bet · GD01FiU29 · 1989-12-31 00:00:00 — Lagrådet konstaterar attingripanden i den kommunala skatterätten av den art det här är fråga om måsteanvändas med stor urskillning och varsamhet och att i ju högre grad de innebären faktisk begränsning av utrymmet för en kommun att handha sina uppgifter,desto betänkligare blir åtgärden från konstitutionell synpunkt. Inom vissaramar blir gränsdragningen en politisk snarare än en rättslig fråga. Utskottet konstaterar att det förslag som förelagtsriksdagen innebär ett tvåårigt och inte ett ettårigt skattestopp. Den tveksamhet som lagrådet redovisade måste gälla i än högre grad för detta förslag. Inte heller yttrande i ärendet (KU9y) kan tas ,q som intäktför skattestoppets grundlagsenlighet. 4 1989/90. Sammanfattningsviskan utskottet konstatera att kommunens rätt att 1989/90:FiU29 sig själv beskatta är en utomordentligt viktig princip. Kommunala Reservationerinkomstskattestopp kan bara tillämpas mycket tillfålligt och då med ytterstarestriktivitet. Dekommunala tjänsterna har stor betydelse för medborgarna. Behovet avbarnomsorg, äldreomsorg, vård, transport och annat måste kunna tillgodoses påett tillfredsställande sätt. Utskottet anser om ett tillfålligt skattestoppändå måste införas att andra möjligheter då måste öppnas för kommunerna attfinansiera viktiga investeringar i infrastruktur, social service m.m. Utskottetinstämmer i de grönas förslag om rätt för kommunerna att ta utskatter/avgifter på mark och fastigheter för att finansiera investeringar iinfrastruktur. Vidare kan övervägas att räkna in miljöeffekter m.m. isjälvkostnaden vid fastställande av kommunala taxor samt att i storstadsområdeninföra biltullar. Enannan förutsättning för ett tillfålligt kommunalt inkomstskattestopp är enligtutskottet att det finns garantier för en låg löneutveckling. Utskottetavstyrker propositionens förslag till kommunalt skattestopp och tillstyrkermotionerna Fi48 yrkande 23, Fi65 yrkande 4, Fi70 yrkande 9 och Fi74 yrkande 9. Därmedavslås motionerna Fi47 yrkande 4, Fi304 yrkande 4 och Fi306 yrkande 9. debatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträfende kommunaltskattestopp att med bifall till motionerna 1989/90:Fi48 yrkande 23,1989/90:Fi65 yrkande 4, 1989/90:Fi70 yrkande 9 och 1989/90: Fi74 yrkande 9 samtmed avslag på motionerna 1989/90:Fi47 yrkande 4, 1989/90:Fi64, 1989/90:Fi74yrkande 8, 1989/90:Fi304 yrkande 3 och 1989/90:Fi306 yrkande 9 avslår iproposition 1989/90:150 bilaga 4 punkt 3 mom. 1 framlagt förslag till lag omtillfållig begränsning i kommunernas rätt att ta ut skatt och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 8.Effekterna av skattereformen (mom. 3) GunnarBjörk och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Utskottetinstämmer" och på s. 24 slutar med "yrkandena " bort haföljande lydelse: Utskottetinstämmer i det grundläggande kravet på kostnadsneutralitet med anledning avskattereformen. I dagens ekonomiska läge är det inte tillrådligt att förstärkaden kommunala expansionen, men det är viktigt att ingen kommun får en extra ekonomiskbelastning på grund av skattereformen. Det finns anledning att med extraskatteutjämningsbidrag se till att så inte blir fallet. I tveksamma fall börregleringen ske till kommunens fördel. Den metodsom regeringen har valt för att återföra pengar /90:FiU29 kommunernatill staten är administrativt enkel. Utskottet kan accep- Reservationer teraatt den används för att skapa den balans som eftersträvas. Utskottet villsamtidigt understryka vikten av att den kommunalekonomiska utredning som nutillsätts ser över metoden för att skapa kostnadsneutralitet och övervägereventuellt bättre metoder. Motion Fi65 yrkande 5 avslås mot bakgrund avovanstående. har vid sin behandling av ärendet hörtföreträdare för de två kommunförbunden och . Kommunförbundensrepresentanter presenterade beräkningar som väsentligt avviker från dem somredovisas i propositionen. Enligt utskottets mening är det angeläget att detsker fortsatta överläggningar mellan kommunförbunden och departementet så kan komma fram till ett gemensamt beräkningssätt. Utskottet anser att , i avvaktan på ett bättreunderlag, nu bör fastställa avräkningsskatten enbart för . Denargumentering som förs i propositionen bygger på att kommunerna bör ha så godaoch stabila planeringsförutsättningar som möjligt och att ramarna därför börfastläggas . hävdas att korrigeringar kommer att blinödvändiga för att den åsyftade kostnadsneutraliteten skall kunna åstadkommas.Utskottet ifrågasätter om det är meningsfullt att fastlägga ramar som mansamtidigt förutsätter måste ändras. Enligt utskottets mening är det en fördelatt, i avvaktan på ett bättre beslutsunderlag, bara fastläggaavräkningsskatten . Med anledning av vad utskottet ovan anfört bifallsmotionerna Fi307 yrkande 2 och Fi74 yrkande 10. Motion Fi70 yrkandena 1012blir delvis tillgodosedd. Motion Fi69 yrkande 4 liksom propositionen i berörddel avslås. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande effekterna av skattereformen attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Fi74 yrkande 10 och 1989/90:Fi307yrkande 2 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 5, 1989/90:Fi69yrkande 4 och 1989/90: Fi70 yrkandena 10, 11 och 12 avslår i proposition1989/90:150 bilaga 4 punkt 3 mom. 2 framlagt förslag till lag om avräkningsskattoch som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omskattesatserna för m.m.. Effekterna av skattereformen (mom. 3) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjarmed "Utskottet instämmer" och på s. 25 slutar med "utskottetshemställan" bort ha följande lydelse: Skatteomläggningenkommer att tillföra kommunerna stora resurser 1989/90:FiU29 genom envidgad bas för den kommunala beskattningen samt genom Reservationermomsavdrag m.m. Regeringen föreslår nu att dessa pengar dras in genom ensärskild avräkningsskatt. Utskottetkonstaterar att det för kommunsektorn kan förväntas ett finansielltsparandeunderskott på ca . I detta ingår bl.a.effekterna av de löneavtal som slutits sedan den preliminära finansplanenpresenterades. Det ekonomiska läget för kommuner och landsting är synnerligenansträngt. Utskottet anser därför att regeringens förslag om avräkningsskattmåste avslås. Det utrymme som skapas genom skatteomläggningen skall kommuneroch landsting själva få behålla. Detta skulle vara ett välbehövligt tillskottoch skulle lösa en stor del av kommunernas ekonomiska problem. Utskottetyrkar därför avslag på propositionens förslag till lag om avräkningkatt ochyrkar bifall till motion Fi65 yrkande 5. Detta innebär att kommunernasjälva Sr behålla det utrymme som uppstår på grund av skatteomläggningen. Utskottettillstyrker också motion Fi70 yrkande 10 om avslag på förslaget om en kommunalavräkningsskatt. Någonåterföring av medel från kommunsektorn bör inte ske vare sig 1991 eller årendärefter. Utskottet avslår därför motionerna Fi70 yrkandena 11 och 12, Fi74yrkandena 8 och 10 och Fi307 yrkande 2. deb att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande effekterna av skattereformen att med bifalltill motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 5 och 1989/90:Fi70 yrkande 10 samt medavslag på motionerna 1989/90:Fi69 yrkande 4, 1989/90:Fi70 yrkandena 11 och 12,1989/90:Fi74 yrkande 10 och 1989/90:Fi307 yrkande 2 avslår i proposition1989/90:150 bilaga 4 punkt 3 mom. 2 framlagt förslag till lag omavräkningsskatt. Effekterna av skattereformen (mom. 3) CarlFrick (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Utskottetinstämmer" och på s. 25 slutar med "utskottets hemställan" bortha följande lydelse: Utskottetinstämmer i det grundläggande kravet på kostnadsneutralitet med anledning avskattereformen. Detta innebär dock inte att neutraliteten måste tolkas så somgjorts i propositionen. Utskottet har på denna punkt invändningar såväl motberäkningssätten som mot formerna för den skatt som föreslås. Avräkningskall enligt utskottet inte ske för dynamiska effekter av skattereformen. Fördet första är det mycket osäkert om det över huvud taget blir några dynamiskaeffekter. För det andra är det enligt utskottetsmening självklart att i det fall dynamiska effekter skulle 1989/90:FiU29 uppstå kommunerna skall ha sin andel av dessa effekter och inte Reservationerbehöva avstå dem till staten. Avräkning skall inte heller ske för effekten av attgrundavdraget hålls oförändrat vid , vilket enligt uppgift lär ingå ikalkylens förutsättningar. Den föreslagna avräkningsskatten innebär en ökad rundgångmellan staten och kommunerna genom att staten ger statsbidrag med den enahanden och tar igen på avräkningsskatten med den andra. Ambitionen bör istället vara att minska denna rundgång och så långt möjligt låta kommunernavara självfinansierande. Den utredning som skall tillsättas för att se överkommunernas finansieringskällor, statsbidragssystemet och systemet förskatteutjämning bör ha som en naturlig uppgift att se över formerna för avräkningeni samband med skattereformen. Utskottet finner det därför principiellt felaktigt att nulägga fast hur avräkningen skall ske framöver. I stället börresultatet från den nämnda utredningen avvaktas. Utskottet anser att bör uppdra åt regeringen attåterkomma med nytt förslag till avräkning . Dettaförslag bör grundas på de förutsättningar som utskottet nämnt vad gällerdynamiska effekter m.m. bör också klarare belysas effekterna för deenskilda kommunerna och landstingen. Beslut om avräkning för åren 1993 ochframöver bör inte fattas . I stället bör man avvakta resultatet av denkommunalekonomiska utredning som skall tillsättas. Detta innebär att utskottet avslår propositionens förslagtill lag om avräkningsskatt och tillstyrker motion Fi70 yrkandena . Sammayrkande om avslag återfinns i motion Fi65 yrkande 5. Detta yrkande bifalls. Något fastställande av avräkningsskatt och framåtbör nu inte ske. Motionerna Fi69 yrkande 4, Fi74 yrkandena 8 och 10 samt Fi307yrkande 2 avslås. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande effekterna av skattereformen attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 5 och 1989/90:Fi70yrkandena 10, 11 och 12 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi69 yrkande 4,1989/90:Fi74 yrkande 10 och 1989/90:Fi307 yrkande 2 avslår i proposition1989/90:150 bilaga 4 punkt 3 mom. 2 framlagt förslag till lag om avräkningsskattoch som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 5 1989/90. 11.Statsbidragen till kommunsektorn (mom. 4) 1989/90:FiU29 Reservationer , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 27 slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Principen om självstyrelse och demokratiborde innebära att medborgarna i enskilda kommuner och landsting själva fårbestämma omfattningen och inriktningen av den kommunala resp.landstingskommunala servicen. Statsbidragssystemet bör därför utformas så attdet främjar förverkligandet av denna princip. Många specialdestinerade statsbidrag har en snedvridandeeffekt och motverkar dessutom effekten av skatteutjämningsbidragen. Kommunerlockas av bidragsbestämmelser att välja för dem genom bidragen gynnsammare mensamhällsekonomiskt dyrare verksamhetsformer. Dessa bidrag är också oftaförknippade med en lång rad detaljregleringar och omfattande administration. Utskottet konstaterar nu att en kommunalekonomiskutredning skall tillsättas med uppdrag som nära ansluter till moderata samlingspartietsvid flera tillfållen framförda förslag. Flertalet specialdestinerade bidragskall nu slås samman till ett mer allmänt bidrag. Utskottet anser dock att statsbidragen börslås samman till ett allmänt kommunalt bidrag som fördelas mellan kommunernapå ett med de specialdestinerade statsbidragen ekonomiskt likvärdigt sätt.Samtidigt skall bestämmelser och detaljregleringar kopplade till statsbidragenavvecklas. Det framtida statsbidragssystemet bör utformas så att detunderlättar kommunalskattesänkningar. Om det förslag till skattereform genomförs, som föreslåsav moderata samlingspartiet, skapas ett utrymme på ca förkommunsektorn på grund av bl.a. lägre lönekostnadsökningar. Utskottet föreslåratt statens transfereringar till kommunsektorn då minskar med 4 av dessa 6miljarder kronor. Detta bör ske genom det föreslagna "klumpbidraget"till kommunerna. På detta sätt skapas då också ett utrymme för de enskildakommunerna och landstingen att sänka sina skatter. Med de av utskottet gjordaantagandena ökas utrymmet med för . Budgettekniskt innebär detta inkl. övriga åtgärder enminskning av de specialdestinerade bidragen med eller med3,om moderata samlingspartiets förslag till skattereform gårigenom. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund motion Fi306yrkande 7. Detta innebär en omläggning och reducering av statsbidragen tillkommunsektorn. Några ytterligare resurser bör inte tillföras sektorn.Motionerna Fi65 yrkande 7 och Fi212 yrkandena 810 avstyrks därför. Utskottetanser att de synpunkter som framförs i motionerna Fi515 och Fi308 yrkande 2 är värda att ta till vara. Detta är dock tillgodosett genom den /90:FiU29 inriktningsom ges utredningen om kommunernas statsbidrag m.m. ReservationerMotionerna avslås därför. deb att utskottets hemställan under4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande statsbidragen till kommunsektorn attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi306 yrkande 7 och med avslag påmotionerna 1989/90:Fi65 yrkande 7, 1989/90:Fi212 yrkandena 8, 9 och 10,1989/90:Fi308 yrkande 2 och 1989/90:Fi515 som sin mening ger regeringen tillkänna att 7 . som en teknisk övergångslösning skall innehållasav de medel som staten överför till kommunerna eller, för det fall moderatasamlingspartiets förslag inte vinner bifall, 3 , Statsbidragen till kommunsektorn (mom. 4) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 27 slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget att systemet förstatsbidragen förändras från stark specialdestinering till en mer generellutformning och minskad detaljreglering. En sådan utformning skulle ge enskildakommuner möjlighet att utforma servicen till medborgarna på det sätt de självafinner bäst och som bäst passar de egna kommuninvånarna. Bidragssystemetskulle också bli väsentligt mindre byråkratiskt och administrativt kostsamt äni dag. För de berättigade krav på likformighet som i vissa fall kan ställas ärdet enligt utskottets mening oftast tillräckligt med den lagstiftning somfinns. Utskottet anser således att förändringen måste varaentydig i riktning mot en mer generell utformning av statsbidragen tillkommunerna. En sådan står i bättre överensstämmelse med den viktiga principenom kommunalt självstyre och demokrati. En kommunalekonomisk reform är också ett led ieffektiviseringen av den offentliga sektorn. Problemet med den offentligautgiftsexpansionen i är i huvudsak ett problem i den kommunalasektorn. En avreglering behövs. Om besluten förs närmare"verkligheten" bör den totala kostnaden kunna sänkas someftersatta behov tillgodoses. Regeringen har i kompletteringspropositionen aviserat enutredning som skall se över kommunernas finansieringskällor, statsbidragen m.m. Utskottet välkomnar denna utredning vars direktiv i vissa av seenden överensstämmer med vad utskottet ovan anfört. Däremot synes det fortfarande oklart i vad mån utredningens direktiv möjliggör förslag om statsbidragsutformning som skapar lika villkor för kommu nala och privata produktionsformer. Utskottet delar uppfattningen i .. folkpartimotionerna att sådana förändringar är nödvändiga. Utskottettillstyrker motion Fi308 yrkande 2 och motion Fi515. Mot bakgrund av ovanstående avstyrks motionerna Fi65yrkande 7 Reservationer och Fi212 yrkandena 810. deb att utskottets hemställan under4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande statsbidragen till kommunsektorn attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Fi308 yrkande 2 och 1989/90:Fi515samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 7, 1989/90:Fi212 yrkandena8, 9 och 10 samt 1989/90: Fi306 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Statsbidragen till kommunsektorn (mom. 4) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 27 slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: I den kommunala offentliga verksamheten utförs flera avsamhällets viktigaste uppgifter inom vård, omsorg, skola och kultur. Resurserkrävs på flera plan. Den nuvarande krisen riskerar att förvärras.Kommunsektorns finansiella sparandeunderskott kommer enligt den revideradefinansplanen att uppgå till ca . Statensbegränsningar av skatteunderlaget och av transfereringarna är en huvudorsaktill den kommunala ekonomins nuvarande besvärliga situation. Utskottet delarinte regeringens åsikt att de statliga transfereringarna måste minska. Enligt utskottets mening måste i stället den kommunalaekonomin förstärkas. Effektiviseringar räcker inte. Det behövs mer resurser.Det utrymme som skapas genom skattereformen bör kommunsektorn få behålla.Utskottet avvisar det förslag till återföring av resurserna den s.k.avräkningsskatten som regeringen presenterat i kompletteringspropositionen. måste dock en kraftig förstärkning avkommunsektorns ekonomi ske. Utskottet ställer sig därför bakom förslag frånvänsterpartiet kommunisterna att en engångssumma om år 1990tillförs sektorn för att klara de aktuella uppgifterna. Genom denna summa kanen sanering ske av kommunernas och landstingens finanser. Dessa miljarder från de pengar skatteförvaltningen har att fordra från svenska företagefter den skattekontroll som gjorts för . Enligt uppgiftfrån skatteförvaltningen rör det sig om en summa på ca . Utskottet konstaterar också att regeringen nu avser atttillsätta en parlamentarisk utredning för att se över bl.a. statsbidragen till kom munsektorn. Avsikten är att utredningen skall presentera en eller flera alternativa vägar att finansiera verksamheten inom ramen för en total ,, utdebiteringpå högst 30 kryskr. Utskottet vill i detta sammanhang kraftigt understrykavikten av att 1989/90:FiU29 de specialdestinerade statsbidragens ställningbibehålls. Dessa bidrag Reservationer har en viktig funktion i och med att destimulerar utbyggnaden av viktiga sociala tjänster. De syftar också till en merjämlik servicenivå mellan rikets olika delar och har haft en avgörandebetydelse för många verksamhetsgrenar. Utskottet vill varna för en övergångtill mer generella statsbidrag av det slag som ibland diskuteras. MotionernaFi306 yrkande 7 och Fi308 yrkande 2 avstyrks. Inte heller den övergång till privata verksamhetsformeroch konkurrens som förespråkas i motion Fi515 tror utskottet löser kommunernasproblem. Motion Fi515 avstyrks. Utskottet tillstyrker mot bakgrund av vad som ovan anförtsdärmed motionerna Fi212 yrkandena 810 samt Fi65 yrkande 7. deb att utskottets hemställan under4 bort ha följande lydelse: 4. beträflande statbidragen till kommunsektorn attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 7 och 1989/90:Fi212yrkandena 8, 9 och 10 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi306 yrkande 7,1989/90:Fi308 yrkande 2 och 1989/90:Fi515 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Skatteutjämningssystemet (mom. 5) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjarmed "Som utskottet" och på s. 30 slutar med "yrkande 2avslås" bort ha följande lydelse: Den kommunala skattesatsen skall vara ett uttryck för denkommunala självstyrelsen och spegla den avvägning mellan offentlig och enskildverksamhet som kommunens befolkning väljer. För att ge möjlighet till god verksamhet överhela landet och ge alla kommuner rättvisa grundförutsättningar krävs ett välfungerande kommunalt skatteutjämningssystem. Detta skall utjämna de yttreförutsättningar som kommunerna själva inte kan påverka i nämnvärdutsträckning. Det gäller i första hand kommunens skatteunderlag,befolkningssammansättning och kostnadsläge men däremot inte kostnadsskillnaderorsakade av olika standardval för verksamheten eller misshushållning. Skatteunderlaget från fysiska personer skall utgöraunderlaget för den skattefinansierade delen av kommunens verksamhet. Rundgångav bidrag och avgifter mellan stat och kommuner måste undvikas. Skatteutjämningssystemet har stimulerat tillskattehöjningar, vilket pressat upp de kommunala skattesatserna. Utskottetförordar i stället ett system för skatteutjämning som mer generellt gynnarskattesänkningar och minskad volymtillväxt. Vad utskottet sagt om inriktningen avskatteutjämningssystemet överensstämmer med yrkande 2 i motion Fi304, yrkande 2i motion Fi306 samt yrkande 1 i motion Fi311 och bör ges regeringen till känna. Detta innebär att utskottet avslår motionerna Fi305 ochFi307 yrkande 1. deb att utskottets hemställan under5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande skatteutjämningssystemet attriksdagen med bifall till motionerna l989/90:Fi304 yrkande 2, 1989/90:Fi306yrkande 2 och 1989/90:Fi311 yrkande 1 samt med avslag på motionerna1989/90:Fi305 och 1989/90:Fi307 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Skatteutjämningssystemet (mom. 5) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjarmed "Som utskottet" och på s. 30 slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Som utskottet tidigare framhållit skall nu en samladöversyn av statsbidragen till kommunerna ske. Den parlamentariska utredningenfår vittgående direktiv och ett nytt system beräknas kunna träda 1993.Det är viktigt att det som framförs i motionerna Fi307 yrkande 1 och Fi305kommer att övervägas inom ramen för utredningen. Utskottet anser därför etttillkännagivande med denna innebörd till regeringen vara väl motiverat.Motionerna Fi305 och Fi307 yrkande 1 tillstyrks därför. deb att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande skatteutjämningssystemet att med bifall tillmotionerna 1989/90:Fi305 och 1989/90:Fi307 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1989/90:Fi304 yrkande 2, 1989/90:Fi306 yrkande 2 och 1989/90: Fi311yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Extraskatteutjämningsbidrag (mom. 6) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 30 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "yrkande 8" bort haföljande lydelse: Som utskottet tidigare framhållit skallskatteutjämningsbidraget inte stimulera till skattehöjningar. Utskottet villdärför förorda ett system där skatteutjämningsbidraget beräknas utifrån enenhetlig skattesats. För att stimulera kommunerna att sänka skatterna börkommuner fned särskilt hög utdebitering, , redan nu få extraskatteut- jämningsbidragom de sänker utdebiteringen. bör hos rege- 1989/90:FiU29ringen begära förslag till sådant extra bidrag. Detta extra skatteutjäm- Reservationer ningsbidrag skall utbetalas av skattesänkningen ner till17 kr. det år skattesänkningen genomförs. Därigenom ger skatteutjämningenett incitament för lägre skattesatser och minskade utdebiteringsskillnadermellan olika kommuner. Utskottet tillstyrker motion Fi306 yrkande 8 ombemyndigande för regeringen att utge kompensation för i form av extraskatteutjämningsbidrag. Förändringarna bör kunna träda i kraft den 1 januari1991. deb att utskottets hemställan under6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande extra skatteutjämningsbidrag attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi306 yrkande 8 och med avslag påmotionerna 1989/90:Fi301, 1989/90:Fi303, 1989/90;Fi309 och 1989/90:Fi312 samtmed anledning av vad som anförs i proposition 1989/90:100 bilaga 9 punkt F 1mom. 1 bemyndigar regeringen att utge kompensation till kommuner ochlandstingskommuner för i form av extra skatteutjämningsbidrag ienlighet med vad utskottet anfört. Extra skatteutjämningsbidrag (mom. 6) och (båda c) anser deb att den del av utskottets betänkande på s. 31 sombörjar med "Det kan" och slutar med "och Fi312" bort haföljande lydelse: