskilt yttrande (mp) l989/90:BoU3 () anför beträffande: Problemen med s.k. sjuka hus och en i många fall försämradinomhusmiljö är ingen ny företeelse. Även om problemen har förstärkts undersenare år har de varit kända . Det är mot bakgrund härav bådeotillfredsställande och förvånande att adekvata åtgärder inte redan vidtagits ien tillräcklig omfattning. Som en följd härav har många boende helt i onödankommit att åsamkas ett lidande som annars kunde ha undvikits. Det framstår motbakgrund härav som viktigt att omedelbara åtgärder vidtas. Den fördröjning somhittills kännetecknat agerandet kan inte längre godtas. har också genom sitt betänkande 1988/89:BoU2uppdragit åt regeringen att med största skyndsamhet se över frågor som anknytertill problemen med s.k. sjuka hus. I uppdraget ingår dessutom att åtgärdernaskall genomföras snabbt och att de nyvunna kunskaperna och erfarenheterna utandröjsmål skall föras ut i praktisk tillämpning. Utredningsuppdragetomfattar bl.a. -en kartläggning av problemens omfettning med avseende på förekomstenav sjuka hus samt av andra brister, t.ex. fukt och mögel, -åtgärder för attundvika problem som kan uppkomma vid en bristande samordning mellanbyggprocessens olika skeden, - frågor kring användningen av olika byggmaterial,-ändamålsenligheten i dagens ansvarssystem samt -åtgärder för att skapaförutsättningar för att byggnaders ventilationssystem får en fullgod funktionunder byggnadens hela brukstid. Mot bakgrund av problemen med s.k. sjuka hushar i motioner förts fram förslag avseende hävdandet av kvalitets- ochmiljökraven i byggandet, kunskapsöverföringen kring problemen med s.k. sjukahus, varudeklaration av bostäder och byggmaterial, skärpt kontroll av byggmaterial, ett utökat produktansvar, bruksanvbningar förbostäder, sanering vid fukt- och mögebkador m.m., samt krav på förbättradventilation. Som framgår av utskottets redovisning i det nu föreliggande betänkandet kommer också resultatet av utredningsarbetet attpresenteras . Jag har mot bakgrund härav avstått från attnu föra kraven i de aktuella motionerna vidare. I den utsträckning resultatetav utredningen inte svarar mot de krav som ställs i motionerna är det minavsikt att återkomma till med nya förslag. Det får naturligtvis förutsättas att de åtgärder som pågrundval av dagens kunskaper kan vidtas redan nu också kommer till stånd utanytterligare dröjsmål. För att förbättra situationen för alla dem som genom denhittillsvarande handlingsförlamningen kommit att drabbas av problemen med s.k.sjuka hus bör dessutom de regler som styr dagens olika stödsystem tillämpas medstörsta möjliga generositet. Förenkladebyggregler m.m. 1989/90:BoU3 Det finns enligt min mening starka skäl som talar för attförenklingar bör komma till stånd i dagens byggregler. Det kan således finnasanledning att arbeta fram såväl förenklade nybyggnadsföreskrifter som reglersom underlättar tillkomsten av s.k. fribyggen. Förändringar med den nuförordade inriktningen kan dock inte genomföras utan närmare överväganden. Iövervägandena bör bl.a. ingå i vilken utsträckning förenklingar kan göras utanatt de grundläggande kraven på hälsa och säkerhet äventyras. Jag har motbakgrund härav avstått från att nu stödja de aktuella motionsförslagen. Dagens bostadssituation har inte minst drabbat de ungdomarsom söker sig ut på bostadsmarknaden. Det är därför viktigt att finna olikavägar att förbättra deras situation. En sådan möjlig väg kan enligt min meningvara att tillskapa byggnormer som gör det enklare att tillskapa ungdomsbostäderoch att behålla befintliga bostäder lämpliga för ungdomar. Det är dock minmening att normer med denna inriktning kan införas först efter noggrannaöverväganden. Som ett viktigt led i dessa överväganden bör ingå kontakter medolika ungdomsorganisationer för att få deras syn på i vilken utsträckning detär möjligt och lämpligt att anpassa dagens normer efter ungdomarnas särskildakrav och behov. Jag har mot bakgrund av det anförda avstått från att nu stödjamotionsförslaget om byggnormer för att förbättra ungdomens bostadssituation . gotab 99041, 1989 48