bet · GD01UbU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet 1989/90 UbU9 I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1989/90:41 () omkommunall huvudmannaskap för lärare, skolledare, biträdande skolledare ochsyofunktionärer jämte motioner. Regeringen har föreslagit alt godkännerpropositionens förslag att avveckla den statliga regleringen av tjänsterna somlärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. 1989/90:Ub2 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition 1989/90:41 om kommunalt huvudmannaskapför lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. 1989/90:Ub3 av m.fl (mp) vari yrkas 1. att riksdagenavslår regeringens proposition 1989/90:41 om kommunalt huvudmannaskap förlärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer, 2. att riksdagenbegär att regeringen återkommer med ett nytt förslag enligt vad som anförs imotionen. 1989/90:Ub4 av Hans Nyhage (m) vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1989/90:41. 1989/90:Ub5 av m.fl. (m) vari yrkasatt avslår propositionen. 1989/90:Ub6 av () vari yrkas att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av ett nyttstatsbidragssystem. 1989/90:Ub7 av () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1989/90:41. 1 1989/90. 1989/90:Ub8av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:UbU9 1. att hos regeringen begärförslag om att staten erbjuder kommunerna ett lån med så förmånliga villkor attkommunerna ges möjlighet att satsa på den nödvändiga upprustningen av skollokaler,utrustning och övrig arbetsmiljö, 2. att fastställernationella behörighetsregler för lärarna, 3. att riksdagenbeslutar att det skall utgå ett specialdestinerat statsbidrag till kommunernaför skolverksamheten, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att detta specialdestineradestatsbidrag till skolorna realt skall vara av minst samma storleksordning /89, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att detta specialdestinerade statsbidragskall vara kostnadsrelaterat på så sätt att det tar hänsyn till skiftanderesursbehov på grund av regionala skillnader, elever med särskilda behov m.m., 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att de nya statsbidragen skall innehållaytterligare medel som täcker kostnaderna för kvalitetskrav som innebär enmaximigräns för klassernas storlek och en minimigräns för skolledarresursen, 7. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ett program för att tillgodose behovet avfortbildning, 8. att riksdagenhos regeringen begär förslag om sanktionsmöjligheter mot kommuner som bortserfrån de mål och regler som gäller för skolverksamheten, undervisningen ochdriften av skolorna, 9. att riksdagenunder förutsättning av bifall till ovanstående yrkanden beslutar att godkännaregeringens förslag om att avveckla den statliga regleringen av tjänsterna somlärare, skolled.tre, biträdande skolledare och syofunktionärer. 1989/90:Ub9 av m.fl. (fp) vari yrkasatt avslår proposition 1989/90:41. fattade beslut om skolans utvecklingoch styrning. Beslutet innebär att styrningen av skolverksamheten i störreutsträckning än måste ske genom ökad precisering av mål, riktlinjeroch innehåll när det gäller undervisningen. På det lokala planet måste dettaleda till ett vidgat ansvarstagande i strävan att förverkliga skolans mål m.m.Skolan måste för att kunna uppfylla kravet på en likvärdig utbildning anpassasefter enskilda elevers varierande förutsättningar, behov och intressen ochefter lokala förutsättningar. Skolstyrelsen bör ha myckel goda möjligheter attmed beaktande av de av riksdag och regering givna reglerna genomprioriteringar och extra satsningar utveckla skolverksamheten så långt densjälv och ytterst kommunens fullmäktige önskar och ger ekonomiska och andraförutsättningar för (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. Av riksdagsbeslutet framgår vidare att genom vidgningen avkommunernas ansvar till frågor som har samband med den direkta undervis- ningenökar behovet av att staten som en del av sitt övergripande 1989/90:UbU9 ansvar förskolan följer upp, utvärderar och utövar tillsyn för alt utröna om skolverksamheti dess helhet bedrivs på ett sätt som motsvarar del ökade ansvaret. har innevarande höst strukit under detta vid sin behandling avproposition 1988/89:154 om en ny regional statlig förvaltning genom att föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna att den nyalänsstyrelsens funktion när det gäller det allmänna skolväsendet bör få enstark inriktning mot utvärdering och tillsyn/inspektion. När det gällerinspektion av såväl den obligatoriska skolan som gymnasieskolan finns det sedantidigare förebilder för en sådan (bet. l989/90:BoU4, yttr. l989/90:UbUly). Skolans personal förutsätts i det nämnda riksdagsbeslutetfrån ha til! uppgift att ansvara för den dagliga verksamheten inomde ramar som dragits upp av riksdag och regering, resp. kommun. Skolanspersonal skall ha ett genomförandeansvar i förhållande till politisktbeslutade mål. Såväl mål som ramar och riktlinjer i övrigt måste utformas påett sådant sätt att de lämnar personalen ett betydande utrymme för egnabedömningar och eget ansvarstagande. I proposition 1989/90:41 föreslås att den statligaregleringen av tjänsterna som lärare, skolledare, biträdande skolledare ochsyofunktionärer vid , gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen,grundutbildningen för vuxna, skolväsendet i kommun, särskolan ochvuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda skall upphöra med utgången avår 1990. Detsamma föreslås gälla privatskola som avses iprivatskoleförordningen (1967:270), riksinternatskolorna samt Bergskolan iFilipstad. Lärare, skolledare, biträdande skolledare ochsyofunktionärer är anställda av kommunerna, men de innehar statligt regleradetjänster. Med stöd av ett särskilt riksdagsbeslut (prop. 1967:131, SU 134,rskr. 327) sluter staten avtal om denna skolpersonals avlönings- och övrigaanställningsvillkor med tillämpning av den s.k. ställföreträdarlagen(1965:576). Om den statliga regleringen av dessa tjänster upphör blir såledesställföreträdarlagen inte längre tillämplig på dessa tjänster. Enligt föredragande statsrådets bedömning utgör inte enfortsatt statlig reglering av tjänsterna som lärare, skolledare ochsyofunktionärer en förutsättning för en över hela landet likvärdig skola. Ensådan uppnås enligt statsrådet genom andra styrmedel, t.ex. läroplaner, utvärdering,lärarutbildning, lärarfortbildning, behörighetsregler för lärartjänster ochett specialdestinerat statsbidrag. Skolans utveckling måste, heter det ipropositionen, i stor utsträckning bygga på lokala initiativ. Att styrningen skall förändras betyder dock självfalletinte att riksdag och regering skulle släppa ambitionen om en för alla eleverlikvärdig skola. Det är då viktigt att slå fast att likvärdig inte behöverbetyda likformig i betydelsen likadan. Tvärtom menar jag att den strävan efterindividualisering, i bemärkelsen anpassning till ytterst varje enskild elev,som utgör en viktig målsättning för skolan, egentligen borde innebära attorganisatoriska och andra lösningar skall kunna se olika ut i olika ti /90. skolor ochför olika elever. Först genom att man lokalt kan bedöma 1989/90:UbU9 ochpåverka viktiga förhållanden i skolan kan vi få den individualisering som ären förutsättning för en likvärdig skola. Jag kan således inte se enorganisatorisk likformighet som ett krav för en likvärdig skola. Av propositionen framgår att det inomutbildningsdepartementet, som en del av det totala förändringsarbetel, pågår enanalys av hur en läroplan skall vara utformad för att kunna fungera somstyrinstrument i en decentraliserad och målstyrd skola. Genom att uttrycka målför skolan så entydigt som möjligt, liksom genom att vara tydlig i prioriteringarnamellan motstridiga ambitioner, bör skolans måldokument kunna få en mer direktstyrande funktion för skolarbetet. Föredragande statsrådet ser också enbetydligt mer genomarbetad utvärdering av skolan, kopplad till mer precisamåldokument, som grundstenen i den framtida målstyrningen av skolan. Det ärvidare enligt propositionen viktigt med en väl fungerande organisation föruppföljning och kontroll av verksamheten i skolan. Det är också av grundläggande betydelse för skolan attstaten bär en stor del av de totala kostnaderna för skolan. Enligt föredragandestatsrådet är det därför nödvändigt alt det utgår ett specialdestineratstatsbidrag till kommunerna för skolverksamheten av samma storleksordning somi dag. Bidraget måste enligt statsrådets mening ta hänsyn till regionalaskillnader och andra strukturella faktorer som bidrar till kommunernasskiftande behov av resurser för skolverksamheten samt till resursbehovet förelever med särskilda behov, t.ex. handikappade elever. Statsrådet räknar medatt under /91 återkomma till regeringen med förslag tillriksdagen när det gäller statsbidrag till de olika skolformerna. I sex motioner yrkas avslag på regeringens förslag iproposition 1989/90:41. Enligt motion 1988/89:Ub4 (m) utlovade föredragandestatsrådet i proposition 1988/89:150, bil.7, en bred analys av innebörden i ochkonsekvenserna av en kommunalisering av vissa tjänster på skolområdet. Genomdetta analysarbete skulle klarläggas, hur man genom utveckling av andrastyrinstrument skall kunna garantera de nationella målen för arbetet i skolanockså vid ett eventuellt kommunalt huvudmannaskap. En sådan analys, heter deti motionen, föreligger alltjämt inte. Avslag yrkas på propositionen. Även imotion l989/90:Ub5 (m) yrkas avslag på propositionen. Regermgens förslag ansesleda till ett ökat politikerinflytande på skolan på lokal nivå. Vilket dettainflytande de facto blir är oklart, eftersom regeringens förslag bygger på ettantal förutsättningar som ännu inte föreligger. Slutligen erinras om att regeringenoch () har lagt ett bud som inte bara förutsätterkommunalisering. Budet uppfattas även som ett genombrott för en princip omlika slutlön oavsett studietid, skuldsättning m.m. Redan förhållandet attpropositionen utnyttjas som ett påtryckningsmedel i pågående avtalsrörelse ochavtalsrörelsen som ett argument för propositionens förslag är enligtmotionärerna nog för att bör avslå densamma. Propositionen bör avslåsockså enligt motion1989/90:Ub7 (m), i vilken hävdas att frågan om ändrat huvud- 1989/90:UbU9 mannaskapmåste få vila under en förhållandevis på grund av regeringens ochSAV:s osmidiga handläggning av densamma. I motion 1989/90:Ub9 (fp) erinras om att en parlamentariskkommitté i betänkandet (SOU 1988:20) En förändrad ansvarsfördelning ochstyrning på skolområdet behandlat kommunaliseringsfrågan och enhälligt avstyrkten förändring, att frågan om kommunalisering inte har sakbehandlats av riksdageninnan den tagits upp i avtalsrörelsen och att en kraftig läraropinion motsättersig en kommunalisering. Att besluta om en kommunalisering av ifrågavarandetjänster anses vara fel, eftersom ingen nu vet vad som kommeratt gälla beträffande statsbidragssystem och andra styrinstrument m.m. på skolområdet.Motionärerna yrkar avslag på propositionen. I motion 1988/89:Ub2 (c) erinras om pågåendeavtalsförhandlingar mellan bl.a. SAV, TCO-S och /SR-S och att det iavtalsförslaget förutsätts att den statliga regleringen av tjänsterna i detkommunala och landstingskommunala skolväsendet upphör fr.o.m. den 1 januari1991. Genom att SAV, säger motionärerna, i sitt slutbud till parterna harvillkorat budet till ett riksdagsbeslut i huvudmannaskapsfrågan har mot sin vilja kommit att få rollen som part i en fråga om löner ochanställningsvillkor för skolans personal. Det anses vara en oacceptabelordning. Motionärerna föreslår därför att avslår propositionen. I motion 1989/90:Ub3 (mp) yrkas avslag på propositionen(yrkande 1) och efterlyses ett nytt förslag (yrkande 2). Såväl utformningen avstatsbidragssystemet och övrig målstyrning som kommunaliseringsfrågan måstebehandlas . Motionärerna önskar få belyst t.ex. hur överklagande avtjänstetillsättning kan komma till stånd. De önskar vidare bl.a. ettelevrelaterat statsbidragssystem. I motion 1989/90:Ub8 (vpk) yrkande 9 tillstyrksregeringens förslag under förutsättning all motionärerna får bifall till övrigaåtta yrkanden i motionen. I motionen anförs inledningsvis att lärarna är denviktigaste resursen i skolan. När del gäller att skapa garantier för en likvärdig utbildning i den svenska skolan är både lärarutbildningen och lärarnas fortbildning två viktiga instrument. Motionärerna välkomnar den i propositionen aviserade analysen av lärarutbildningen för att avgöra om den fungerar som ett tillräckligt effektivt instrument för att påverka utveck lingen i skolan eller om det behövs förändringar. När del gäller lärarnas fortbildning ansluter sig motionärerna till statsrådets bedöm ning att tre olika typer av fortbildningsbehov måste tillgodoses, nämli gen dels den enskilde lärarens behov av utveckling, dels de behov som grundas på de specifika förhållandena vid en viss skola eller i en viss kommun, dels sådana behov som definieras av de nationella mål och ambitioner som finns för skolan. Motionärerna föreslår ett kraftigt utbyggt stipendiesystem som en modell för den individuellt motiverade fortbildningsverksamheten. Vidare kräver, säger motionärerna, en fort bildning av god kvalitet betydande insatser av högskolan. 5 bör därför uttala att regeringen bör återkomma till med förslagtill dels ett program för hur lärarnas fortbildning skall organise- 1989/90:UbU9 ras föratt tillgodose de behov som angetts, dels ett stipendiesystem enligtmotionärernas önskemål (yrkande 7). Enligt samma motionärer är det ett nationellt ansvar attbidra till att de arbetsmiljöproblem som finns i vissa skolor snarastlöses. De föreslår att staten erbjuder kommunerna ett lån med förmånliga villkor,t.ex. ett ränlefritt lån, som möjliggör för kommunerna att satsa på denupprustning av skollokaler, utrustning och övrig arbetsmiljö som är nödvändig.Riksdagen bör begära förslag härom (yrkande 1). Samma motionärer konstaterar att riksdag och regeringskall ange de nationella målen för skolans verksamhet samt övriga ramar sombehövs för att förhindra stora skillnader i utbildningsstandard mellankommunerna. För att regeringens och intentioner skall kunnafullföljas bedöms det nödvändigt att kommunerna garanteras ettspecialdestinerat statsbidrag till skolorna. Bidraget skall vara av minst sammastorlek som . Detta specialdestinerade statsbidrag skall varakostnadsrelaterat på så sätt att det tar hänsyn till kommunernas skiftanderesursbehov på grund av exempelvis regic :ila skillnader och elever medsärskilda behov. Regeringens förslag om ett nytt statsbidrag för grundskolanbör enligt motionärerna innehålla ytterligare medel som täcker kostnaderna föratt tillgodose sådana kvalitetskrav som en maximigräns för klassernas storlekoch en minimigräns för skolledarresursen. Målsättningen bör vara högst 25 eleverper klass i . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna (yrkandena 3, 4, 5 och 6). Enligt motionärerna är det nödvändigt att det finnsmöjligheter att ingripa med sanktioner mot kommuner som bortser från de rnåloch regler som gäller för skolverksamheten, undervisningen och driften avskolorna. bör begära förslag härom (yrkande 8). För att garantera en likvärdig nivå på undervisningen ilandets skolor krävs slutligen enligt motion 1989/90:Ub8 att behörighetsreglernaför lärarna fastställs av (yrkande 2). I motion 1989/90:Ub6 (c) hävdas att staten bör bidra tillskolans kostnader på ett sådant sätt att alla kommuner ges tillräckliga ochlikvärdiga förutsättningar att bära sitt ansvar. Utskottet vill med anledning av propositionen ochmotionerna anföra följande. Utskottet delar uppfattningen hos både föredragandestatsråd och motionärer att lärarna är den viktigaste resursen i skolan.Engagemanget hos dem är en drivkraft för utvecklingen. Både lärarutbildning ochlärarfortbildning är två mycket viktiga faktorer när det gäller att åstadkommaen likvärdig undervisning i den svenska skolan. Det bör därför ställas höga krav på lärarutbildningen. Avutbild ningsplanen för grundskollärarlinjen, fastställd , fram går bl.a. alt de blivande lärarna skall få en sådan utbildning att de skall kunna dels ge särskilt stöd åt elever med svårigheter, dels stimulera elever med särskilda förutsättningar. Av propositionen framgår att 6 lärarutbildningen skall bli föremål för en särskild analys och att utgångspunktendärvid skall vara att lärarutbildningen vid olika hög- 1989/90:UbU9 skolormåste vara likvärdig i vissa från skolpolitisk synpunkt viktiga Utskottetanser det värdefullt att en sådan analys görs. Fortbildningsinsatserna i anslutning till den nyalärarutbildningen är en naturlig fortsättning på redan pågående lokallutvecklingsarbete i kommunerna. Genom ett tidigare riksdagsbeslut skall, räknatfr.o.m. /90, 50 milj.kr. anslås somsärskilt bidrag för fortbildning av lärare i med anledning avlärarulbildningsreformen (prop. 1988/89:100 bil. 10, bet. UbU13, rskr. 1 den fortsatta fortbildningsverksamheten bör, som ocksåframhålls i propositionen, tre olika typer av fortbildningsbehov tillgodoses,nämligen dels den enskilde lärarens behov av utveckling, dels de behov somgrundas på de specifika förhållandena vid en viss skola eller i en viss kommun,dels sådana behov som definieras av de nationella mål och ambitioner som finnsför skolan. En fortbildning av god kvalitet kräver betydande insatser avhögskolan. Regeringen bör därför enligt utskottets mening återkomma tillriksdagen med förslag till dels ett program om hur lärarnas fortbildning skallorganiseras för att tillgodose de olika typer av behov som angetts, dels ettsärskilt stipendiesystem för den individuellt motiverade fortbildningen.Utskottet föreslår att med bifall till motion 1989/90:Ub8 yrkande 7och med anledning av proposition 1989/90:41 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Den fysiska miljö i vilken skolarbetet utförs är avvarierande standard. På många håll, speciellt i vissa av storstadsregionernaskommuner, är lokalerna myckel dåliga. Belägg för detta finns bl.a. i rapporterfrån . yrkesinspektioner och i allergiutredningens betänkande (SOU 1989:76) Altförebygga allergi. Utskottet konstaterar att kommunerna som arbetsgivare haransvaret att hålla goda skollokaler. Detta framgår av arbelsmiljölagen(1977:1160). En del kommuner har också börjat en upprustning av sinaskollokaler. Utskottet anser dock att statliga åtgärder behövs. Det statligaansvaret för en likvärdig skola i alla delar av landet, som även vid ett samlatkommunalt huvudmannaskap måste finnas, gör enligt utskottets uppfattning sådanaåtgärder angelägna. Dessa åtgärder bör enligt utskottets mening till sin volymoch sin utformning vara sådana att de verkar snabbt och att de kraftigtstimulerar kommunerna till förbättringar av den fysbka miljön i skolorna.Staten bör därför som ett stimulansbidrag ställa till kommunernas förfogande300 milj.kr. prisläge för förbättringarav skolornas fysiska miljö. Det bör ankomma på regeringen att möjligtunder utforma närmare bestämmelser härom och förelägga riksdagenförslag så att stödet kan börja utgå . Vad utskottet nu anfört om en upprustning av skolornas fysiska 1989/90:UbU9 miljö lokaler, utrustning och övrig arbetsmiljö bör med anledning avmotion 1989/90:Ub8 yrkande I som sin mening ge regeringen till känna. Av propositionen framgår att förslag skall lämnas tillriksdagen under /91 när del gäller bl.a. statsbidrag tillgrundskolan. En grundläggande förutsättning för att upprätthålla enlikvärdig standard inom skolan är att staten även fortsättningsvis svarar fören betydande del av skolans finansiering. Det kräver enligt utskottets meningett specialdestinerat statsbidrag till kommunerna för skolverksamheten.Utskottet förutsätter att detta specialdestinerade statsbidrag utform£is så attnågon kostnadsövervältring från staten på kommunerna ej kommer att ske. Vidkonstruktionen av det nya statsbidraget måste man därför utgå från minst sammabidragsnivå som för det fulla kommunala huvudmannaskapelsikraftträdande. Ett nytt statsbidragssystem måste enligt utskottets meningbygga på principen att alla kommuner ges likvärdiga förutsättningar för attbära sitt ansvar. Till detta ansvar hör att skolan skall vara likvärdig ibemärkelsen att den skall ge alla elever en god utbildning oavsett faktorer sombostadsort, ekonomiska förhållanden, kön och social bakgrund. Utan att varauttömmande vill utskottet ange några förhållanden som åtminstone måste beaktasvid konstruktionen av ett nytt statsbidragssystem. Regionala skillnader mellanolika landsdelar är betydande i vårt land. Dessa bör givetvis beaktas.Geografiska skillnader mellan kommuner, såsom stor glesbygd, speciellakommunikationsproblem m.m., bör speglas i ett statsbidragssystem.Elevrelaterade faktorer såsom antalet elever, andel och antal elever medsärskilda behov (handikappade elever av skilda slag, elever med annat hemspråkän svenska, m.m.) måste likaledes tillmätas betydelse. För att en likvärdigstandard skall kunna upprätthållas över hela landet i ett längre perspektiv ärdet vidare enligt utskottets mening viktigt att vid utformningen avstatsbidraget för inom en kommun som ett riktmärke ha enklasstorlek på högst ca 25 elever. Detta riktmärke får inte ses som ettdelningstal. Härutöver vill utskottet ånyo (jfr bet. 1988/89:UbUl3 s.14-16, rskr. 1988/89:282) framhålla som angeläget att vid konstruktionen av ettnytt statsbidrag den särskilda normeringen av medeltalet elever per basresursför mellanstadium avvecklas. Slutligen är det likaledes viktigt för en likvärdigstandard att den samlade skolledarresursen i en kommun, givetvis sedd irelation till skolväsendets volym, inte sänks under den nuvarande nivån. Utskottet föreslår att med anledning avproposition 1989/90:41 och motionerna 1989/90:Ub3 yrkande 2 delvis, 1989/90:Ub6saml 1989/90:Ub8 yrkandena 3, 4, 5 och 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om utformningen av ett nytt statsbidrag tillgrundskolan m.m. Frågor om tillsyn och utvärdering har utskottet behandlati sitt betänk- 8 ande om skolans utveckling och styrning. skolanshela verksamhet, även t.ex. skollokaler, skolhälsovård, lärarnas 1989/90:UbU9 ochelevernas arbetsmiljö i övrigt, läromedel och skolbibliotek (bet. 1988/89:UbU7s. 20 och 37). När det gäller frågan om sanktionsmöjligheter beträffandekommun som bortser från de mål och regler som gäller för skolverksamheten,undervbningen och drifien av skolorna har utskottet tidigare (UbU 1985/86:14,rskr. 1985/86:203) konstaterat att läns-skolnämnder och isådana situationer har att använda sig av statsbidragsförordningens möjlighetatt hålla inne del av statsbidrag, tills rättelse skett. Utskottet anser attett sanktionssystem skall finnas och att regeringen därför noga bör pröva hurett sådant skall vara utformat i ett målstyrt skolsystem. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1989/90:Ub8 yrkande 8 och med anledning av proposition1989/90:41 som sin mening ge regeringen till känna. Det är viktigt all det vid ett införande av kommunaltreglerade tjänster för lärare, skolledare, biträdande skolledare ochsyofunktionärer liksom nu finns regler för behörighet till samtliga dessatjänster. Enligt beslut skall tjänstetillsättningen ske pågrundval främst av skickligheten för läraruppgifterna (jfr UbU 1985/86:5 s. 6,rskr. 1985/86:50). Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsviskommer att fastställa meritvärderingsbestämmelser för de tjänster för vilkaregeringen fastställer regler om behörighet. Utskottet föieslår att med anledning av motion1989/90: Ub8 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om behörighetsbestämmelser m.m. för samtliga här nämnda tjänster.Utskottet vill tillägga följande. Skolstyrelsen och utbildningsnämnden ärförvaltningsmyndigheter liksom övriga nämnder i kommun resp. landsting. Som enkonsekvens av att föreskrifter om den kommunala självstyrelsen togs in i 1974års regeringsform (1 kap. 1 §) kom 1 kap. 9 § regeringsformen att gälla ävenkommuner och landsting.