bet · GD01BoU4 · 1989-12-31 00:00:00 — länsnämnder.Detta återspeglas i sättet att välja länsnämnderna. dencentrala och den regionala nivån medverkar i de flesta fall. Jag anser således att nämndernas karaktär motiverar ettannat valsätt än det som utredningen föreslagit. Reglerna för hur nämndernaskall utses bör allmänt grundas på det viktiga samspelet mellan politiskförankring och sakkunskap inom sektorsområdena. För att markera den nyalänsstyrelsens roll i förvaltningen bör regeringen medverka vid valet avledamöter. Även bör som valkorporation och representant förlänsintresset utse ledamöter. För att få en lämplig avvägning bör nämndernabestå av tio valda ledamöter. Hälften av dessa bör utses av regeringen ochhälften av och i förekommande fall de kommuner som fullgörlandstingsuppgifter. Genom ett sådant valsätt uppnås enligt min mening enlämplig och praktisk avvägning mellan nationella mål och regionala intressen. Utskottet, som i allt väsentligt kan ansluta sig tilldessa uttalanden, vill särskilt framhålla att de föreslagna nämnderna i förstahand skall behandla frågor som rör speciell lagstiftning. Det ankommer såledesinte på nämnderna att göra några mera allmänpolitiska avvägningar. Derasuppgift är att i sin verksamhet beakta av statsmakterna fastställda nationellamål. I den mån utrymme för regionala bedömningar finns får de självfallet görasådana. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening lämpligt attledamöterna utses utifrån såväl centrala som regionala synpunkter. Denavvägning som föreslås i propositionen finner utskottet lämplig. I sammanhangetvill utskottet erinra om att val av de fem ledamöter som utser skermed stöd av lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting,kommunfullmäktige m.m. Lagen medger inte möjlighet att frångå proportionelltval för att tillgodose småpartier. Självfallet föreligger emellertid intefiinder för regeringen att ta sådana hänsyn i fråga om de nämndledamöter somden utser. Beträffande den i några motioner upptagna frågan omordförandeskapet i nämnderna anges i propositionen bl.a. följande. Landshövdingenhar att ansvara för verksamhet inför regeringen. Eftersom ansvaroch befogenheter bör vara nära kopplade till varandra är det enligtpropositionen rimligt att landshövdingen har ett betydande inflytande även isådana ärenden där han eller hon inte beslutar självständigt. Detta motiveraratt landshövdingen inte bara ingår i styrelsen och nämnderna utan också ärderas ordförande. Enligt propositionen kan det emellertid i något fall varalämpligt att annan än landshövdingen är ordförande i en nämnd. Det föreslåsdärför att regeringen om så begär kan förordna annan änlandshövdingen att vara ordförande. Utskottet finner med hänvisning till det anförda att detinte finns anledning att på denna punkt frångå propositionens synsätt. Imotionerna 1989/90:Bol7 vrkande 8 (delvis) (fp) och 1989/90:Bo23 69 yrkande 9 (delvis) (m), vari yrkats avslag pa förslagetom inrättande av obligatoriskanämnder, lämnas förslag till hur ledamöterna skall utses i 1989/90:BoU4 de organsom motionärerna anser bör finnas vid sidan av länsstyrelser- Bilaga 2 Med hänsyn till utskottets i det föregående redovisadeställningstaganden saknas det anledning för utskottet att ingå i bedömning avdessa förslag. Utskottet föreslår således att även dessa motionsyrkandenavstyrks. Utskottets ovannämnda ställningstaganden innebär attutskottet föreslår att propositionens riktlinjer såvitt nu är i frågagodkänns, dvs. avslag på motionerna l989/90:Bo2 yrkande 2 (c), 1989/90:Bo5yrkandena 1 och 2 (vpk), 1989/90:Bol7 yrkande 8 (delvis) (fp), 1989/90:Bo21yrkande 3 (c), 1989/90:Bo23 yrkande 9 (delvis) (m) samt 1989/90:Bo28 (s). I likhet med den bedömning som gjorts i propositionenfinner utskottet slutligen att det inte finns skäl att i förevarande sammanhangföreslå någon ändring av sättet att välja ledamöterna i länsstyrelsensStyrelse. Detta innebär alltså att utskottet föreslår att avslårmotion 1989/90:Bo6 (s), vari som tidigare framgått begärts att den ordning somföreslagits i propositionen för val till de obligatoriska nämnderna även skallgälla vid val av länsstyrelses styrelse. beslutar att med detta yttrandeöverlämna motionerna 1988/89:K229 (mp), 1988/89:K247 (c) och 1988/89:K504 (s)till bostadsutskottet. Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), ()*, (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (),(), (), (vpk), Hans Leghammar(mp), (), () och (). *Ej närvarande vid justeringen. 1. av och (båda c) vilkaanser att den del av utskottets yttrande som på s. börjar med "Enligtpropositionen" och på s. slutar med "yrkande 1 (c)" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening framgår inte, såsom angivits i motion l989/90:Bo30 (c), klart av propositionen vad syftet med reformen är. Förslagen är i allmänhet bristfålligt analyserade. Ansvars- och lednings frågorna har således inte utretts ordentligt. Reformen bygger vidare på 70 en bristfållig analys av beslutsansvaret. Om reformen genomförs är kompetenskonflikter att 1989/90:BoU4 väntamellan framför allt de olika föreslagna länsstyrelseorganen. Det Bilaga 2framstår som högst tveksamt om reformen verkligen skulle innebära de ipropositionen utlovade samordnings- och rationaliseringsfördelarna. Vad somdäremot står fullständigt klart är såsom framgår av angivna motion att ettgenomförande av förslagen skulle leda till en central styrning av den statligaregionala förvaltningen som i allt väsentligt går emot de förslag tilldecentralisering av uppgifterna på länsplanet som under lång tidverkat för i syfte bl.a. att uppnå ökad länsdemokrati. Utskottet får medhänvisning till det anförda föreslå avslag på propositionen, dvs. bifall tillmotionerna 1989/90:Bo2 yrkande 1 (c), 1989/90:Bo21 yrkande 1 (c), 1989/90:Bo24yrkande 1 (mp), l989/90:Bo25 yrkande 1 (c), 1989/90:Bo30 yrkande 1 (c) och1989/90:Bo31 yrkande 1 (c). Ställningstagandet innebär att utskottet inte kanbiträda motionerna 1989/90:Bol9 (delvis) (s) och 1989/90:Bo23 yrkande 1(delvis) (m) i vilka propositionsförslaget i väsentliga delar godtagits. När det gäller det fortsatta reformarbetet bör detta påsätt angivits i motionerna 1988/89:K247 (c) och 1989/90:Bo30 (c) inriktas motatt begränsa den centraliserade förvaltningen och att decentralisera uppgifternainom detta område så långt det är möjligt till regionala och lokala organ. Idet fortsatta reformarbetet är av vikt att förtroendemannainflytandet i länenstärks, något som bl.a. bör ske ske genom att landstingen får nya uppgifter ochutökade befogenheter. Utskottet får med hänvisning till vad som anförts i debåda nyssnämnda motionerna föreslå att en parlamentarisk utredning snarasttillsätts, vilken bör få i uppdrag att behandla bl.a. följande frågor: -förutsättningarnaför omvandling av till ett länsparlament, -gränserna förlandstingets kompetens i förhållande till staten och den legala utformningen av kompetensfördelningen,-länsstyrelsernas avveckling och tillskapandet av endast ett folkvalt regionaltbeslutsorgan, -den närmare utformningen av beslutsordningen, möjligheterna attutkräva ansvar av beslutsfattare och lekmannainflytandet på regional nivå,-länsnämndernas inordnande i den nya landstingsorganisationen, -vilka uppgiftersom lämpar sig att föra över från statlig till regional och nivåsamt uppgiftsfördelningen mellan landsting och kommuner. 1 avvaktan på att den här förordade reformeringen kommertill stånd bör såsom förordats i motion 1989/90:Bo21 yrkande 2 av AgneHansson m.fl. (c) den nuvarande organisationen med länsstyrelser ochlänsnämnder bibehållas. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionerna 1988/89:K247 (c), 1989/90:8021 yrkande 2 (c) och 1989/90:Bo30yrkande 2 (c) bör ges regeringen till känna. anförda får motionerna 1988/89:K229 (mp) och 1989/90:Bo24 1989/90:BoU4 yrkande 2 (mp) anses tillgodosedda och därmed besvarade. 2. av Hans Leghammar (mp) som anser att den del avutskottets yttrande som på s. börjar med "Enligt propositionen" och på s. slutar med "yrkande 1 (c)" bort ha följande lydelse: Som framgår av motion 1989/90:Bo24 (mp), vari yrkatsavslag på propositionen, innebär propositionens förslag en ökad centralstyrning av uppgifterna på den regionala länsnivån, som inte kan godtas främstfrån länsdemokratiska synpunkter. Redan det nuvarande systemet är enligtutskottet oacceptabelt från demokratiska synpunkter. Det föreliggandeförslaget innebär sålunda ytterligare försämringar. Utskottet syftar då bl.a.på den förstärkning av landshövdingens roll som föreslås och på de föreslagnaobligatoriska nämndernas sammansättning. Det ligger i sakens natur att sådanaförändringar kan utgöra hot mot mångfalden och kvaliteten i det regionalabeslutsfattandet. Enligt utskottets mening kommer ett genomförande avförslaget att verka mot de uppställda målen om att demokratins idéer skall blivägledande inom samhällets alla områden. Utskottet får med hänvisning till detanförda föreslå avslag på propositionen, dvs. bifall till motionerna1989/90:Bo2 yrkande 1 (c), 1989/90:Bo21 yrkande 1 (c), 1989/90:Bo24 yrkande 1(mp), 1989/90:Bo25 yrkande 1 (c), 1989/90:Bo30 yrkande 1 (c) och 1989/90:Bo31yrkande 1 (c). Ställningstagandet innebär att utskottet inte kan biträdamotionerna 1989/90:Bol9 (delvis) (s) och 1989/90:Bo23 yrkande 1 (delvis) (m) ivilka propositionsförslaget i väsentliga delar godtagits. Utskottet övergår härefter till frågan om det fortsattareformarbetet. Utskottet anser i enlighet med vad som begärts i motion1989/90:Bo24 yrkande 2 (mp) att det bör uppdras åt regeringen att tillsätta enutredning med uppgift att utreda frågan om stärkt regionalt självstyre. På sättangivits i nyssnämnda motion och i motion 1988/89:K229 (mp) bör en sådan reformbl.a. innebära att regionala parlament valda i direkta, allmänna val vartfjärde år inrättas, vilka skall ersätta nuvarande landsting ochlänsstyrelser, att dessa parlament även övertar väsentliga delar av dencentrala förvaltningens uppgifter samt att parlamenten skall ha vissbeskattningsrätt. Enligt utskottet bör regeringen senast under år 1992förelägga ett förslag i enlighet med det anförda. Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motionerna 1988/89:K229 (mp) och 1989/90:Bo24yrkande 2 (mp) bör ges regeringen till känna. Med det anförda får motionerna1988/89:K247 (c), 1989/90:Bo21 yrkande 2 (c) och 1989/90:Bo30 yrkande 2 (c)anses tillgodosedda och därmed besvarade. 3. av (), (), HansNyhage (m), () och () vilka anser att den del av utskottets yttrande som på s. börjar med "Utskottet får i" och slutarmed "inte erforderligt" bort ha följande lydelse: 72 Utskottetfår i anslutning till de i det föregående redovisade syn- 1989/90:BoU4 punkternai motionerna 1989/90:Bol7 (fp) och 1989/90:Bo23 (m) Bilaga 2 framhållaföljande. Enligt utskottets mening är det en väsentlig brist att propositioneninte innehåller någon närmare utredning och analys av rådande ansvarsfördelningmellan statlig resp. verksamhet samt några överväganden i frågan omeventuella förändringar i detta hänseende bör företas i samband med förevarandereform. Utskottet anser det angeläget att regeringen i det fortsatta arbetetmed reformen tillser att en sådan komplettering kommer till stånd. sålunda anfört med anledning av motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 1(fp) och 1989/90:Bo23 yrkande 1 (delvis) (m) bör ges regeringen till känna. 4. av (), (), HansNyhage (m), () och () vilka anser att den del av utskottets yttrande som på s. börjar med "Utskottet får anföra" och slutar med "är nödvändigt" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motionerna1989/90:Bol7 (fp) och 1989/90:Bo23 (m) att propositionen inte med erforderligtydlighet klarlagt relationerna mellan de nya länsstyrelserna och de centralaämbetsverken. För att undvika problem rörande ansvars- och uppgiftsfördelningenmellan dessa organ är det angeläget att regeringen i det fortsatta arbetet medreformen har sin uppmärksamhet riktad på denna fråga och vidtar erforderligaåtgärder. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna 1989/90:Bol7yrkande 2 (delvis) (fp) och 1989/90:Bo23 yrkande 1 (delvis) (m) bör gesregeringen till känna. 5. av (), (Ip), HansNyhage (m), () och () vilka anser att den del av utskottets yttrande som på s. börjar med "Utskottet vill" och slutar med "inte motiverat" bort ha följande lydelse: Utskottet delar de i motion 1989/90:Bol7 yrkande 2(delvis) (fp) framförda farhågorna för att reformen, om inte förtydligandenvidtas i fråga om ansvarsfördelningen mellan de nya länsstyrelserna och decentrala verken, kan komma att innebära att möjligheterna att inom berördasakområden få genomslag för uppställda nationella mål försvåras. Utskottetanser därför i anslutning till vad utskottet tidigare ovan anfört att dennafråga i det fortsatta arbetet med reformen måste bli föremål för ytterligareöverväganden. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion 1989/90:Bol7yrkande 2 (delvis) (fp) bör ges regeringen till känna. 6. av (), (), HansNyhage (m), () och () vilka anser att den del av utskottets yttrande som på s. börjar med "" och på s. slutar med "därmed besvarade" bort ha följande lydelse: är förutsättningarna för länsstyrelsernas verksamhe- 1989/90:BoU4 ter på grund av de skilda förhållandena i länen i många fall så Bilaga 2 olikartadeatt en enhetlig lösning med obligatoriska nämnder inte innebär en lämpliglösning. 1 stället bör såsom framhållits i flertalet motioner i förevarandeavsnitt varje länsstyrelse själv ges rätt att inrätta de beslutsorgan som deanser sig behöva. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna1989/90:Bol7 yrkandena 7 och 8 (delvis) (fp), 1989/90:Bol9 (delvis) (s),1989/90:Bo23 yrkande 9 (delvis) (m) samt 1989/90:Bo31 yrkandena 2 och 3 (c) börges regeringen till känna. Det anförda innebär alltså att utskottet deb intekan ställa sig bakom förslagen i motionerna l989/90:Bo5 yrkande 6 (vpk) och1989/90:Bo9 (s), deb föreslår att propositionen i här behandlade delar avslås. 7. av (), (), HansNyhage (m), () och () vilka anser att den del av utskottets yttrande som på s. börjar med "Utskottet, som" och på s. slutar med "l989/90:Bo28 (s)" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående (se avvikande mening 6)avvisat förslaget om inrättande av obligatoriska nämnder och i stället begärtatt varje länsstyrelse själv ges rätt att inrätta de beslutsorgan som den ansersig behöva. Som förordats i motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 8 (delvis) (fp) och1989/90:Bo23 yrkande 9 (delvis) (m) bör det ankomma på länsstyrelses styrelseatt själv välja ledamöter till de organ som styrelsen inrättat. Det anfördainnebär att utskottet anser att - med avslag på motionerna1989/90:Bo2 yrkande 2 (c), 1989/90:Bo5 yrkandena 1 och 2 (vpk), 1989/90:Bo21yrkande 3 (c) samt 1989/90:Bo28 (s) och på propositionen i här behandlad del som sin mening bör ge regeringen till känna vad utskottet anfört med anledningav motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 8 (delvis) (fp) och 1989/90:Bo23 yrkande 9(delvis) (m). 8. av (vpk) som anser att den del av utskottetsyttrande som på s. börjar med "Utskottet, som" och på s. slutar med "1989/90:Bo28 (s)" bort ha följande lydelse: Utskottet får anföra följande. Förslaget till ökandeförtroendeman nainflytande genom inrättande av obligatoriska nämnder vid sidan av styrelse är, som utskottet redan framhållit, en viktig del av reformen. När det gäller val av ledamöter till dessa nämnder anser utskottet emellertid inte att de skäl som anförts i propositionen för att frångå det utredningsförslag som propositionen baseras på är hållbara. Enligt utskottet talar tvärtom länsdemokratiska skäl starkt för att samtliga förtroendemän i nämnderna, såsom utredningen föreslagit, skall utses av de direktvalda politiska församlingarna i landstingen. Av samma skäl bör detta valsätt tillämpas när det gäller utseende av ordförande i nämnderna. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna 1989/90:Bo2 yrkande 2 (c), 1989/90:Bo5 yrkandena 1 74 och 2(vpk) samt 1989/90:Bo21 yrkande 3 (c) bör ges regeringen till Meddet anförda får motion 1989/90:Bo28 (s) anses tillgodosedd 1989/90:BoU4 Motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 8 (delvis) Bilaga 2 (fp) och1989/90:Bo23 yrkande 9 (delvis) (m) avstyrks. och (båda c) anför: I en avvikande mening 1 har centerpartietshuvudinvändningar mot propositionens förslag angetts. Enligt vår mening börsålunda propositionen i sin helhet avslås och en parlamentarisk utredningtillsättas med uppdrag att utarbeta ett helt nytt förslag där kraven pålänsdemokrati tillgodoses. Om avslagsyrkandet inte bifalls har vi bl.a.följande synpunkter beträffande det framlagda förslaget. Som angivits i den avvikandemeningen grundas propositionen på en bristfållig analys av flera viktigahuvudfrågor. Sålunda har olika ansvars-, lednings- och beslutsfrågor intetillräckligt utretts och övervägts. Ett genomförande av reformen efter deriktlinjer som läggs fram i propositionen kommer sannolikt att bl.a. leda tillkompetenskonflikter mellan i första hand de olika föreslagnalänsstyrelseorganen. Det är därför nödvändigt att regeringen ytterligareöverväger de angivna frågorna innan ett slutgiltigt förslag läggs fram. När detgäller det föreslagna nämndobligatoriet skall enligt propositionen finnas visstutrymme för avvikelser på grund av ett läns särskilda förhållanden. Enligt våruppfattning står det redan nu klart att och har såspeciella förutsättningar att dessa län bör undantas från nämndobligatoriet.Som angivits i bl.a. motion 1989/90:Bo30 (c) är det vidare angeläget att maninte går ifrån det utredningsförslag om val av ledamöter i de obligatoriskanämnderna som propositionen grundas på, nämligen att skall väljasamtliga ledamöter i dessa nämnder. Hans Leghammar (mp) anför: I en avvikande mening 2 har huvudkravangetts. Dessa innebär att propositionen i sin helhet bör avslås samt att enutredning bör tillsättas med uppgift att utreda frågan om regionalt självstyre.Ett avslag på avslagsyrkandet innebär inte att vid den slutligabehandlingen av ärendet kommer att avstå från att ta ställning till de olikadelarna av propositionen. I det läget kommer partiet självfallet att agera föratt försöka åstadkomma förbättringar av regeringens framlagda förslag. 1989/90:BoU4Bilaga 3 En ny regional statlig förvaltning har berett socialutskottet tillfålle attyttra sig över proposition 1988/89:154 En ny regional statlig förvaltning. Medanledning av propositionen har väckts motionerna l989/90:Bol-31. begränsar sitt yttrande till de frågor somdirekt berör utskottets ansvarsområde och som tas upp i motionerna Bol4 och 26och motsvarande avsnitt i propositionen. I propositionen lämnas förslag om en ny regional statligförvaltning. Förslaget innebär bl.a. att en ny länsstyrelse bildas. Den nyalänsstyrelsen föreslås få ett starkt förtroendemannainflytande genom att detvid sidan av styrelse skall finnas fem obligatoriska nämnder:utbildningsnämnd, planering, lantbruksnämnd, kommunikationsnämndoch miljönämnd. Särskilda expertfunktioner föreslås finnas vid den nyalänsstyrelsen. Reformen föreslås bli genomförd . Lagen(1985:1073) om försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning, det s.k.Norrbottenförsöket, föreslås få förlängd giltighet. Till grund för propositionens förslag har legatbetänkandet (SOU 1989:5-6) Samordnad länsförvaltning. En särskild utredare, fd.landshövdingen , har utrett uppgifter och arbetssätt vidlänsstyrelsernas sociala funktioner. Utredaren har redovisat uppdraget ipromemorian Länsstyrelsernas sociala funktioner (Ds 1989:9). Enligt utredarenbör den sociala funktionen inom utgöra en egen enhet.Alkoholfrågorna bör integreras med övriga frågor inom den sociala funktionen.Utredaren anser vidare att det krävs ett ordentligt resurstillskott för attlänsstyrelsernas sociala funktioner skall kunna fullgöra sina uppgifter.Huvudskälet till detta är enligt utredaren att de tillsyns- och samhällsplaneringsuppgiftersom länsstyrelserna ålades genom socialtjänstpropositionen harökat i betydelse. Enligt utredaren har ingen möjlighet att hållaen tillsyn på den nivå som förutsades beslut om socialtjänstlagen pågrund av den ökade tidsåtgången för individärenden, i första hand enligt LVM. Civilministernanför i propositionen (s.29) att han anser att det är -i viktigtatt den sociala sektorn behandlas likvärdigt med övriga sektor- intressen.För området social omvårdnad föreslås därför att en särskild 1989/90:BoU4 tjänst somlänsexpert inrättas, i likhet med vad som föreslås beträf- Bilaga 3fande en rad andra viktiga expertområden (s.36). Civilministern är däremotinte beredd att föreslå en särskild socialtjänstnämnd. I propositionen uppges vidare att flertalet av de frågorden särskilde utredaren behandlat kommer att beredas vidare i andra sammanhang.Enligt vad utskottet erfar kommer frågan om ytterligare resurser tilllänsstyrelsernas sociala funktioner att övervägas i det pågående arbetet medbudgetpropositionen 1990. Såväl motion Bo 14 som Bo26 tar upp sociala frågor./motion Bo 14 av () hemställs att regeringen ges till kännavad som i motionen anförts om förstärkning av den sociala funktionen inomlänsstyrelserna. Motionären pekar på att länsstyrelsernas sociala funktion harfått ökade arbetsuppgifter . att den sociala funktionen aktivt deltar i samhällsplaneringen ochfullgör de skyldigheter som har i egenskap av regionalttillsynsorgan. har länsstyrelserna, enligt motionären, fått enväsentligt ökad arbetsbelastning genom LVM, lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vi.ssa fall, och dess föregångare lagen (1981:1243). För attlänsstyrelserna skall kunna leva upp till de krav som lagstiftaren ställer inomsocialtjänsten, måste den sociala funktionen få ett resurstillskott, ansermotionären. Åven i motion Bo26 av och () betonas vikten av att de sociala funktionerna tillförs tillräckligaresurser. Vidare framhålls att de sociala funktionerna måste få en tydlig rolli organisationen. Motionärerna begär ett tillkännagivande med detta innehåll.Motionärerna framhåller att ytterligare uppgifter kommer att tillföras desociala funktionerna och att innehållet också kommer attbehandlas i andra sammanhang. Vid organisationsförändringen bör hänsyn tas tillhur den totala verksamheten kommer att bli. Utskottet vill i likhet med motionärerna understryka attden sociala sektorn inom den nya måste tillföras de resurser somkrävs för att den sociala funktionen skall kunna fullgöras på etttillfredsställande sätt. Utskottet förutsätter att dessa resursbehov beaktas idet pågående budgetarbetet. Närvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), Per marck (m), (), (), lund (s), (), (), (), (vpk), (), () och förste vice talman (). Avvikandemeningar i989/90:BoU4 En ny regional statlig förvaltning och (båda c) anser att den del avutskottets yttrande som på s. börjar med "Utskottet vill" och slutarmed "budgetarbetet" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att demokratin på länsnivå måste fördjupasoch få ett helt annat innehåll än vad som skisseras i den nu aktuellapropositionen. Såsom föreslås i motion Bo30 (c) bör de nuvarande länsstyrelsernaavvecklas och huvudparten av deras uppgifter överföras till landstingen. Defolkvalda landstingen bör ges rollen som länsparlament. Propositionen böralltså avslås och regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning meddirektiv att utarbeta förslag till utvidgad länsdemokrati i enlighet med vadsom anförts i motion Bo30 (c). I avvaktan på att länsdemokratin reformeras påovan angivet sätt bör de sociala enheterna vid den nuvarande länsstyrelsentillföras de resurser som krävs för att den sociala funktionen skall kunnafullgöras på ett tillfredsställande sätt. Utskottet förordar att detta gesregeringen till känna, En ny regional statlig förvaltning () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. börjar med "Utskottet vill" och slutar med"budgetarbetet" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den nuvarande formen av regionalförvaltning bör vitaliseras och demokratiseras. Propositionens förslag äremellertid ägnat att förvärra nuvarande läge ytterligare.