bet · GD01SfU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Statsbidrag utgår inte ombostadstillägget täcker bostadskostnader som utgör en del av en avgift sombestäms enbart på grundval av pensionärens inkomster. Fr.o.m. den 1 juli 1989utgår dock statsbidrag för bostadskostnader för psykiskt utvecklingsstördapensionärer m.fl. som bor i gruppbostad. Inkomstprövningsreglerna,som är fastlagda i lag, innebär bl.a. att bostadstillägget minskas med entredjedel av den pensionsberättigades årsinkomst som överstiger . för densom är gift och . för annan pensionär. Som inkomst räknas t.ex. ATP,tjänstepension, arbetsinkomst samt avkastning av kapital och fastighet enligtsärskilda regler. 1 inkomstunderlaget inräknas dock inte ATP till den del denföranlett minskning av pensionstillskott. För den som är ålderspensionärbeaktas fr.o.m. (prop. 1988/89:46, SkU4, rskr. 64) inte sådanintäkt av tjänst som avses i 32 § 1 mom. a kommunalskattelagen (löneinkomst). Sominkomst vid beräkningen av KBT anses även avkastning av förmögenhet. För en-och tvåfamiljsfastighet som den pensionsberättigade bor i beräknasavkastningen enligt den s.k. schablonmetoden vid taxering till statliginkomstskatt. Från denna summa får vissa avdrag göras. För jordbruks- ochövriga fastigheter beräknas avkastningen till av fastighetenstaxeringsvärde. Samma procentsats gäller vid beräkning av avkastning avbanktillgodohavanden, aktier, bostadsrättslägenheter och andelar i ekonomiskaföreningar. Förmögenhetsavkastningen höjs enligt lagen av detförmögenhetsbelopp som överstiger . för makar gemensamt och 75 000kr. för en ogift pensionär. Fr.o.m. beräknas härvidförmögenhetsvärdet av en- och tvåfamiljsfastighet samt jordbruksfastighet fjärdedel av den del av taxeringsvärdet som överstiger 400 000 kr.Motsvarande gäller vid värderingen av en andel i bostadsrättsförening,bostadsförening eller bostadsaktiebolag. Om den pensionsberättigade eller hansmake har flera sådana fastigheter eller andelar skall bestämmelserna gällaendast en av dem och då i första hand den som utgör stadigvarande bostad förden berättigade. Med hänsyn till de höjda taxeringsvärden som väntas vid 1990års fastighetstaxering höjs gränsen . fr.o.m. den 1januari 1991 (prop. 1989/90:52, SfU 8, rskr. BarbroSandberg m.fl. anför i motion S044 yrkande 4 att skillnaderna i KBT mellankommunerna leder till oacceptabla skillnader i levnadsstandard mellanpensionärer i olika kommuner. Pensionsberedningen bör därför få i uppdrag attöverväga om KBT skall utgå efter samma regler över hela landet. Imotion 5f255 yrkande 2 av m.fl. anför motionärerna att KBT förensamstående bör utgå efter den faktiska hyran för en tvårumslägenhet på ortenoch för sammanboende efter hyran för en trerumslägenhet.Vidare bör staten svara för hela kostnaden för KBT, 1989/90:SfU9 Motionärernabegär att regeringen lägger fram en plan för höjning av KBT i enlighet härmed, anser i motion SD22 att regeringen börlägga fram förslag om att KBT bör utgå på samma nivå till gifta som ogiftapensionärer. Utskottet vill inledningsvis erinra om att den övregränsen för den del av det kommunala bostadstillägget som berättigar tillstatsbidrag höjdes med . fr.o.m. och med 200 kr.fr.o.m. Att nu ytterligare öka statens andel av kostnadernaför KBT, såsom föreslås i motion Sf255, kan utskottet av statsfinansiella skälinte medverka till. Av samma skäl kan utskottet inte heller förorda att statenpå sikt skall överta hela kostnadsansvaret för KBT. Det står dock kommunernafritt att besluta om förmånligare regler för KBT än de grundregler som utgör enförutsättning för rätt till statsbidrag. I likhet med vad utskottet tidigareuttalat i frågan (se 1988/89:SfU20) vill utskottet framhålla att de skillnaderi KBT-grun-derna som därvid kan uppstå är en följd av det kommunalasjälvstyret. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaSD44 yrkande 4, Sf255 yrkande 2 och Sf322. I motionerna S048 yrkande 1 av m.fl., Sf300 avGullan m.fl. och 5D08 yrkande 1 av hemställs attriksdagen beslutar att inte heller inkomst av rörelse och inkomst avjordbruksfastighet skall beaktas vid inkomstprövningen. I motion 51308 begärsatt detta skall gälla fr.o.m. och i motion Sf348 att dettaskall gälla fr.o.m. den . Utskottet behandlade frågan om betydelsen av jordbruks-och rörel seinkomster i sitt yttrande l988/89:SfU2y till skatteutskottet över rege ringens förslag att vissa tjänsteinkomster skulle undantas från inkomst prövningen för KBT samt över då föreliggande motioner. Utskottet hänvisade därvid till att regeringens förslag i denna del motiverades med bristen på arbetskraft på stora delar av arbetsmarknaden till följd av en allmänt förbättrad ekonomi och en kraftigt ökad efterfrågan på arbetskraft. Enligt utskottets mening var det i första hand bristen på arbetstagare som behövde avhjälpas. Behovet av åtgärder gjorde sig inte på samma sätt gällande i fråga om egenföretagare. Till detta kom enligt utskottets uppfattning svårigheten att hitta regler som var lika enkla att tillämpa vid beräkningen av egenföretagares inkomst. I sammanhanget kunde också påpekas att ett visst incitament för egenföretagare att fortsätta förvärvsarbeta efter uppnådd pensionsålder låg i att de då inte längre behövde erlägga socialavgifter. Med hänsyn till det anförda ansåg utskottet att regeringsförslaget borde tillstyrkas och motionerna avslås. uttalade i sitt av godkända betän kande 1988/89:SkU4 att bl.a. inkomstprövningen av det kommunala bostadstillägget gjorde att det ekonomiska incitamentet till förvärvsar bete försvann nästan helt. rådde det i det nuvarande kon junkturläget brist på arbetskraft. Det fanns också skäl som talade för att bristen på arbetskraft skulle bli ett återkommande problem, efter- 29 som utbudet av arbetskraft av demografiska och andra skäl skulle komma attväxa långsammare . Enligt skatteutskottet fanns 1989/90:SfU9 det motdenna bakgrund anledning att söka reducera det hinder för förvärvsarbete sominkomstprövningen av det kommunala bostadstill-lägget utgjorde. När det gälldeinkomst av rörelse och jordbruksfastighet fanns det emellertid enligtskatteutskottet skäl att förhålla sig avvaktande. Här kunde nämligen intearbetsinkomsterna avskiljas lika enkelt som vid inkomst av tjänst. Dessutomerlade ålderspensionärer inte socialavgifter. Ett visst incitament tillförvärvsarbete fanns således redan för pensionärer med sådan inkomst.Skatteutskottet tillstyrkte med det anförda propositionen och avstyrkteföreliggande motioner. har även därefter avslagit liknandemotionsyrkanden (1988/89:5fU20, rskr. Utskottet finner inte anledning för att frångåsitt tidigare ställningstagande och avstyrker bifall till motionerna SD48yrkande 1, Sf300 och SG08 yrkande 1. I fyra motioner begärs att förmögenhetsprövningen vidberäkning av KBT skall slopas, nämligen i motionerna SG49 av m.fl.,Sf295 av och , 5G08 yrkande 2 av MartinOlsson och SG48 yrkande 2 av m.fl. Utskottet har i sitt yttrande 1988/89:SfU2y tillskatteutskottet fram hållit att det skulle föra långt från de ursprungliga avsikterna bakom KBT om man vid prövningen av en persons rätt till förmånen bortsåg från allt förmögenhetsinnehav. Det var emellertid uppenbart att de gällande reglerna innebar att ett sparande inför ålderdomen för den övervägande delen pensionärer eller blivande pensionärer kunde få direkt negativa konsekvenser. Detta var olyckligt inte bara för den enskilde spararen utan också för samhället som på andra sätt försökte uppmuntra ett ökat sparande. Utskottet hyste också viss förståelse för de svårigheter som orsakades av att förmögenhet i form av egen bostad eller ett enkelt fritidshus kunde medföra reduktion eller bortfall av KBT. Dessa problem accentuerades av stigande taxeringsvärden på fastigheter i attraktiva områden. Att utan vidare avskaffa hänsynstagan de till förmögenhet i form av egen bostad eller fritidsfastighet vid beviljande av KBT skulle emellertid kunna leda till andra inte förutse bara effekter. Med hänsyn till det anförda kunde det enligt utskot tets mening finnas skäl för en översyn av reglerna i detta avseende. ansåg i sitt av godkända betänkande 1988/89:SkU4 att det var befogat att lindra de marginaleffekter som kunde träffa en folkpensionärs förmögenhet. Särskilt stötande var det enligt skatteutskottels mening när förmögenhetsprövningen drabbade en folkpensionärs förmögenhet i form av eget boende eller fritidshus på ett sådant sätt att det inte längre var möjligt för pensionären att behålla bostaden eller fritidshuset. I avvaktan på resultatet av inkomst skatteutredningens (RINK) översyn borde därför enligt skatteutskottet förmögenhet som var bunden i boende och som understeg . vara undantagen när det extra avdraget och det kommunala bostadstill- lägget jämkades. Av principiella skäl borde därvid även boende i form av andel i bostadsförening eller bostadsaktiebolag undantas. Riksdagenhar därefter avslagit motionsyrkanden med begäran om 1989/90:SfU9 ettslopande av förmögenhetsprövningen på förslag av utskottet i betänkandena1988/89:5fU20 och 1989/90:5fU8. Vid senaste tillSlIet beslutade ävenom en höjning av gränsen för förmögenhetsskärpning till . fr.o.m.den 1 januari 1991. har sålunda redan beslutat om minskad betydelseav viss förmögenhet vid bedömningen av en persons rätt till KBT. Utskottet harovan, vid behandlingen av ett motionsyrkande om en höjning avpensionstillskotten, redovisat att i regeringens lagrådsremiss av förslagettill ett andra steg i skattereformen anges att även ett förslag till ändring avKBT-reglerna planeras. Utskottet anser att detta förslag bör avvaktas ochavstyrker därför bifall till motionerna S049, SE295, SO08 yrkande 2 och SG48yrkande 2. I lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension anges att som årsinkomst avses den inkomst, för år räknat, som någonkan antagas komma att åtnjuta . I lagen anges vidarevad som inte skall räknas som inkomst. Till dessa inkomster hör bl.a. allmäntbarnbidrag, folkpension och ATP till den del den föranlett minskning avpensionstillskott. Därutöver anges i föreskrifter (RFFS1979:5) om inkomstberäkning m.m. vissa intäkter, bl.a. studiehjälp ochstudiemedel, som inte skall ingå i inkomstunderlaget. I två motioner, 5f209 av och av BoNilsson m.fl., tas upp frågan om hur neurosedynskadades ersättning frånneurosedynskadefonden skall hanteras vid bedömning av en försäkrads rätt tillKBT, Motionärerna erinrar om att ersättningen från AB till deneurosedynskadade genom en särskild lag inte utgör skattepliktig ersättningför mottagaren. Motionärerna anser att avsikten med skattefriheten var att såmycket som möjligt underlätta för de skadedrabbade. Ersättningen bör därförenligt motionärernas mening inte heller bedömas som inkomst vidinkomstberäkningen för KBT, och de begär ett tillkännagivande i enlighethärmed. Även i motion SG44 yrkande 5 av m.fl. tas denna frågaupp. Motionärerna anser dock att man även bör bortse från andra skattefriaideella ersättningar, t.ex. krigsskadeersättning som utbetalas av andra ländertill dem som varit i koncentrationsläger under . De begär etttillkännagivande härom. Utskottet har senast i sitt betänkande I989/90:5fU5behandlat motionsyrkanden om ersättningen till de neurosedynskadade i detta avseende.Utskottet har därvid inhämtat yttranden från ochFörsäkringskasseförbundet. anförde i sitt yttrande att enändring av nuvarande regler så att neurosedynskadades ersättning inte längreskall räknas som inkomst skulle innebära att en tillämpad enhetligprincip frångås. Med hänsyn till att KBT-reglerna är kompliceradeoch detaljrika avstyrkte verket bifall till motionerna. Verket ansåg att, omreglerna ändras, ändringen borde omfatta också den ovannämndakrigsskadeersättningen. instämde i de synpunkter somframförts i 1989/90:SfU9 motionerna och tillstyrkte bifall till motionerna.Förbundet påminde dock om att det även finns andra typer av ersättningar somkan likställas med ideell ersättning och att det därför är viktigt att det görsen klar gräns mellan vilka ersättningar som skall tas med och som inte skalltas med vid inkomstberäkningen. Utskottet hänvisade tiU att det av förarbetena till lagen(1971:118) om skattefrihet för ersättning till neurosedynskadade framgår attersättningen kan utgöra såväl ideellt skadestånd som livränta och kostnadsersättning(se prop. 1971:66) samt att liknande ersättningar utgår även i andra sammanhangtill försäkrade. Utskottet hänvisade vidare till att frågan om betydelsen avneurosedynskadeersättning för en försäkrads rätt till KBT varit föremålför bedömning i ett mål vid försäkringsrätten för (mål nr1706/87). Försäkringsrätten hade därvid beslutat att inte göra ändring ivederbörande försäkringskassas beslut, vari kassan funnit att det inte förelågnågot skäl för att undanta ersättning från neurosedynskadefonden fråninkomstunderlaget vid beräkning av KBT. Domen hade inte vunnit laga kraft. Medhänsyn härtill ansåg utskottet att inte borde göra något uttalande ifrågan. Utskottet har inhämtat att försäkringsrättens dom numerahar överklagats till försäkringsöverdomstolen. Utskottet vidhåller därför sininställning att inte bör göra något uttalande ifrågan, och utskottet avstyrker bifall till motionerna Sf209, Sf224 och SG44yrkande 5. Frågor om KBT till s.k. undantagandepensionärer behandlasi följande avsnitt. När den allmänna tilläggspensioneringen infördes fr.o.m.den 1 januari 1960 fick de försäkrade möjlighet att efter anmälan stå utanförtilläggspensionssystemet såvitt gällde inkomst av annat förvärvsarbete än anställning,s.k. Undantagandet medförde att sådan inkomst fr.o.m. påföljandeår inte beaktades vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst. Undantagandetminskade också den pensionsrätt som den försäkrade förvärvade på grund avinkomst av anställning eller, då den försäkrade inte omfattades avundantagande, på grundval av inkomst av annat förvärvsarbete. En försäkrad somhade begärt undantagande betalade inte tilläggspensionsavgift för inkomst avannat förvärvsarbete. Anmälan om undantagande kunde återkallas medverkan . Ny anmälan om undantagande kunde i så fall integöras. Fr.o.m. är det inte längre möjligt attvara undantagen från ATP. Försäkrade, som är födda eller tidigare och som hade ett gällande undantagande , kan dock alltjämt stå kvar utanför ATP såvitt gäller inkomst av annat förvärvsår- 32 För samtliga försäkrade som haft ett gällandeundanta- 1989/90:SfU9 gande utom de som utnyttjade möjligheten att återkallasin anmälan med verkan fr.o.m. i samband med ikraftträdandetav lagen (1962:381) om allmän försäkring kan undantagandet påverka rättentill pensionstillskott. Vid beräkningen av pensionstillskott görs nämligenavräkning inte bara mot faktiskt utgående tilläggspension utan också mot dentilläggspension därutöver som skulle ha utgetts om undantagande inte hade ägtrum. Vidare kan ett undantagande medföra att rätten till KBToch hustrutillägg påverkas. Den som har ett gällande undantagande från ATPomfattas inte heller av arbetsskadeförsäkringen. I flera motioner föreslås att vid beräkning avpensionstillskott till undantagandepensionärer endast skall beaktas faktisktutgående till-läggspension. 1 motionerna 51232 yrkande 1 av , SG44 yrkande 1 av m.fl. och Sf203 av m.fl.begärs, såvitt nu är i fråga, att beslutar att detta skall gällafr.o.m. 1 motion 51292 yrkande 1 begär m.fl.ett sådant beslut fr.o.m. . m.fl. föreslår imotion Sf285 yrkande 1 att medel anslås för oreducerat pensionstillskott tillundantagandepensionärerna fr.o.m. . har /begärt en närmareundersökning av behovet av ekonomiskt stöd till de pensionärer som på grund avatt de begärt undantagande från ATP inte kunde erhålla pensionstillskott.Pensionsberedningen har i sitt delbetänkande (SOU 1989:58)Undantagandepensionärernas ekonomi redovisat den begärda undersökningen. Ibetänkandet anges bl.a. följande. I början av 1960-taIet hade ca 70 000 förvärvsarbetandeanmält undantagande från ATP. Antalet försäkrade som hade ett gällandeundantagande minskade successivt och hade sjunkit till 18 000. I ochmed slopandet av undantagandemöjligheten reducerades antalet till 5 000. År1987 återstod drygt 1 000 personer med ett gällande undantagande. fanns 21 800 pensionärer vilkas pension påverkadesav att de under sin förvärvsaktiva tid haft ett gällande undantagande från ATP.Av dessa var 19 400 ålderspensionärer. av dessa ålderspensionärer uppbarATP-pension. Den genomsnittliga tilläggspensionen motsvarade 0,98 basbelopp. 12000 av dessa ålderspensionärer gjck helt eller delvis miste ompensionstillskott på grund av undantagandet. hade undantagandepensionärerna med ålderspensionen genomsnittlig bruttoinkomst på . för samtliga ålderspensionärer . Genomsnittsinkomsten för man liga undantagandepensionärer var . för samtliga ålderspensionerade män. För kvinnliga undantagandepen sionärer var bruttoinkomsten . i genomsnitt jämfört med . för samtliga kvinnor med ålderspension. (12 000 personer överfört antalsuppgifter) av de ålderspen sionerade undantagandepensionärerna saknade ATP eller hade en 33 ATP-pension under nivån för fullt pensionstillskott. 3 1989/90. av dessa (motsvarande omkring 4 000 hushåll ) hade en 1989/90:SfU9 bruttoinkomstsom högst motsvarar nivån för hel folkpension, fullt pensionstillskott ochlägsta oreducerade KBT. Undantagandepensionärerna har i genomsnitt störrebeskattningsbar förmögenhet än ålderspensionärer i allmänhet. Pensionsberedningen anser att det är svårt att dra någralångtgående och generella slutsatser om hur undantagandepensionärernas ekonomigestaltar sig, eftersom bilden är splittrad och variationerna mellan olikapensionärer är stora. Enligt pensionsberedningen torde kostnaden förpensionstillskott öka med ca 130 milj. kr. (basbelopp) ompensionstillskott till undantagandepensionärer skulle beräknas med hänsyn tillfaktiskt utgående ATP. Denna kostnad skulle avta successivt. kanden beräknas till 110 milj. kr. och för till 20 milj. kr. Som pensionsberedningen framhållit varierar den ekonomiskasituationen för undantagandepensionärer i hög grad. Utskottet konstateraremellertid att ca 4 000 hushåll har en inkomst som understiger nivån för helfolkpension, fullt pensionstillskott och lägsta oreducerade KBT. Dessa hushållhar således inte genom andra inkomster kunnat kompensera sig för effekterna avundantagandet. Utskottet anser att dessa pensionärers situation måsteförbättras. De försäkrade som även utgång har kunnat stå utanförtilläggspensionssystemet har uppnått den allmänna pensionsåldern65 år. Det finns därför inte längre någon grupp där undantagandet har betydelseför det fortsatta intjänandet av pensionsrätt inom ATP eller skyldigheten atterlägga tilläggspensionsavgift. Med hänsyn härtill anser utskottet attpensionstillskott till pensionärer som har eller har haft undantagande ifortsättningen skall utgå med beaktande endast av faktiskt utgående ATP. Förden som fått sin ATP omräknad på grund av att han/hon av andra skäl än undantagandefrån ATP inte har erlagt avgifter för tilläggspension (s.k. omdebiteringsfall)skall pensionstillskottet dock fortfarande beräknas enligt nuvarande regler.Utskottet anser att regeringen bör lägga fram ett lagförslag ompensionstillskott till undantagandepensionärer som kan träda i kraft fr.o.m.den 1 juli 1990. Vad sålunda anförts bör med bifall till motionernaSf232 yrkande 1, 5G44 yrkande 1, Sf203 (delvis) och 5f285 yrkande 1 (delvis)samt med anledning av motion 5f292 yrkande 1 ge regeringen till känna. Vid inkomstprövningen av KBT räknas som årsinkomst bl.a.ATP, dock inte till den del pensionen föranlett minskning av pensionstill skott. När det gäller försäkrade som omfattats av ett undantagande från ATP tillämpas i praxis denna regel på så sätt att i första hand den ATP-pension som skulle ha utbetalats utöver den faktiska om undanta gande inte ägt rum ("fiktiv" tilläggspension) avräknas motpensionstill skottet. Hela den faktiskt utbetalade tilläggspensionen eller, i förekom mande fall, den del därav som inte utöver den "fiktiva" pensionen avräknats mot pensionstillskottet tas upp som inkomst vid inkomst- 34 prövningen.En större del av tilläggspensionen anses således utgöra inkomstvid den inkomstprövning som sker vid bestämmandet av KBT 1989/90:SfU9 än vad somblir fallet för andra pensionärer med lika hög faktisk tilläggspension. Någon"fiktiv" tilläggspension inräknas däremot inte i inkomstunderlaget.Försäkrade som till följd av undantagande från ATP inte uppbär någontilläggspension alls har därför rätt till KBT på lika villkor som andrapensionärer. I fyra motioner föreslås att undantagandepensionärer skallfå kommunalt bostadstillägg på samma villkor som gäller för andra pensionäreroch att detta bör gälla fr.o.m. . Beslut härom begärs imotionerna Sf232 yrkande 2 av m.fl., SG44 yrkande 2 av BarbroSandberg m.fl. och Sf203 i denna del av m.fl. Frågan tas även upp imotion Sf285 yrkande 2 (delvis) av m.fl. Utskottet har ovan föreslagit attundantagandepensionärerna fr.o.m. skall erhållapensionstillskott med beaktande endast av faktiskt utgående ATP. En sådanförändring kommer att innebära att faktiskt utgående ATP vidinkomstprövningen av KBT minskas med storleken av pensionstillskottet.Motsvarande torde, i förekommande fall, gälla beräkningen av hustrutillägg.Utskottet anser därför att motionerna 5f232 yrkande 2, 5G44 yrkande 2, Sf203 i dennadel och Sf285 yrkande 2 i denna del får anses tillgodosedda med vad utskottetovan anfört om pensionstillskottet. Som ovan nämnts medförde ett undantagande ursprungligenatt även en förvärvad pensionsrätt minskade. Om den försäkrade på grund avundantagandet inte tillgodoräknats pensionspoäng eller förloratmer än en poäng dvs. om undantagandet avsett mer än endast en mindrebiinkomst kunde full ålderspension inte utgå. Oavsett om pensionspoängtillgodoräknats för flera eller fårre år än 30 reducerades pensionen vidtillämpning av 30-årsregeln till den andel av full pension som svarade motförhållandet mellan å ena sidan det antal år (dock högst 30) för vilkapensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade och å andra sidan talet 30 ökat medett undantagandet haft sagda verkan, dock ökat till högst 50.Genom bestämmelsen att talet 30 inte fick ökas till mer än 50 begränsadesreduktionen på så sätt att ålderspensionen alltid utgick med av detbelopp som annars skulle ha utgetts. För försäkrade födda åren 19151923 skall för full pensionenligt huvudregeln talet 30 utbytas mot talet 20 utökat med ett för varje årsom den försäkrade är född senare än . Dessutom skall somden försäkrade är född senare än en ökning ske med en tiondel av detantal år som den försäkrad inte tillgodoräknats pensionspoäng på grund avundantagande från ATP. När möjligheten att begära undantagande från ATP upphördemed utgången av avskaffades den särskilda reduktionsregeln för personer födda eller . Personer som är födda fick dock möjlighet att behålla ett tidigare undantagande från ATP och för försäkrade födda bibehölls därför reduk tionsregeln. LennartBrunander och begär i motion Sf223 att den /90:SfU9 som begärtundantagande från ATP inte skall få sin ATP reducerad utöver den reducering somsjälva undantagandet omfattar. Motionen riktar sig således mot deövergångsregler som gäller för personer födda . Den särskilda reduktionsregeln behandlades senast iutskottets av godkända betänkande 1988/89:SfU13. Utskottet anfördedärvid att regler angående reducering av ATP för den som var född under åren19151923 och som helt eller delvis stod utanför ATP tillkom redan i sambandmed införandet av ATP. Syftet härmed var att undvika att någon skaffade sigobefogade fördelar på pensioneringens bekostnad. Mot denna bakgrund fannutskottet inte anledning förorda någon ändring i bestämmelserna i fråga. Utskottet vidhåller denna uppfattning men vill erinra omatt även denna grupp av undantagandepensionärer genom utskottets förslag ovankommer att få pensionstillskott med beaktande endast av faktiskt utgående ATP.Utskottet avstyrker bifall till motion Sf223. Delpensionsförsäkringen för arbetstagare trädde i kraftden . Fr.o.m. omfattar försäkringen även egnaföretagare och uppdragstagare.