bet · GD01KU9 · 1989-12-31 00:00:00 — att medanledning av motion 1988/89:K239 yrkande 1, såvitt nu är i fråga, och medbifall till motion 1988/89:K210 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Rätten till domstolsprövning (mom. 5) AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Lagen om"och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: mening är det bästa alternativet när det gäller att anpassa svenskrätt till krav att ersätta administrativ myndighet, inkl.regeringen, med förvaltningsdomstol som besvärsinstans. Detta har ocksåframförts av ett stort antal remissinstanser bl.a. lagrådet isamband med beredningen av lagen om rätts prövning av vissa förvaltningsbeslut. Det kan inte råda någon tvekan om att en sådan förändring skulle uppfylla konventionens krav. Ut skottet anser att denna fråga bör bli föremål för en skyndsam utred ning. debatt moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffanderätten till domstobprövning att medanledning av motionerna 1988/89:K201 och 1988/89:K210 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Rätten till domstolsprövning (mom. 5) och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Lagen om"och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Lagenom rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut tar bara sikte på vissa typer avförvaltningsavgöranden, nämligen de som rör förhållanden som avses i 8 kap. 2och 3 §§ RF. Detta är enligt utskottets mening en ganska snävt avgränsad del avalla ärenden som enligt gällande ordning är underkastade en rent administrativbehandling i det svenska förvaltningssystemet. I stället behövs en möjlighettill domstolsprövning som gäller hela förvaltningssektorn. Alldeles oberoendeav förhållandet till är det av vikt att ständigt utvecklaoch förbättra rättssäkerheten för dem som lever i . Lagen omrättsprövning måste ses som ett steg på vägen mot ett generellt system för attöppna möjligheterna till rättslig prövning av flertalet förvaltningsbeslut sompå något sätt ingriper i en enskilds rätt s.k. rättsbesvär.Rättsbesvär skall vara en parallell på det statliga området till kommunalbesvärsinstitutet, och varje statligt besluts rätts laglighet måste kunna prövas av domstol. Kammarrätterna är de dom- ta stolar som sköter kontrollen av dekommunala besluten. naturligtatt de också får ta på sig uppgiften att handha motsvarande 1989/90:KU9 kontrollav de statliga förvaltningsbesluten. Enligt utskottets mening bör det försattaarbetet på detta område således bedrivas så att möjligheterna tillrättsprövning utvidgas genom möjligheten att föra rättsbesvär. Dessutom liggerdet i många fall naturligtvis närmast till hands att korrigera den ordinära instansordningenså att prövning i förvaltningsdomstol medges. Det fortsatta arbetet börsåledes bedrivas också med den utgångspunkten att ett väsentligt större antalavgöranden än skall flyttas från myndigheterna till domstolarna. deb att moment 5 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffande rätten till domstobprövningatt med anledning av motion 1988/89:K201 och med bifall till motion 1988/89:K210 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Rätten till domstolsprövning (mom. 5) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Lagen om" och slutar med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse; Förvaltningens starka tillväxt och den enskildes ökadeberoende av förvaltningsbeslut gör enligt utskottet att det är synneligenangeläget att beslut som den enskilde är missnöjd med kan få en omsorgsfull ochobjektiv prövning utöver den som sker hos myndigheterna. En möjlighet tilldomstolsprövning ger den enskilde större rättstrygghet. För att kunna leva upptill , särskilt då dess artikel 6, krävs också att det införsnågon form av generell möjlighet till domstolsprövning av förvaltningsbeslut. Trots tillkomsten av lagen om rättsprövning finns detfortfarande ett stort behov av att utan dröjsmål söka införa en ordning som åtminsto ne nödtorftigt tillgodoser de krav som uppställs i konventionen avseen de rättsskyddet för den enskilde. Det är enligt utskottets mening tveksamt om lagen om rättsprövning kommer att vara tillräcklig för att krav på domstolsprövning skall anses tillgosett. Det kan också ifrågasättas om regeringsrätten är den lämpligaste in stansen i ärenden av detta slag. Med hänsyn till behovet av att helt allmänt ytterligare stärka den enskildes rättstrygghet och med hänsyn till den stora tveksamhet som råder om konventionskraven verkligen tillgodoses genom förslaget om rättsprövning anser utskottet att rege ringen nu bör initiera ett fortsatt utredningsarbete. Utredningsarbetet måste garantera att ett mera fullödigt beslutsunderlag föreligger vid den omprövning av lagen om rättsprövning som skall göras 1991. Utredningen bör således innefatta en komparativ jämförelse med andra länders regelsystem vad gäller domstolsbeslut i förvaltningsärende. Nämnas kan att och har lagstiftning som möjliggör att förvaltningsbeslut kan prövas inom ramen för det ordinarie domstols förfarandet. deb att moment 5 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: .1989/90:KU9 5. beträffanderätten titt domstobprövning att medanledning av motion 1988/89:K210 yrkande 7 och med bifall till motion1988/89:K201 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. utslag (mom. 6) AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Utskottetanser inte heller" och på s. 12 slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse; Engenomgång av svensk lagstiftning i syfte att bringa den i överensstämmelse medEuropakonventionen och avgöranden är enligt utskottets meningangelägen. har inte gjorts direkt tillämplig för svenskadomstolar och förvaltningsmyndigheter. Trots att det i olika sammanhang harhävdats att konventionsbestämmelserna beaktats i den svenska lagstiftningen,bl.a. i samband med utarbetandet av regeringsformens fri- ochrättighetsregler, har vid flera tillfallen fållts avEuropadomstolen. Det har då bl.a. gällt brott mot egendomsskyddet och mot denrättsordning som stadgas i . Mot den bakgrunden är det enligtutskottets mening tydligt att den svenska rättsordningen inte uppfyller de kravEuropakonventionen ställer. Utskottetanser att en allmän genomgång av svensk lagstiftning i syfte att bringa den iöverensstämmelse med och avgöranden börkomma till stånd. En sådan genomgång bör kompletteras med en utredning ommöjligheterna till och lämpligheten av att införlivas isvensk rätt genom inkorporering. debatt moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse; 6. beträffandeEuropadomstolens utslag att medanledning av motion 1988/89:K210 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. utslag (mom. 6) och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Utskottetanser inte heller" och på s. 12 slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse: uppfattning skall ett utslag i i mål som rör enskilda svenska klaganden vara vägledande för förvalt ningsmyndigheters och regeringens bedömning då dessa har att ta ställning till motsvarande ärenden i . Eftersom klara regler om detta saknas i intern svensk rätt bör det genom lagstiftning klarläggas att utslag skall gälla och utgöra rättskälla för svens- 22 Utskottettillstyrker således motion K210 yrkande 8. deb attmoment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:KU9 6. beträffandeEuropadomstolens utslag attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K210 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad titskottet anfört. Den offentliga sektorns informationsverksamhet (mom.7) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "Det är vidare angeläget" och slutar med "K818 avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Enligt 1 kap. 2 § regeringsformen skall det allmänna verkaför att demokratins ideér bli vägledande inom samhällets alla områden. Demokratinär aldrig självklar utan måste återerövras i varje ny generation. Omdemokratin skall fungera på ett riktigt sätt måste respekten för andramänniskors fri- och rättigheter ständigt påpekas. Det är därför enligtutskottets mening angeläget att en populärversion av grundlagarna får enomfattande spridning i landet. deb att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 7. beträffande den offentliga sektornsinformationsverksamhet att a) med anledningav motion 1988/89:K818 och med bifall till motion 1988/89:K815 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, b) avslårmotionerna 1987/88:K403 yrkande 4, 1988/89:K236 yrkandena 8 och 9 samt1988/89:K815 yrkandena 1 och 2. Principer för lagstiftningen m.m. (mom. 2) och (båda c) anför: En allmän orsak till de många rättsliga problemen isamhället av är den snabba och omfattande utbyggnaden av den offentligasektorn. Denna utbyggnad har skett genom en vidsträckt lagstiftning som numeragriper in i praktiskt taget alla faser av den enskilda människans liv. I mångaavseenden har detta inneburit att vi fått ett beroende- och kontrollsamhälle.Reformarbetet framöver måste mot den bakgrunden på ett helt annat sätt änhittills utgå från den enskildes behov och önskemål med valfrihet ochsjälvbestämmande som viktiga riktmärken. En följd av detta är att statsmakternamåste visa stor restriktivitet vad gäller att bygga ut regelsystemet över nyaområden. En huvudinriktning måste i stället vara att avreglera ochavbyråkratisera samt förenkla och rationalisera såväl regelsystem sommyndighetsutövning. Heltallmänt innebär detta ökade krav på lagstiftningens översiktlighet 1989/90:KU9 Särskilt viktigt är att lagstiftningen på ett område i sin helhetövervägs vid förslag om förändringar. En viktig orsak till det krångelsamhälle som många medrätta klagar över är de många och varandra överkorsande regelsystemens komplexitet.Detta är ofta en följd av att man vid förändringar och tillägg intetillräckligt klarlagt delarnas effekter på helheten. Den ena förändringen harlagts till den andra. Varje delförslag kan i och för sig ha varit välmotiverat, men sammantaget har mönstret blivit svåröverskådligt ochadministrativt tungrott med ökade risker för felaktiga myndighetsbeslut somföljd. När det gäller lagstiftningsförfarandet bör framhållas attvärdet av ramlagar starkt kan ifrågasättas. Tillämpningarna erbjuder ofta storasvårigheter. De leder till osäkerhet om vad som är gällande rätt och det blirsvårt för den enskilde att förutse följderna av ett visst handlande. 1 den månde tillämpas olika för olika personer uppfattas detta ofta som orättvist ochsom ett utslag för bristande likhet inför lagen. Besvär och överklaganden blirofta följden, vilket i sin tur medför att högre myndigheters ställningstagandenså småningom blir normgivande för vad lagen skall anses innebära. Vidare fyllsofta en ramlag ut med bestämmelser i regeringsförordningar och ett stort antaldetaljerade föreskrifter från centrala myndigheter. Detta innebär att riksdagenvid beslutstillfållet inte har överblick över lagområdet som helhet. Viktigadelar beslutas i efterhand av andra instanser. Genom förfaringssättet försvårasockså återföringen av kunskap till om hur lagkomplexet som helhetfungerar. Därmed försvåras också initiativ till förbättringar. Ett sätt att ökariksdagens kunskap och ansvar för helheten i ett lagkomplex skulle vara attkräva att tilltänkta regeringsförordningar delges med attförslaget till lag överlämnas till . Vi avseratt senare återkomma till dessa frågor. Den offentliga sektorns informationsverksamhet (mom. 7) och (båda fp) anför: Ansvaret att förmedla demokratiska grundvärderingar ochetiska lev nadsregler vilar på oss alla som enskilda individer, på familjen, på kyrkor och organisationer och naturligtvis också på staten. Vår lagstift ning liksom skolans läroplaner bygger i största utsträckning på etiska principer, härledda ur och humanistisk tradition. I en pluralis tisk miljö är det viktigare än någonsin att etiska frågeställningar aktualiseras och diskuteras i skolans undervisning. Självklara utgångs punkter är därvidlag de tio budorden och FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Syftet bör vara att förankra det demokratiska samhällets grundvärderingar och skapa en medvetenhet om vikten av vägledande etiska principer i både mänsklig samlevnad och samhällets utformning.