bet · GD01UU20 · 1989-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlas avsnitt 12(verksamhetsområde) i regeringens proposition 1989/90:90om forskning, de motioner som väckts i anslutning till ifrågavarande avsnittsamt vissa motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Propositionen (s. 111 119) 1989/90:90 bilaga 12 vari yrkas 1. att riksdagenunder reservationsanslaget Utredningar inom det nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska området under tredje huvudtiteln för /91anvisar . utöver vad som föreslagits i prop. 1989/90:100 bil. 2. att riksdagenunder reservationsanslaget Utredningar m.m. under tredje huvudtiteln /91 anvisar . utöver vad som föreslagits i prop.1989/90:100 bil. 3. att riksdagentill Bidrag till ett under tredje huvudtiteln /91 anvisar ett reservationsanslag på , 4. att riksdagengodkänner de riktlinjer för resursförstärkningar avseende institutet förJapanstudier för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angivits. Propositionen anger att utrikes- och säkerhetspolitiskforskning samt u-landsforskning är central från utrikespolitisk synpunkt. Forskning av betydelse för ekonomiska relationer med omvärlden är enligt propositionen också viktig. ' Propositionen sammanfattar forskningsresurserna inomutrikesdepartementets verksamhetsområde. I nedanstående tabell redovisas endastreformer. Till dessa förändringar kommer för /91 kompensationför pris- och löneförändringar. 1989/90 UU20 Reformer (milj.kr.) 1990/91 1991/92 Nedrustning, freds- och 38.9 (1) Inlernalionel1 pol i t ik * 0,4 (2) - Bidrag till ett institut - (3) - forskning (SAREC) - (4) 'l beloppet ingår en engångsanvisning om 7,5 1989/90:100 bil. 5 begärs ytterligare -t-0,7 1989/90:100 bil. 5 begärs +45,0 1989/90:100 bil. 5 begärs +4,3 I tre olika avsnitt redogör propositionen för utrikes- ochsäkerhetspolitiskt motiverad forskning, biståndsmotiverad forskning resp.forskning motiverad från utrikeshandelssynpunkt. Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning(s. 111-114) Neutralitetspolitiken ställer enligt propositionen krav påen självständig värdering av för vårt land viktiga förhållanden ochutvecklingstendenser i omvärlden. har mot denna bakgrund i hög gradintresse av forskning kring frågor av betydelse för vår utrikespolitik. Detta gäller forskning inom det centrala säkerhetspolitiskaområdet men även inom folkrätt och andra discipliner. Man bör enligt propositionenhärvid beakta att det på det utrikespolitiska området finns behov dels avtillämpad forskning med relativt kort tidshorisont, dels av forskning av meralångsiktig karaktär. 1.1 Inventering av forskningen resultat och bedömning Propositionen anger att utrikesutskottet i betänkande UU1986/87:16 (s. 5) uttalade att regeringen bl.a. borde göra en inventering avden för svensk utrikes- och säkerhetspolitik relevanta forskning som utförs avinstitutioner i , såväl på det akademiska fåltet som inom den offentligaförvaltningen. Detta tillkännagavs regeringen genom rskr. 1986/87:285. Den begärda inventeringen har utförts och, genom skrivelseden från utrikesministern, delgivits utrikesutskott. Inventeringen visar enligt propositionen i flera fall atten minskning av verksamheten skett under en följd av år. Denna utveckling ägerrum under det att kontinuerligt konfronteras med kompliceradesäkerhetspolitiska frågor knutna till ofta svåröverskådliga och snabbaförändringar i den omedelbara omvärlden, som underlag för politiskabedömningar från statsmakternas sida efterfrågats i ökande grad. Till dennabild skall enligt propositionen läggas att den sektorsfinan- 1989/90:UU20 sieradehögskoleforskningen inom det utrikes- och säkerhetspolitiska området alltidvarit av liten omfattning. Regeringen anser att man bör skilja mellan å ena sidangrundforskningen inom för säkerhetspolitiken relevanta ämnesområden och åandra sidan den mera behovsinriktade forskning och långsiktiga utredningskapacitetsom utgör ett d ,ekt stöd för utrikespolitiska bedömningar. Propositionenanger att båda behövs, och de kan inte ersätta varandra. Regeringen framhöll redan i föregåendeforskningsproposition att olika vägar bör prövas att fördjupa deninternationellt inriktade utbildningen och säkerhetspolitiska forskningen,främst med anknytning till ämnet statsvetenskap. Denna bedömning stöds av attden företagna inventeringen visar på ett behov av ytterligare insatser på dettaområde. Regeringen finner det angeläget att denna ambition nu förs vidare.Inte minst mot bakgrund av traditionen i svensk utrikespolitik är det ocksåangeläget att den folkrättsliga forskningen i får ökat stöd. 1.2 Arktisk konflikt- och säkerhetsforskning Enligt regeringens uppfattning finns det ett utökat behovav att studera frågor med anknytning till närområden. Som framgår avnämnda inventering har det bland forskarna uppstått ett förnyatintresse för det nordiska området. Ett initiativ med denna geografiskainriktning är den av i föreslagna satsningen på arktiskkonflikt- och säkerhetsforskning inom området internationell politik.Regeringen avser att till /92 föreslå att . beräknasför inrättande av en doktorandtjänst vid i förforskarstuderande inom ämnet statsvetenskap med inriktning på internationellpolitik. 1.3 Forskartjänster med inriktning på internationellpolitik Även annan forskning i utrikes- och säkerhetspolitiskafrågor inom ämnet statsvetenskap bör enligt propositionen förstärkas. Ensatsning på tjänster under professorsnivå för disputerade forskare är, enligtregeringens uppfattning, då en lämplig åtgärd. Vid statsvetenskapliga institutionen vid iLund finns goda förutsättningar för en långsiktig kunskapsuppbyggnad med inriktningmot internationell politik. Regeringen anser det därför motiverat att /92 beräkna . till i i detta syfte. 1.4 Ökad satsning på öststatsforskning Särskilda medel lämnas för stöd till forskning medöststatsinriktning. Den snabba politiska utvecklingen i , medimplikationer för närområde, motiverar att stödet utökas. Detta börske genom att anslaget Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitbkaområdet förstärks med . I 1998/90. Nr 20 Räiie/se: S. I.i rad16-.vt Nv text 1.5 Ökatsamarbete på folkrättens område 1989/90:UU20 Den folkrättsliga forskningen är en fråga som enligtpropositionen regeringen prioriterar. Mellan ochuniversitetens juridiska fakulteter är ett fördjupat samarbete på väg attetableras. Regeringen anser att ytterligare . bör anvisas budgetåret1990/91 så att ambitionen kan höjas och den långsiktiga kunskapsuppbyggnadeninom högskolan stärkas. Biståndsmotiverad forskning (s. 114117) Regeringen har budgetproposition behandlatanslagsfrågorna för u-landsforskning. För /91 föreslår regeringen" ibudgetpropositionen (prop. 5) att 360 milj.kr. anvisas förforskningsstöd genom SAREC under anslaget Andra bbtåndsprogram. Forskning utgör en av förutsättningarna för att ländernaskall kunna övervinna sina utvecklingsproblem. Behovet av forskning för attfinna vägar att lösa olika utvecklingsproblem är stort. Forskningsstöd för attstärka egen kapacitet för forskning och för att söka stödjaspecifika u-landsrelaterade frågor är enligt regeringen främsta uppgift. Som en särskild insats för svensk u-landsforskning harregeringen i enlighet med forskningspolitiska beslut (prop. 1986/87:80bil. 2, UU16, rsk. 285) utsett innehavare till de första av sex professurerinom områdena utvecklingsekonomi, statsvetenskap och miljö. Vid beredningen avdessa tillsättningsärenden har SAREC funnit att ytterligare förstärkningbehövs inom vissa ämnesområden. I budgetpropositionen föreslås därför attSAREC tillförs medel för att inrätta doktorandtjänster förlagda till miljöeroch områden där det finns särskilda behov av att långsiktigt stärkaforskningskompetensen. Det faktum att visst stöd till u-landsforskning i Sverigeingår i SARECs uppgifter får enligt propositionen inte undanskymma att SAREC iförsta hand är en biståndsmyndighet med uppgift att främja forskning som kanunderlätta utveckling mot ökat självbestämmande och mot ekonomiskoch social rättvisa. Det allmänna utbildningsväsendet och universiteten harhuvudansvaret för att sörja för kunnande och forskning på olika områden,inklusive utvecklingssamarbetet. Den biståndsfinansierade forskningen syftar i första handtill att förstärka basen för utvecklingssamarbetet, men genom stödet utvecklasockså kompetensen för internationellt samarbete i stort. De institut med geografisk inriktning som är av särskildrelevans för utvecklingssamarbetet är i ,i och för Asienstudier iKöpenhamn. Regeringen anser att personbyte med inom högreutbild ning och forskning är ett viktigt inslag i verksamhet som syftar till att stärka forskningskapacitet i . Regeringen anser att det är 4 biståndsmyndigheternasuppgift att utifrån ett sådant grundläggande 1989/90:UU20 positivtsynsätt arbeta vidare med personbyte inom ramen för myndigheternas respektiveprogram. Forskning motiverad från utrikeshandelssynpunkt (s.117-119) har enligt propositionen samarbetetmellan och EG utvecklats starkt. Parterna har funnit det vara avömsesidigt intresse att gemensamt angripa problem inom en rad olika områden.Samarbetet har vidgats också till områden utanför frihandelsavtalets ram. Ett stort intresse för svensk medverkan iforskningssamarbetet har visats. Som har nämnts är stora delar av EG:sramprogram nu också öppna för svenskt deltagande på projekt- eller programnivå. Det ramprogram som finns för EGs FoU-insatser t.o.m. år1994 ligger i sin huvudinriktning väl i linje med den svenska FoU-politiken.Regeringen avser därför fortsätta förhandlingarna om svenskt deltagande idetta program på en nivå som innebär ett så starkt inflytande som möjligt i denfortsatta planeringen av samarbetet. Syftet är ett fullständigt svensktdeltagande i EGs ramprogram för forskning och teknisk utveckling under åren19901994. För fullständigt deltagande i programmet kan kostnaden försvensk del beräknas motsvara BNP-andel, dvs. av den totalabudgeten för EGs FoU-program. Det är enligt propositionen inte möjligt att numer exakt ange det medelsbehov som kan uppkomma. I propositionen anges attregeringen återkommer till i anslagsfrågan när tillräckligt underlagför ställningstagande föreligger. 3.2 Bidrag till ett Enligt propositionen blir förbindelserna mellan ochÖstasien å ena sidan och och å andra sidan allt mer intensiva.För att tillvarata och utnyttja denna utveckling krävs bredare och djuparekontakter mellan de geografiska områdena. Forskningen i om stårenligt,propositionen inte i relation till områdets ekonomiska ochpolitiska betydelse. Både näringsliv och statsförvaltning frågar efter ökadkvalificerad akademisk kompetens om . Inom i finns framskridna planeratt etablera ett forskningsinstitut med huvudsaklig inriktning på Japansekonomi. Institutet avses bli utformat i likhet med . Det skall enligt regeringens uppfattning sålunda vara en självständig organisation men vara knutet till Handelshögsko lan, så att institutet kan ta del av skolans etablerade forskning på det 5 ekonomiska området. Det planerade institutet föreslås finansieras dels genommedel från svenska staten och näringslivet, dels av intressenter i 1989/90:UU20 skall nå framgång är det nödvändigt med en stabil ekonomisk bas,lämpligen i form av en fond vars storlek angivits till ca 100 milj.kr.Härigenom kan en verksamhet av tillräcklig omfattning finansieras. Institutetavses enligt propositionen kunna inleda sin verksamhet under följande tvåförutsättningar 1. att från svensk sida 50 milj.kr.kan samlas in och 2. att staten och övriga bidragsgivareanser sig kunna göra den bedömningen att de japanska bidrag som en fonderingom 100 milj.kr. förutsätter kan komma till stånd. Mot bakgrund av alltmer framträdande ställning ivärldsekonomin liksom på en mängd andra områden har enligt propositionen detföreslagna projektet bedömts som utomordentligt angeläget för att bygga upperforderlig kompetens och för att hävda svenska intressen i världens mestexpansiva region. Staten bör enligt propositionen få utse en representant iinstitutets styrelse. Statens bidrag till det planerade institutet avses enligtpropositionen lämnas med ett belopp på 3 milj.kr. under vart och ett avbudgetåren 1990/91, 1992/92 och 1992/93. väckta under allmänna motionstiden I motion 1989/90:U246 av () yrkande26 hemställs att beslutar inrätta två professurer i säkerhetspolitikvilka finansieras under anslaget . Utredning inom det nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska området samt för /91 anvisa 2 milj.kr. I motion 1989/90:U424 av m.fl. (c) yrkande 2delvis hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av ökade forskningsresurser inom UDs ansvarsområde. I motion 1989/90:U425 av m.fl. (vpk) yrkande10 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förstärkning av fredsforskningen. \'äckta i anslutning till propositionen 1989/90:U8 av m.fl. (c, m, fp, vpk, mp) variyrkas att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsenav nordiskt samarbete inom forskningen. 1989/90:U9 av Hans Leghammar m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omigångsättandet av ett forskningsarbete med syfte att utveckla demokratin i deländer som vill samarbeta i det föreslagna forskningsprojektet. 1989/90:U10av m.fl. (fp) vari yrkas att som 1989/90:UU20 sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om den biståndsmotiveradeforskningen. Motiveringenåterfinns i motion Jo25. 1989/90:U11 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att avdela ambassadpersonal till bevakning av miljöforskning. Motiveringenåterfinns i motion Jo27. 1989/90:U12 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att till anslaget Utredningar inom detnedrustnings- och säkerhetspolitiska området anslår . utöver vad regeringen har föreslagit för /91, Motiveringenåterfinns i motion Ubl39. 2. att avslår regeringens förslag om 3 000 000kr. i bidrag till ett , Motiveringenåterfinns i motion Ubl39. 3. att till SAREC anslår . utöverregeringens förslag för /91. Motiveringenåterfinns i motion Ubl39. 1989/90:U13 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen för /91 anslår . utöver vad regeringen harföreslagit till F 5, Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning ochnedrustning. Utskottet delar den i propositionen framfördauppfattningen att i hög grad har intresse av att det inom landetbedrivs forskning kring frågor av utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse.Sverige i likhet med andra länder konfronteras kontinuerligt med kompliceradeinternationella problem. Snabba förändringar i vår omvärld accentuerar behovetav underlag för de politiska bedömningar som efterfrågas. Internationell säkerhet och nedrustning, säkerheten iSveriges närområde, den europeiska integrationen, utvecklingen i olikaregioner inkl. regionala konflikter, internationella organisationer, är exempelpå områden inom vilka studier, forskning och kompetensuppbyggnad är av storbetydelse. Forskningen i på det utrikes- ochsäkerhetspolitiska området sker dels i form av grundforskning i första handinom universiteten, dels i form av en i högre grad behovsinriktad och tillämpadforskning som ett mer direkt stöd för utrikespolitiska bedömningar. Under anslaget F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiskafrågor disponerar medel för bl.a. forskning. Överanslaget kanaliseras bl.a. bidrag till och internationellafredsforskningsinstitut () för forskningsändamål. Vidareutgår medel till den del av verksamheten vid () som syftar till att stödja arbete i internationellaförhandlingar om rustning;sbeg;ränsning och nedrustning. Över en annananslagspost inom F-anslaget går medel bl.a. som projektbidrag för studier ochforskning om freds- och nedrustningssträvanden. Utskottet konstaterar att en betydande och huvudsakligentillämpad forskningsverksamhet således finansieras över utrikesdepartementetsbudget. Utskottet konstaterar att viktig grundforskning medinriktning på internationell politik bedrivs vid universiteten, framför alltinom de statsvetenskapliga institutionerna men även inom andra institutioner.Några av de statsvetenskapliga professurerna innehas av forskare med inriktningpå internationell politik. Inom freds- och konfliktforskning-en har särskildaprofessurer inrättats. Det bör vidare nämnas att den områdesinriktadeforskningen utökats inom ramen för särskilda institut, som och liksom genom specialiseringinom vissa institutioner och forskningsprogram. behandlade bl.a. utrikes- ochsäkerhetspolitisk forskning i sitt betänkande UU 1986/87:16 som utarbetades ianslutning till regeringens proposition 1986/87:80 om forskning. I betänkandet tog utskottet upp frågan om åtgärder för attförstärka regeringens möjligheter att få kvalificerat underlag för sina långsiktiga" -' utrikes-och säkerhetspolitiska ställningstaganden. Utskottet uttalade därvid att eninventering borde göras av den för svensk utrikes- och säkerhetspolitikrelevanta forskning som utförs i , såväl på det akademiska fåltet sominom den offentliga förvaltningen. Inventeringen redovisades av ioktober 1989. Utskottet finner utredningen vara en värdefull och översiktliggenomgång av den utrikes- och säkerhetspolitiska forskningen och studieverksamheteni . Utskottet välkomnar att den gjorda inventeringen tagitssom utgångspunkt för ett antal förslag till förstärkning av forskningsinsatsersom inryms i den nu aktuella forskningspropositionen. Europeisk säkerhet är ett synnerligen viktigt område försvensk utrikespolitik. Utvecklingen i och de perspektiv som kanskönjas vad gäller framväxten av ett nytt säkerhetssystem ställer också krav pånya forskningsinsatser. Utskottet anser att det därför finns skäl att under denärmaste åren överväga ökade satsningar på utrikes- och säkerhetspolitiskforskning med inriktning på . Det bör i sammanhanget noteras att behoveti hög grad gäller grundforskning som bör ha en viss varaktighet. Utskottetanser att forskningspropositionen tagit fasta på de nämnda behoven i sinaförslag såväl vad avser girundforskning som tillämpad forskning. En utökning avinsatserna bör kunna övervägas . Utskottettillstyrker propositionens förslag att förstärka anslaget Fl, 8 Tredjehuvudtiteln () Utredningar inom det ned- rustnings-och säkerhetspolitiska området med . bl.a. mot 1989/90:UU20 bakgrundav det angivna behovet av öststatsstudier. En sådan förstärkning av denöststatsforskning som finansieras över anslaget är väl motiverad i synnerhetmot bakgrund av händelseutvecklingen i . Utskottetnoterar att av staten understödd Östeuropaforskning även äger rum vid bl.a.Utrikespolitiska Institutet, vid universiteten och vid det upprättadeoch till knutna . Enligt utskottet ärytterligare medel för ändamålet inte erforderliga. Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U12 (vpk) vilketförordar en ytterligare förstärkning av anslaget . Utredningar inom detnedrustnings- och säkerhetspolitiska området med 2 milj.kr. Utskottet vill i sammanhanget vidare erinra om attregeringen i budgetpropositionen lagt fram förslag om samarbete med Östeuropa.Förslagen behandlades i utrikesutskottets betänkanden /90:UU15 och1989/90:UU16. Motion U9 (mp) föreslår igångsättandet av etttvärvetenskapligt forksningsprojekt tillsammans med de baltiska staterna föratt bl.a. utveckla demokratin. Utskottet konstaterar att forskning utgör ett avde prioriterade områdena i det av regeringen föreslagna Östeuropasamarbetet.En administrativ ordning har etablerats för beredning av enskilda insatser inomramen för detta östsamarbete. Förslaget i nämnda yrkande kan enligt utskottetsmening bli föremål för prövning inom ramen för denna beredning. Härmed besvaras motion U9 (mp). I motion U13 (c) föreslås att anslaget F 5.Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning tillförsytterligare 1,5 milj.kr. 1 yrkande 2 i motion U424 (c) förordas att ökadeforskningsresurser ställs till förfogande inom utriksedepartementetsverksamhetsområde. Motionärerna anger bl.a. att en otillfredsställandeneddragning av FOA:s forskning om europeisk säkerhet skett genom att anslagetbelastats hårt av ett antal andra angelägna insatser och att en förstärkningdärför bör ske. I yrkande 10 i motion U425 (vpk) föreslås en förstärkning avfredsforskningen. Utskottet tillstyrkte budgetpropositionens förslag tillmedelsram för anslagsposten F 5. i samband med behandlingen av betänkandet omUD:s budget (1989/90:UU14). Utskottet ser inte anledning att ändra dettaställningstagande. Beredningen av anslagsposten F 5. sker efter förslag frånoch i nära samråd med FOA. Den omfördelning av medlen som regeringen förordar ibugdetpropositionen har föreslagits med utgångspunkt i FOAs eget förslag. Utskottet gör bedömningen att de medel som står till budsinom F-anslaget medger fortsatt forskning i huvudsak av tillämpad karaktär inom FOA också vad gäller europeisk säkerhet. Det kan vidare noteras att FOA tillförs medel för forskning över försvarsdepartementets bud- 9 get ochvia försvarsstaben. Även denna forskning kommer UD till del. Betydandemedel för forskning om europeisk säkerhet finansieras 1989/90:UU20 också överandra anslagsposter inom F-anslaget, exempelvis . Utredningar inom detnedrustnings- och säkerhetspolitiska området och F 6. Information, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m.m. inbegriper forskningsinsatser. Motbakgrund av vad som ovan anförts gör utskottet bedömningen att ytterligaremedelstilldelning inte är erforderlig. Härmed avstyrks motion U13 (c), yrkande 2 i motion U424(c) samt yrkande 10 i motion U425 (vpk). Utskottet välkomnar att forskningspropositionen såvitt kanbedömas föreslår direkt sektorstöd för forskning inom internationellpolitik vid universiteten. Förslagen ligger i linje med vad utskottet ovananfört om behoven av grundforskning om internationell politik. Förslagen avserdels stöd till långsiktig kunskapsuppbyggnad vid i form avmedel för forskning på mellannivå (. ), dels medel till Umeåuniversitet för en doktorandtjänst avseende arktisk konflikts- ochsäkerhetsforskning (). Utskottet ser vidare positivt på attforskningsresurser fördelas på flera orter i landet. Förslagen behandlasanslagsmässigt av utbildningsutskottet där även ett antal yrkanden ominrättande av professurer inom ämnet internationell politik behandlas, eftersomanslag till universitetsväsendet faller under utbildningsdepartementetshuvudtitel. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslaget i motionU246 (m) om att finansiera inrättandet av två professurer över anslagsposten F1. Utskottets allmänt positiva syn på ökade insatser för stöd till grundforskninginom internationell politik framgår av vad som i betänkandet anförts ianslutning till forskningspropositionens förslag. Härmed avstyrks yrkande 26 i motion U246 (m). För en liten och alliansfri stat som harfolkrätten en särskild betydelse för utrikespolitiken. Utskottet välkomnar ochtillstyrker forskningspropositionens förslag om att tillföra anslaget F.Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor under tredje huvudtiteln 400 000kr. med syftet att ytterligare stödja studier och forskning om folkrätt. Utskottet välkomnar vidare forskningspropositionensförslag om bidrag till ett institut om Japanstudier. De motiveringar som angesi propositionen för förslaget de alltmer intensifierade förbindelserna mellanSverige å ena sidan och och å andra sidan samt den snabbaekonomiska utvecklingen i och finner utskottet vara välunderbyggda. Härmed tillstyrks förslaget att anslå 3 milj.kr. som bidrag tillett under /91. Vidare tillstyrks deriktlinjer för resursförstärkningar avseende institutet som angivits förbudgetåren 1991/92 och 1992/93. I motion U12 (vpk) föreslås att inga medel ges av det planerade institutets alltför företagsanpassade 10 verksamhet.Yrkandet avslås med vad utskottet ovan anfört. Iflerpartimotionen U8 (m, fp, c, vpk, mp) om nordiskt forsknings- 1989/90:UU20 samarbeteföreslås att understryker vikten av ett väl fungerande nordisktsamarbete på forskningsområdet.