bet · GD01KrU29 · 1989-12-31 00:00:00 — arkivlag som föreslås i proposition 72 lämnas grundläggande regler omstatliga och kommunala myndigheters arkiv. Vidare lämnas bestämmelser om vadsom ingår i en myndighets arkiv, vården av arkivet och gallring av arkiv. Iarkivlagen slås fast att myndigheternas arkiv är en del av det nationellakulturarvet. Även enskilda arkiv tillhör kulturarvet men dessa arkiv fallerutanför lagens tillämpningsområde. Arkivmyndigheterna och derastillsynsuppgifter beträffande myndigheternas arkivvård regleras också genomarkivlagen. I proposition 72 föreslås även vissa ändringar i socialtjänstlagensom rör frågor om bevarande och gallring av handlingar i . motioner som anknyter till regeringens förslag behandlas bl.a. frågor omarkivlagens tillämpningsområde, arkivbeskrivning, gallring av allmännahandlingar och av statistikregister, utbyggnad av landsarkivorganisationen av förstärkta resurser samt inventering av enskilda arkiv. Utskottettillstyrker de i proposition 72 framlagda lagförslagen med en detaljändring avlagteknisk natur i övergångsbestämmelserna till arkivlagen. Regeringensförslag till medelsanvisning för och landsarkiven tillstyrksliksom de i budgetpropositionen framlagda budgetförslagen rörandearkivområdet. En höjning av anslaget till dialekt- och ortnamnsarkiven samtsvenskt visarkiv med . Vidbetänkandet har fogats 17 reservationer och två särskilda yttranden. Avinnehållsförteckningen framgår vilka frågor som behandlas i dem. Iproposition 1989/90:100 bilaga 10 har regeringen () delsunder punkt G 24 (s. 375-377) föreslagit att 26. till Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv för budgetåret1990/91 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 KrU29 dels underpunkt G 25 (s. 377-378) föreslagit att 1989/90:KrU29 27. till Svenskt biografiskt lexikon för budgetåret1990/91 anvisa ett förslagsanslag på , dels under punkt G 26 (s. 379380) föreslagit riksdagenatt 28. till Statliga arkiv: Vissa kostnader för samlingar ochmateriel m.m. för /91 anvisa ett reservationsanslag på . I proposition 1989/90:72 om arkiv m.m. har regeringen() deb föreslagit att anta i propositionenframlagda förslag till 1. arkivlag, 2. lag om skydd för beteckningensvenskt arkiv, 3. lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring, 4. lag om ändring ipatientjournallagen (1985:562), 5. lag om ändring iutsökningsregisterlagen (1986:617), 6. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 7. lag om ändring i församlingslagen(1988:180), 8. lag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620), dels föreslagit att till ochlandsarkiven för /91 anvisa ett förslagsanslag på 108 353 000kr., dels föreslagit att till Statliga arkiv: Vissakostnader för samlingar och materiel m.m., anslagsposten , utövervad regeringen har föreslagit i proposition 1989/90:100 bilaga 10 (G 26),anvisa ytterligare , dels berett tilltälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om riktlinjerna för arkivpolitiken, informationslagringoch arkivlokaler, arkivens användning och tillgänglighet, enskilda arkiv samtom arkivutbildning och personalutveckling. Lagförslagen har intagits i bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1989/90:Kr208 av och ()vari yrkas att med stöd av vad i motionen anförts ger regeringen tillkänna att ett lands- eller länsarkiv placeras i . 1989/90:Kr211 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokalisering av ett landsarkiv till . 1989/90:Kr212av (m) vari yrkas att som sin 1989/90:KrU29 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att den fortsatta utbyggnadenav slottsvallarna i bör komma till stånd. 1989/90:Kr223 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att dialekt- och ortnamnsarkivet i () far övertaansvaret för ortnamnen i samtliga sydsvenska landskap. 1989/90:Kr224 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i . 1989/90:Kr225 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en aktivare forskarservice vid landsarkiven. 1989/90:Kr235 av och Carl-JohanWilson (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt ett nytt landsarkiv bör placeras i . 1989/90:Kr242 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i ochverksamheten inom detta område i . 1989/90:Kr257 av m.fl. (fp) vari yrkas 13. att till Dialekt- och ortnamnsarkiven samtsvenskt visarkiv (G 24) för /91 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit. 1989/90:Kr274 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfinansieringen av verksamheten i Svensk arkivinformation, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillföraSvensk arkivinformation ytterligare utvecklingsprojekt. 1989/90:Kr275 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ökat stöd till folkrörelsearkiven och en översyn av förutsättningarnaför deras fortsatta verksamhet. 1989/90:Kr276 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominrättande av en arkivarietjänst i vardera , och . 1989/90:Kr277 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur arkivfrågan i skall lösas. 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:KrU29 motionenanförts om möjlighet för i att antingen förvärva demikrokort som produceras i eller erhålla ett exemplar frånSvensk arkivinformation fr.o.m. /91. 1989/90:Kr278 av m.fl. (fp, c, mp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den fortsatta utbyggnaden av vid i bör komma till stånd. l989/90:Kr314 av m.fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en snar utbyggnad av bergsmagasin. 1989/90:Kr315 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ometablering av ett nytt landsarkiv i . 1989/90:Kr3l6 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett landsarkiv inrättas i . 1989/90:Kr317 av i m.fl. (c, m,vpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet med mer aktiv forskarservice vidlandsarkiven. 1989/90:Kr318 av () vari yrkas att riksdagentill G 24. Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv för budgetåret1990/91 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit för tjänster somarkivarie. 1989/90:Kr358 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av åtgärder för en positiv utveckling av verksamheten vid Svenskarkivinformation i (SVAR). 1989/90:Kr359 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad av landsarkivet i . 1989/90:Kr360 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokalisering av mikrofilmning av kyrkobokföringsarkiven till i Angekommun. 1989/90:Sk903 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom lokaliseringen av mikrofilmning av kyrkobokföringsarkivalier. Motionerväckta med anledning av proposition i989/90:KrU29 1989/90:Krl3 av (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att 6 § punkt 2 arkivlagen skall ha följande lydelse: "upprättaen systematisk arkivförteckning", 2. att riksdagenbegär att regeringen i nästa budgetproposition framlägger en nationell planför att möjliggöra landsarkivens grundläggande förteckningsarbete och ökalandsarkivens tillgänglighet. 1989/90;Krl4 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en översyn av arkivens, särskilt landsarkivens, personalsituation. 1989/90:Krl5 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom etablering av ett landsarkiv till . 1989/90:Krl6 av och (bådafp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av tjänster som arkivlektor vid de sexlandsarkiven. 1989/90:Krl7 av och (båda fp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar i enlighet med vad i motionen anförts om särbestämmelser om gallringav allmänna handlingar som skall gälla i stället för arkivlagens regler, 2. att riksdagenbeslutar i enlighet med vad i motionen anförts om gallring av statistikregisterinom socialsektorn. 1989/90:Krl8 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenmed avslag på proposition 1989/90:72 i denna del beslutar att arkivlagenslydelse ändras vad avser tillämpningsområde i enlighet med vad som anförs imotionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningenav den framtida landsarkivorganisationen, 3. att riksdagenmed avslag på proposition 1989/90:72 i denna del hos regeringen begär förslagom inrättande av landsarkiv för resp. och Västerbottenslän i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avförbättrad service och ökad tillgänglighet vid statliga arkiv, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkyrkoarkiven, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nyaprinciper för statens bidrag till lön för föreståndare vid folkxörelsearkiven. 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:KrU29 motionen anförts om utformningen av den framtidainventeringsverksamheten av enskilda arkiv, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven utökad service vid för folkrörelseorganisationer, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avutökad service till näringslivet vid uppbyggnad av företagsarkiv, 10. att beslutar att till ochlandsarkiven anvisa ett i forhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag om totalt . att fördelas i enlighet med vad som anförts i motionen. l989/90:Krl9 av och (båda c)vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att till Stiftelsen anvisa . ienlighet med vad som anförts i motionen, 2. att därestyrkande 1 ej vinner bifall med avslag på proposition 1989/90:72i denna del beslutar att föreslagen anvisning till Stiftelsen ej skall utgå utan motsvarande medel ställas till enskildanämnds förfogande för stöd till enskilda arkiv i enlighet med vad som anförts imotionen. 1989/90:Kr20 av och (båda fp) vari yrkas 1. att beslutar attarkivbeskrivningar inte skall upprättas, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om hur landsarkiven skall kunnatillgodose kraven på grundläggande förteckningsarbete och hur landsarkivenstillgänglighet skall kunna öka. Utskottet har i ärendet inhämtat yttrande frånsocialutskottet (1989/90:SoU5y). Yttrandet fogas vid betänkandet som bilaga 5. har inkommit med en skrivelse sominnehåller vissa synpunkter på lagförslaget. har instämt isynpunkterna i skrivelsen. Arkivcheferna vid dialekt- och ortnamnsarkiven i , Göteborgoch har i skrivelse framfört synpunkter på tilldelning av medel förforsknings- och utvecklingsinsatser budgetåren 1990/91 1992/93. Utskottethar uppvaktats av företrädare för folkrörelsearkiven. T-._ , 11- uoii , V 1989/90:KrU29 Dethuvudsakliga innehållet i proposition 1989/90:72, m.m. I proposition 72 lägger regeringen fram förslag till enarkivlag och till vissa insatser på arkivområdet. Vidare föreslås vissaändringar i socialtjänstlagen. I arkivlagen ges grundläggande regler om arkiv hos såvälstatliga som kommunala myndigheter samt bestämmelser om bl.a. vad som ingår ien myndighets arkiv, vården av arkivet och gallring av arkiv. Frågor omgallring behandlas ingående eftersom effektiv gallring har stor betydelse förarkivens tillgänglighet och värde. Även med den nya arkivlagen skall speciellagallringsregler kunna ges i särskilda lagar, främst de som reglerarintegritetskänsliga register. Enligt arkivlagen skall det finnas viss möjlighetatt ge särbestämmelser för gallring i förordning. Vissa förenhetligandenföreslås emellertid i gallringsbestämmelserna i de lagar som innehållersärregler på det området. Dessa förslag syftar bl.a. till att göra det möjligtatt bevara vissa urval av arkivmaterial. Arkivlagen inrymmer också regler om arkivmyndigheter ochderas tillsynsuppgifter när det gäller myndigheternas arkivvård. I propositionen läggs vidare fram förslag om vilkainsatser på arkivområdet som bör prioriteras. I det sammanhanget behandlasbl.a. lokalfrågor samt arkivens användning och tillgänglighet. Också arkivmyndigheternasuppgifter när det gäller enskilda arkiv berörs. Arkivsektorn föreslås få ökaderesurser för dessa ändamål. De förslag till ändringar i socialtjänstlagen som läggsfram hänger samman med den föreslagna lagregleringen i övrigt av arkivfrågorna.Ändringarna berör sålunda frågor om bevarande och gallring av handlingar isocialtjänsten. Den föreslagna arkivlagen och de andra lagändringarnaföreslås träda i kraft . Det läggs också fram förslag till medelsanvisning underriksarkivets och landsarkivens förvaltningsanslag samt till Statliga arkiv:Vissa kostnader för samlingar och materiel m.m., anslagsposten . Förslag till lag om myndigheternas arkiv Grunden för det offentliga arkivväsendet anges iarkivpropositionen vara principen att alla medborgare har rätt att ta del avallmänna handlingar. Bestämmelser härom finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen(TF). I 2 kap. 1 § TF stadgas att varje svensk medborgare till främjande av ettfritt meningsutbyte och en allsidig upplysning skall ha rätt att ta del avallmänna handlingar. Vidare finns i TF grundläggande bestämmelser om vilkabegränsningar som far göras i handlingsoffentligheten. Närmare bestämmelser om detta finns i sekretesslagen (1980:100).Sekretesslagen innehåller också andra bestämmelser som 1989/90:KrU29 TF, bl.a. regler om skyldighet för myndigheterna att registrera allmännahandlingar och att lämna ut uppgifter till allmänheten. Genom att handlingarnaarkivläggs sörjer man för att man kan få sådan tillgång till allmännahandlingar som TF stadgar. I arkivpropositionen erinras om att det inte finnsnågra generella regler i lag om arkiv för den statliga eller kommunala sektorn.Arkivvården inom den offentliga sektorn regleras genom åtskilligaförfattningar, alltifrån lagar till myndighetsföreskrifter. I ett antal lagar,som reglerar register och aktmaterial där integritetsskyddsaspekterna ärframträdande, har det tagits in bestämmelser om bevarande och gallring. Degrundläggande föreskrifterna om arkiv hos statliga myndigheter är meddelade iförfattningar utSrdade av regeringen. Föreskrifter om myndigheternasskyldigheter att bevara, vårda och förteckna sina arkiv samt omarkivmyndigheternas skyldigheter och befogenheter lämnas i allmännaarkivstadgan (1961:590). På den kommunala sidan finns i kommunallagen (1977:179)vissa bestämmelser om fullmäktiges handlingar (2 kap. 27 §) och om styrelsershandlingar (3 kap. 10 §). Inom de ramar som dessa bestämmelser ger beslutarkommuner och landsting själva om sina arkiv genom lokala föreskrifter. För deenskilda arkivbildarna, dvs. företag, organisationer och enskilda personer,finns det inte några allmänna bestämmelser om arkivvård i författning.Datalagen (1973:289) gäller allmänt, dvs. även för de enskilda arkivbildarna. Iarkivpropositionen anges att det i vissa andra författningar, som främst gällerekonomiska förhållanden, finns bestämmelser om att vissa handlingar skallbevaras . Utvecklingen inom arkivsektorn innebär enligtarkivpropositionen att en omprövning av förutsättningarna för den offentligaarkivverksamheten är nödvändig, bl.a. mot bakgrund av följande förändringsfaktorer:-den kraftiga tillväxten av arkivhandlingar på papper som uppskattas till -skärpta krav påeffektivisering och kostnadspress inom den offentliga sektorn -informationsteknologins och särskilt ADB-teknikens snabba utveckling -denökade efterfrågan på arkivens tjänster och kraven på arkivens änvändarservice-krav på begränsningar av bevarande av information bl.a. med hänsyn tillADB-teknikens effekter på skyddet för den personliga integriteten. Mot denna bakgrund anser föredragande statsrådet utbildningsministern att riktlinjerna för ansvarsfördelningen rörandearkiven liksom legala förutsättningar för gallring bör läggas fast. Detta skeri det förslag till arkivlag som läggs fram i propositionen. Förslagen i arkivpropositionen bygger på ett omfattandeutrednings arbete. Utskottet tillstyrker att på sätt som föreslagits enreglering av rätts- 1989/90:KrU29 området kommer till stånd. I detföljande tar utskottet upp till närmare diskussion främst de avsnitt iregeringsförslaget där ändringsförslag aktualiserats motionsvägen. I den föreslagna arkivlagen lämnas grundläggande reglerför såväl statliga som kommunala myndigheters arkivverksamhet. Enskildas arkivbör enligt arkivpropositionen i princip förbli en sak för den enskildearkivbildaren eller den som fått arkivet i sin vård. Enligt förslaget till 3 § arkivlagen är myndigheternasarkiv en del av det nationella kulturarvet. Ett myndighetsarkiv i lagens meningskall bildas enbart av de allmänna handlingarna hos myndigheterna. Utbildningsministernunderstryker att de arkiv som bildas i skilda verksamheter kan alla betraktassom delar av vårt kulturarv. Myndigheternas arkiv skiljer sig dock i vissahänseenden från de andra arkiven. Arkivmaterialet utgörs i allt väsentligt avallmänna handlingar och bildar en sammanhängande och detaljrik dokumentation avförhållandena i landet och av hur landet styrts. Det förhållande attmyndighetsarkiv endast kan omfatta de allmänna handlingarna innebär inte någothinder för myndigheterna att bevara också annat material. Sådant arkivmaterialfaller dock inte under lagen och får inte sammanblandas med det som enligtlagen utgör myndighetsarkiv. I motion Krl8 (c) föreslås att det i en inledandeportalparagraf i lagen skall anges att såväl myndigheters och andra offentligaorgans arkiv som enskilda arkiv är en del i det svenska kulturarvet. Motionärernaanför att avsikten med en sådan portalparagraf är att understryka vikten av attstat, kommuner och landsting har ett gemensamt ansvar för den verksamhet sombedrivs vid de enskilda arkiven. Med anledning av motionsyrkandet vill utskottetunderstryka att de enskilda arkiven självfallet ingår som en viktig del av vårtkulturarv. De enskilda arkivbildarnas verksamhet regleras inte genomnågra allmänna bestämmelser om arkivvård i författning. Bestämmelserna i denföreslagna lagen omfattar heller inte dessa arkiv. Utskottet delar utbildningsministerns uppfattning att detär viktigt att den statliga arkivpolitiken omfattar en lämplig avvägning mellan insatserna för offentliga och enskilda arkiv. De senare insatserna sker såväl genom arkivmyndigheternas arbete med insamling och vård av enskilda arkiv som genom statliga stöd till enskilda arkivinstitutioner, bl.a. folkrörelsearkiven. I de riktlinjer för arkivpolitiken som anges i arkivpropositionen ingår att enskild arkivverksamhet bör främjas. Ut skottet behandlar denna fråga i det följande. Utskottet är dock inte berett att, såsom förordas i motionen, lägga på det allmänna ett ansvar för den verksamhet som bedrivs vid de enskilda arkiven. Utskottet ansluter sig till vad som anförs i arkivpropositionen om lagens tillämp ningsområde samt om myndigheternas arkiv och godtar den föreslagna lagtexten i här aktuella delar. Motion Krl8 avstyrks således i den del q somangetts ovan (yrkande 1). Målen förarkivverksamheten och arkivvården i989/90:KrU29 I förslaget till arkivlag (3 §) anges följande tre mål förarkivväsendet: -tillgodoseende av rätten att ta del av allmänna handlingar,-tillgodoseende av rättskipningens och förvaltningens behov av information,-tillgodoseende av forskningens behov. För att uppfylla dessa mål skall myndigheternas handlingarbevaras, hållas ordnade, vårdas och gallras. Utbildningsministern ger bl.a. följandemotivering till forslagen. Rätten till insyn enligt bestämmelserna omhandlingsoffentlighet kan givetvis inte tillgodoses utan ett välordnat arkiv.Redan dessa bestämmelser ger därför grunderna för en arkivreglering. De medförkrav på att allmänna handlingar i princip bevaras, att de ordnas så att det gåratt hitta bland dem och att de vårdas så att de inte skingras eller förstörs. Behov av att handlingar bevaras, hålls ordnade och vårdasfinns också med hänsyn till rättskipningens och förvaltningens egen verksamhet.Människor har rätt att kräva att både domstolar och förvaltningsmyndighetervisar konsekvens i sin tillämpning av författningar och håller reda på deuppgifter som en gång har lämnats. För detta fordras välordnade arkiv. Arkiven är också en viktig bas för forskning av olika slag.Sålunda är arkiven nyttiga för den professionella forskning som ger oss sådanainsikter i samband och orsaker som är av omedelbar praktisk nytta förframtiden. Han understryker också kulturarvsaspekten det för enkulturnation självklara att bevara minnet av sin utveckling och använda dettaminne för att dels belysa den historiska utvecklingen, dels nyttiggöra deerfarenheter som dras ur materialet. I fråga om ansvaret för arkiven anges att varje myndighetskall ha ansvar för sitt arkiv (4 §) samt att särskilda arkivmyndigheter skallha tillsyn över myndigheternas arkivverksamhet. De särskilda arkivmyndigheternapå det statliga området är , krigsarkivet och de under riksarkivetlydande landsarkiven. Även på den kommunala sidan finns enligt propositionenett väl utvecklat arkivväsende. Utbildningsministern menar att det bör ankommapå kommunerna själva att inrätta arkivmyndigheter. I propositionen anförs vidare att arkivmyndigheterna skallkunna överta arkivmaterial från andra myndigheter och därmed också ansvaretför det övertagna materialet. Bestämmelser om myndigheternas arkivvård lämnas iförslaget till 6 § -arkivet skall organiseras så atträtten att ta del av allmänna handlingar underlättas, -enarkivbeskrivning och en systematisk arkivförteckning skall finnas, -arkivet skall skyddas motförstörelse, skada, tillgrepp och obehörig åtkomst, -vid arkivläggningen skall prövasvilka handlingar som skall vara arkivhandlingar. -föreskrivengallring skall verkställas. I två motioner Kr 13 (m) och Kr20 (fp) kritiserasförslaget att myndigheterna skall vara skyldiga att upprätta enarkivbeskrivning. I den förstnämnda motionen anförs att bestämmelsen omarkivbeskrivning saknar relevans och upplevs av landsarkiven som onödig ochbetungande. I motion Kr20 hävdas att de arkivförteckningar som myndigheternaredan nu upprättar är fullt tillräckliga för att tillgodose de krav som kanställas på arkivens tillgänglighet. I båda motionerna föreslås att bestämmelsen ommyndigheternas skyldighet att upprätta en arkivbeskrivning skall utgå. 1 arkivpropositionen framhålls att en nödvändig faktor föratt arkiven skall kunna fylla sina uppgifter är att det finns instrument medvilkas hjälp man kan få en uppfattning om vad arkivet har att bjuda och hur mankan finna olika dokument i det. Det finns därför sedan början av 1900-taletbestämmelser om arkivförteckningar. Arkivförteckningen skall fungera sominventarieförteckning till arkivet och ge en överblick över arkivbeståndet.Utbildningsministern menar att om arkiven skall spela en mer aktiv roll ochhöja servicenivån, bör arkivförteckningarna kompletteras med ytterligare ettinstrument en arkivbeskrivning. Syftet med arkivbeskrivningen är enligtpropositionen att ge utomstående en överblick över vad som kan finnas atthämta i myndighetens arkiv och hur detta arkiv i huvudsak är organiserat.Arkivbeskrivningens omfattning anges enligt följande (s. 73).