bet · GD01BoU21 · 1989-12-31 00:00:00 — Frågan om handläggningen av olika stöd till bostadssektom och varbesluten om stöd skall fattas har under det senaste årtiondet ii ett flertalsammanhang varit föremål för olika överväganden. Vad gäller exempelvisbostadsanpassningsbidraget har beslutanderätten helt flyttats över tillkommunema. Inom ramen för frikommunförsöket har dessutom ett antal kommunergivits möjlighet att fatta beslut även i sådana ärenden som normalt beslutas av länsbostadsnämnden.Försökiwerksamheten omfattar även stödfor- mer som ingår ibostadsförbättringsprogrammet, bl.a. det statliga ränte- 1989/90:BoU21stödet vid förbättring av bostadshus. Frikommunförsöket är avsett att pågå tillutgången av . Detbör framhållas att en aktiv medverkan från kommunens sida är en förutsättningäven i den handläggningsordning som gäller flertalet stödformer. Somrevisorerna anför bör givetvis också eventuella samordningsvinster mellanbygglovprövningen och låneprövningen inom kommunen tas till vara. Det kansammanfattningsvis konstateras att frågan om formerna för den kommunalamedverkan i handläggningen av stödet till bl.a. bostadsförnyelsen löpande ärföremål för uppmärksamhet och dessutom omfattas av en försöksverksamhet.Utskottet är inte berett att förorda någon förändradarbetsfördelning mellan kommunema och länsbostadsnämnderna. Revisorernaanser att den administrativa ordningen för genomförande avbostadsförbättringar är orationell och handläggningsrutinerna vidlänsbostadsnämnderna i en del fall är föråldrade. Även denna fråga har varitföremål för ett omfattande förändringsarbete . Bl.a. har nyligenen förenklad metod för beräkning av låneunderlag och pantvärde införts.Utskottet instämmer dock i revisoremas bedömning att åtskilligt återstår attgöra på detta område. Förslag om en förenklad handläggning av bostadslån m.m.presenterades av en utredare som regeringen tillkallat (SOU1989:96). Denna fråga har även ett starkt samband med vilka möjligheter tillförenklingar som ett nytt bostadsfinansieringssystem medger. Innan förslagetpå detta område har presenterats är det enligt utskottets mening inte lämpligtatt utifrån nuvarande bostadsfinansieringssystem fatta beslut om störreförändringar i olika handläggningsmtiner. Det bör dock påpekas att harsom löpande uppgift att genomföra förenklingar i låneföreskrifterna. Deövriga frågor som revisorerna tar upp i avsnittet om förändringar i detadministrativa förfarandet är även dessa till stor del beroende av de kommandebesluten avseende förändringar i bostadsfinansieringssystemet. Boverketsutredning om bostadsförnyelsen pä 90-talet innehåller också överväganden ochförslag på detta område. Vadgäller den av revisorerna aktualiserade frågan om de särskildatillämpningsföreskrifterna till PBL i ombyggnadsfallen bör understrykas attlagstiftningens uppbyggnad förutsätter att, liksom beträffande nybyggande, ävenvad som skall gälla vid ombyggnad kräver preciseringar genomtillämpningsföreskrifter (se t.ex. prop. 1985/86:1 s. 237 ff.). skall givetvis utformas sä att en varsam ombyggnadunderlättas och så att utrymme ges för att ta till vara den enskilda byggnadensförutsättningar. Arbetet med ombyggnadsföreskrifterna pågår vidboverket. Revisorernaframhåller i sitt förslag till behovet av en forskning avseende underhåll, förnyelse och ombyggnad. Vidare un derstryker revisorerna att det är angeläget att samlade redovisningar av huvudproblemen inom bostadsförbättringsområdet tas fram. skottet delar dessasynpunkter och har i olika sammanhang betonat vikten av FoU-insatser påområden med betydelse för bostadsförnyel- 1989/90: BoU21 sen. Utskottet anseratt detta forskningsområde är högt prioriterat vid byggnadsforskningens olikaor{;an. Exempelvis innefattar i princip samtliga prioriterade insatsområden vidBFR även frågeställningar med betydelse för bostadsförnyelsen. Ett flertalforskningsprojekt har dessutom avsett de samlade konsekvenserna av olika typerav förnyelse och resulterat i att BFR förordar varsamhet i förnyelsearbetet.Vad gäller behovet av att en samlad bild redovisas av bostadsförnyelsens huvudproblemframhålls i BFRs remissyttrande över revisoremas rapport att flerakunskapsöversikter kommer att presenteras . Utskottetanser mot denna bakgrund att något tillkännagivande från sida ombehovet av att BFR initierar forskning på bostadsförbättringsområdet inte ärnödvändigt. Medhänvisning till vad ovan anförts beträffande flera av de frågor somaktualiserats i revborers förslag finner utskottet det inteerforderligt att föreslå göra det i förslaget förordade tillkännagivandet.Vissa av de av revisorerna aktualiserade frågorna har också anknytning till denaviserade propositionen om ett nytt bostadsfinansieringssystem. Bostadsutskottetär inte helkir berett att stödja den ordning som förordats i motion Bo54 (vpk)i syfte att uppnå en ökad medverkan, dvs. förslaget om att alla subventioneradeåtgärder skall omfattas av bygglovplikt. En sådan lösning skulle vara onödigtomständlig och betungande för såväl den enskilde fastighetsägaren som förkommunerna. Vad som i övrigt i motionen anförts och föreslagits ombostadsförnyelsen torde till stor del komma att övervägas vid den fortsattabehandlingen av . Ett tillkännagivande enligt motionärernasförslag kan enligt utskottets mening därför undvaras. Utskottetövergår nu till att behandla motionsförslagen om olika system förskattebefriade reparationsfonder. Utskottethar vid flera tillfållen tidigare haft att ta ställning till motsvarandeförslag som läggs fram (se t.ex. 1988/89:BoU7 s. 51). Vad gällermotionsförslagen (m) om att helt avskaffa det nuvarande ROT-finansieringssystemetoch ersätta detta med en rätt för fastighetsägare att göra skattefriaavsättningar till reparationsfonder har utskottet vid dessa tillSllen avstyrktförslagen med hänvisning till att erfarenheterna från ROT-programmet ihuvudsak varit goda och programmet sammantaget väl fyllt sin tilltänktauppgift. revisorer har i sin granskning visserligen haft vissasynpunkter på genomförandet av ROT-programmet men redovisar som sinuppfattning att ett statligt bostadsförbättringsprogram bör finnas kvar efternuvarande programtids utgång . Äv«!n bostadsutskottet utgår från attolika former av statliga insatser också fortsättningsvis kommer att krävas föratt stödja förnyelsen av vårt bostadsbestånd. Som utskottet framhållitkommer dock villkoren m.m. för detta stöd att behöva övervägas vid införandetav ett n;t bostadsfinansieringssystem. Ävenmöjligheterna att tillgodose utgångspunkten för förslaget om underhållsfonder i syfte att bl.a. underlätta ett hyresgäststyrt lägenhets- 30 underhåll kommer sannoliktatt bättre kunna bedömas när reformar- betet med ett nyttbostadsfinansieringssystem redovisats för 1989/90:BoU21 senare underår 1990. Som anförs i motion Bo419 (c) är det angeläget att finna former förhur hyresgästerna även i det privata fastighetsbeståndet skall kunna gesmöjlighet att utöva inflytande över sitt boende på motsvarande sätt som man istörre delen av det allmännyttiga beståndet genom överenskommelser redanuppnått. Vad gäller den lösning som föreslås i den aktuella motionen (c) föratt uppnå detta syfte bör dock framhållas att en av grundtankarna bakomföreliggande förslag om en reformerad företagsbeskattning är att förenkla den skattetekniskauppbyggnaden. Som ett inslag i denna strävan föreslås att fonderingssystemen påvissa andra områden slopas. Utskottet ställer sig mot denna bakgrund myckettveksamt till att på bostadsförvaltningens område gå motsatt väg och införa enny form av uppskovsinstitut. Motbakgrund av vad som anförts om skattebefriade reparationsfonder avstyrkerutskottet motionerna B068 (m) yrkande 5, Bo53 (m), Bo55 () detta yrkande såvittnu är i fråga, Bo403 (m) yrkande 16 och Bo419 (c) yrkande 2. Synpunktersom förs fram i motion Bo55 (fp) om medgivande från de boende för ombyggnad ilägenhet m.m. har utskottet behandlat tidigare. Någon omprövningav dessa ställningstaganden är inte nu aktuell. Förslagen i motion Bo55 (fp)såvitt nu är i fråga om formerna för stödet till bostadsförbättring avstyrks. 1. beträffandegrunderna för bostadsfinansieringssystemet m.m. att avslår motionerna 1989/90:Bo212 yrkande 4, 1989/90:Bo249 yrkande 10 och 1989/90:Bo403 yrkandena 12 och I (m) res. 2(c) 2. beträffandede bostadssociala målen att avslårmotionerna 1989/90:Bo63 yrkande 2 och 1989/90:Bo67 yrkande 1, 3 (m) - motiv. 4 (c) 5 (vpk) 3. beträffandebeskattning av boendet attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo63 yrkande 1, 6 (m) - motiv,res. 7 (c) attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo63 yrkande 3, 8 (m) - motiv,res. 9 (c) 5. beträffanderäntebidrag vid ny- och ombyggnad för att med bifall till proposition 1989/90:144 yrkande 2 avslår motionerna 1989/90:Bo63 yrkande 4, 1989/90:Bo67 yrkan dena 2 och 4 samt 1989/90:Bo68 yrkandena 1, 2 och 3, 31 10 (m) ""Jf, 1989/9aBoU21 12 (vpk) 6. beträffande dengaranterade räntan vid ombyggnad att avslårmotionerna 1989/90:Bo249 yrkande 2 och 1989/90:Bo544 yrkande 1, 13 (c, mp) 7. beträffanderäntebidrag äU vissa tuiderhålblån att avslårmotionerna 1989/90:Bo68 yrkande 6 och 1989/90:Bo236 yrkande 1 e, 14 (m) 8. beträffanderäntestöd vid förbättring av bostadshus att med bifaUtill proposition 1989/90:144 yrkande 3 avslår motion 1989/90:Bo67 yrkande 3, res.15 (vpk) 9. beträffande reformer inom famUjebeskattningen som alternativ till bostadsbidragen att avslårmodonema 1989/90:Bo62 yrkande 3 såvitt nu är i fråga och 1989/90:Bo233, 16 (m) 10. beträffandebostadsbidragen och de sociala målen att avslår motion 1989/90:Bo249 yrkande 13, 17 (m) - motiv,res. 18 (c) att avslårmotion 1989/90:Bo65 yrkande 1, 19 (mp) 12. beträffandebostadsbidrag till barnfamiljer att medbifall till proposition 1989/90:144 yrkande 1 såvitt nu är i fråga antar sombilaga till detta betänkande fogat förslag till lag om ändring i lagen(1988:786) om bostadsbidrag i motsvarande del och avslår motionerna1989/90:Bo62 yrkande 3 och 1989/90:Bo63 yrkande 6 båda motionsyrkandena såvittnu är i fråga, 20 (m) 21 (c) 13. beträffandeöversyn av flerbarnsfamiljerruis ekonomi att avslår motion 1989/90:Bo69, 22 (m) - motiv,res. 23 (mp) 14. beträffande kostnaden för räntor på lån för förvärv av bostadsrätt att medbifall till proposition 1989/90:144 yrkande 1 såvitt nu är i fråga ant£ir sombilaga till detta betänkande fogat förslag till lag om ändring i lagen(1988:786) om bostadsbidrag i motsvarande del och avslår motion 1989/90:Bo420yrkande 5, 24 (m) attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo62 yrkande 2, 25 (m) res. 26(c) - motiv. 16. beträffande skatteomläggningen ochungdomsbostadsbidrag- 1989/90:BoU21 en attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo63 yrkande 6 såvitt nu är i fråga, res.27 (m) - motiv. res.28 (c) 17. beträffande bostadsbidrag till hushållutan bom utan be gränsning till bidragstagarens ålder attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:144 yrkande 1 såvitt nu är ifråga antar som bilaga till detta betänkande fogat förslag till lag om ändringi lagen (1988:786) om bostadsbidrag i motsvarande del och avslår motionerna1989/90:Bo62 yrkande 1 samt 1989/90:Bo63 yrkande 6, detta yrkande såvitt nu äri fråga, res.29 (m) res.30 (c) 18. beträffande bostadsbidrag enligtungdomsbostadsbidragsreg lerna attriksdagen med anledning av proposition 1989/90:144 yrkande 1 såvitt nu är ifråga och motion 1989/90:Bo67 yrkande 6 antar som bilaga till detta betänkandefogat förslag till lag om ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag imotsvarande del, res.31 (m) 19. beträffande kostnadsfördelningen mellanstaten och kommu nerna avseende bostadsbidragen attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo67 yrkande 7, res.32 (vpk) 20. beträffande information omungdomsbostadsbidragen att avslår motion 1989/90:Bo237, res.33 (m) - moäv. attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo67 yrkande 5, res.34 (m) - motiv. 22. beträffande kostnadsfördelningen mellanstaten och kommu nerna avseende bostadsbidragen på attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo67 yrkande 8, res.35 (vpk) 23. beträffande bostadsbidrag vidskibmässa att avslår motion 1989/90:Bo248, 24. beträffande omprövning avbostadsbidragen att avslår motion 1989/90:Bo228, 25. beträfEande tillämpningsanvbningartill bostadsbidragslagen att avslår motion 1989/90:Bo66, 26. beträffande bostadsbidrag ochskattejämkning attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Bo63 yrkande 7, 1989/90:Bo206 och1989/90:Bo249 yrkande 14, res.36 (c) 27. beträfEandelagförslaget i övrigt attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:144 yrkande 1 3 1989/90. såvitt nuär i fråga antir som bilaga till detta betänkande fogat 1989/90:BgU21 förslagtill lag om ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag såvitt förslaget intebehandlats ovan, 28. beträffandeen fortsatt förvärvslångivning attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:144 yrkande 4 avslår motionerna1989/90:Bo62 yrkande 4, 1989/90:Bo64, 1989/90:Bo68 yrkande 4, 1989/90:Bo236 yrkande1 f och 1989/90:Bo423 yrkande 26, res.37 (m, fp) 29. beträffande förvärvslån vid förvärv av bostadsrätt att avslår motion 1989/90:Bo65 yrkande 2, res.38 (m, fp) - motiv, res. 39 (vpk, mp) 30. beträffandestatliga lån vid förvärv av äldre småhus attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo201 såvitt nu är i fråga, 31. beträffande statliga lån vid köp av permanentbostäder att avslår motion 1989/90:Bo557 yrkande 10, res.40 (m) 32. beträffande avveckling av lånen förgatukostnadsersättning att bifaller proposition 1989/90:144 yrkande5, 33. beträfende avveckling avhyresrabatterna, återflyttningsbidragen och nybyggnadsbidragen attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Bo63 yrkande 5 såvitt nu är i fråga och1989/90:Bo68 yrkandena 8- 10, res.41 (m, fp, c) 34. beträflandeavveckling av ungdomsbostadsstödet attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Bo63 yrkande 5, detta yrkande såvitt nu äri fråga, och 1989/90:Bo68 yrkande 7, res.42 (m, fp, c) 35. beträffandeden s.k. § 33-ersättningen attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo63 yrkande 5 såvitt nu är i fråga, res.43 (c) 36. beträffandeboendemiljöbidrag m.m. attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Bo210 och 1989/90:Bo212 yrkande 8, res.44 (m) - motiv. res.45 (vpk) attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:144 yrkande 6 och med avslag påmotionerna 1989/90:Bo63 yrkande 5, detta yrkande såvitt nu är i fråga, och1989/90:Bo249 yrkande 12 till Räntebidrag m.m. för /91 anvisarett förslagsanslag på 22 , res.46 (m) - villk. 10, 14, 37, 41 och res.47 (c) - vittk. 37, 41, 42 och 43 38. beträffanderiksdagens revborers förslag attriksdagen avslår ril:sdagens revisorers förslag 1989/90:13 samt motion 1989/90:Bo54, 34 res.48 (m) - motiv. 49 (fp)-motiv. 50 (c) res. 51(vpk) res. 52 (mp) 39. beträffandeskattebefriade reparationsfonder att avslårmotionerna 1989/90:Bo53, 1989/90:Bo55, detta yrkande såvitt nu är i fråga,1989/90:Bo68 yrkande 5, 1989/90:Bo403 yrkande 16 och 1989/90:Bo419 yrkande 2, 53 (fp, c) 54 (m) 40. beträffandeformerna för stödet till bostadsförbättring att avslår motion 1989/90:Bo55 såvitt nu är i fråga. 55 (fp, c) Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Närvarande:Agne (), () momenten 1 14, (), KnutBilling (m), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (vpk), (),() och (). Grunderna för bostadsfinansieringssystemet m.m. (mom.1) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "Yrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottetvill inledningsvis i detta betänkande redovisa sin syn på det nuvarandebostadsfinansieringssystemet och vilka riktlinjer som bör bilda utgångspunktför ett reformerat system. Densvenska bostadsmarknaden befinner sig i stark obalans. Det har blivit alltmeruppenbart att såväl gällande lånevillkor som olika skatteregler medfört attgrundförutsättningarna för en väl fungerande bostadsmarknad inte föreligger.Neutraliteten mellan upplåtelseformerna är satt ur spel och ägandet av en egenbostad försvåras på olika sätt. De nuvarande lånevillkoren inom bostadssektornär liksom nybyggnadsreglerna dessutom kostnadsdrivande, som dehindrar konsumenternas önskemål från att slå igenom på bostadsmarknaden. Resultatethar blivit höga bostadskostnader som dessutom ökar snabbt. mening är det uppenbart att gällande lånesystem måste förändras i grunden. Utgångspunkten bör vara att konsumenter na skall kunna tillgodose sina önskemål om utformning, standard och tc utrustning utan att blistyrda av olika låne- och skattevillkor. Det är 1989/90:BoU21 ocksåangeläget att finansieringssystemet ges en enkel utformning och att dennuvarande lånebyråkratin kan avskafEas. 1moderata samlingspartiets partimotion Bo403 redovisas vissa riktlinjer för ettreformerat bostadslånesystem som utskottet kan ställa sig bakom. Det nya låne-och bostjidsfinansieringssystemet bör således i huvudsak utformas så atträntebidragsberättigade bostadslån utgår som enhetslån per m bostadsyta,neutralt mellan alla byggherrar och upplåtelseformer. Beräkningen bör görasfrån en lägenhet med given storlek, exempelvis 75 m . För mindre lägenheterreduceras lånet och för större ökas det upp till en viiis största lägenhetsyta.Om lägenheten är större eller kostar mer än va Lånesystemetkommer att leda till att den byggande får stor frihet att anpassa sitt byggeefter konsumenternas önskemål. Det innebär också att styrningen av det svenskabostadsbyggandet i grunden förändras. I stort sett hela den hantering som i dagligger på , länsbostadsnämnderna och de kommunala förmedlingsorganen ifråga om prövning av olika byggobjekts kostnader mot en rad schabloner ellers.k. produktionskostnad m.m. kan upphöra och ersättas av sedvanlig kreditriskprövning. Härmedöppnas möjligheten att helt avskaffa befattning med denna långivning.De vanliiga kreditinstituten kan överta denna roll. Banker och andrakreditinstitut bör göra den slutliga kreditprövningen vid bedömningen av hurstort eventuellt topplån som kan beviljas. Statens medverkan bör inskränka sigtill att fastställa regler för enhetslånet och därmed sammanhängande statligborgen. , , kan avskaffas. Föratt den eftersträvade neutraliteten skall uppnås är det även nödvändigt att ettflertal skatteregler ändras som det nya bostadsfinansieringssystemetinförs. Bl.a. bör schablonbeskattningen av de allmännyttiga bostadsföretagenavskafEas och ersättas med konventionell beskattning. mening bör riiksdagen föreslå regeringen att ett nytt lånesystemenligt de riktlinjer som ovan förordats utarbetas och att förslag i frågansnarast underställs . Vad utskottet nu anfört med anledning avmoderata samlingspartiets partimotion Bo403 yrkandena 12 och 14 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Även vad som i motion Bo249 (c) yrkande10 förordats om enhetliga låneregler kan till stora delar anses varatillgodosett genom utskottets ställningstagande. Motion Bo212 (s) yrkande 4avstyrks. Förslaget i denna motion skulle innebära en ytterligare reglering avbostadsmarknaden, något som uts:kottet givetvis inte vill medverka till. debatt moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1.beträffande grunderna för bostadsfinansieringssystemet m.m. att medanledning av motionerna 1989/90:Bo249 yr- kände 10 och 1989/90:Bo403yrkandena 12 och 14 samt med 1989/90:BoU21 avslag på motion1989/90:Bo212 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Grunderna för bostadsfinansieringssystemet m.m. (mom.1) och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "Yrkandena avstyrks" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar vad som i motion Bo249 (c) anförts om behovet av förenklingar avlånereglerna. De nya regler för beräkning av låneunderlaget för bostadslån somträdde i kraft har inte inneburit några avgörandeförbättringar i lånehanteringen. Det krävs enligt utskottets mening meromfattande förenklingar för att minska krånglet och öka inflytandet för denenskilde husbyggaren. Förenklingar av låneberäkningsmetoden är ocksånödvändiga för att motverka lånearkitektur som syftar till att maximeralåneunderlaget i stället för att åstadkomma välanpassade och praktiskalösningar. 1den aktuella c-motionen skisseras vissa utgångspunkter för en ny metod förberäkning av låneunderlaget som utskottet anser bör vara vägledande för deförändringar som bör genomföras. Räntebidrag bör således utgå för av en schabloniserad byggkostnad, baserad på yta och genomsnittskostnad upptill en maximal övre ytgräns för en s.k. normalbostad. Reglerna bör utformas såatt låneunderlaget påverkas av bostadens kvalitet och funktion. De statligalånen skall kunna utgå även om yta och standard resulterar i en dyrare lösning.Merkostnaden får då finansieras på annat sätt än genom statliga lån. Deovan skisserade enhetliga lånereglerna skulle enligt utskottets mening bli merkostnadskänsliga än dagens regler och stimulera till att reducerabyggkostnaderna. Vad utskottet anfört i denna fråga med anledning av motionBo249 (c) yrkande 10 bör som sin mening ge regeringen till känna.Regeringen bör återkomma med förslag till förändrade låneregler. Förslagen imotion Bo403 (m) yrkandena 12 och 14 kan i viss mån anses tillgodosedda genomutskottets ställningstagande. I övrigt avstyrks dessa yrkanden. De frågor somtas upp i motion Bo212 (s) har till stor del behandlats av utskottet i andrasammanhang, bl.a. i ett avgivet yttrande om bostadsbeskattningen, ochbör inte nu föranleda någon åtgärd. debatt moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1.beträffande grunderna för bostadsfinansieringssystemet m.m. att med anledning av motionerna 1989/90:Bo249 yr kande 10 och 1989/90:Bo403 yrkandena 12 och 14 samt med avslag på motion 1989/90:Bo212 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, _ Debostadssociala målen (mom. 2, motiveringen) i989/90:BoU2i KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Vad rör" och slutar med"avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Imotion Bo63 (c) riktas kritik mot det sätt på vilket de föreligganderegeringsförslagen om skatterna, och bostadsfinansieringen arbetats fram.Vidare framförs vissa synpunkter angående behovet av grundtrygghet i boendetm.m. Även utskottet är kritiskt mot det arbete som föregått regeringsförslagen.Utgångspunkten för förändringsarbetet på de områden som berör bostadssektornborde ha varit behovet av avreglering och av revideringar av de olika reglersom snedvrider neutraliteten mellan olika upplåtelse- och företagsformer.Sådana förändringar skulle också påtagligt förbättra det som motionärerna benämnergrundtryggheten i boendet. Något behov av ett tillkännagivande i enlighet medvad som anförts i motionen föreligger inte eftersom utskottet i betänkandetredovisar sina ställningstaganden i olika konkreta frågor. Ipartimotionen Bo67 yrkande I redovisar kommunisterna sinprincipiella syn på bostadsfinansieringen. Denna syn bygger på att ytterligareregleringar och förbud införs i bostadssektorn. De bostadssociala målen (mom. 2) och (båda c) anser debatt den del av utskottets ytv.rande som på s. 8 börjar med "Vad rör"och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: mening borde det av regeringen framlagda skatteförslaget liksom dei detta betänlande behandlade förslagen om minskade räntebidrag m.m. haförefåtts av en bedömning av hur stora kostnadshöjningar som bostadssektorn kantåla utan att de bostadssociala målen äventyras. Som anförs i motion Bo63 (c)riskerar den av regeringen föreslagna finansieringen av skatteomläggningen attfå orimliga konsekvenser för grundtryggheten i boendet. Ett bifall till regeringensförslag i skatte- och bostadsfinansieringsfrågorna skulle skapa osäkerhet blandstora grupper boende och dessutom riskera att stå i strid med fastlagdabostadsiiociala mål. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottetsfortsatta bedömning av de enskilda förslagen i propositionen och i motionerkommer sålunda att ske utifrån den nu redovisade grundsynen på vilkaförändringar som är möjliga att genomföra inom bostadssektorn. Motion Bo67(vpk) yrkande 1 avstyrks till den del den inte kan anses vara tilIgodosed