bet · GD01KrU6 · 1989-12-31 00:00:00 — Uthyrning av radio- och TV-program 1989/90 KrU6 Ibetänkandet behandlas förslag i två motioner söm syftar till att bibliotekenskall få möjligheter att låna ut vissa svenska filmer på videogram samt vissaprogram från på videogram eller kassett. Detta sker med hänvisning bl.a. till att frågan ombibliotekens möjligheter att låna ut videogram är föremål för överläggningarmellan och samtmellan och . Vidare redovisarutskottet att vissa av Radio-koncernens program finns för utlåning påbibliotek. Till betänkandet harfogats en reservation. 1988/89:Kr272av och Hans Leghammar (båda mp) vari yrkas att begäratt regeringen tillsätter en utredning med uppgift att förverkliga motionensintentioner angående radio- och TV-program. 1988/89:Kr281av () vari yrkas att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att undersöka möjligheterna att biblioteken får tillgångtill kvalitetsfilm på video för utlåning ur och SvenskaFilminstitutets samlingar. Lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk(upphovsrättslagen) ger ett tidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådantverk. Den upphovsrättsliga lagstiftningens syfte är att ge skydd åt det andligaskapandet på det litterära och konstnärliga området. Detta sker genom attupphovsmän och vissa andra personkategorier ges en principiell ensamrätt tillutnyttjandet av sina verk eller prestationer. Denna ensamrätt ger ocksåupphovsmän och utövande konstnärer ett ekonomiskt underlag för sin verksamhet.Har flera medverkat vid tillkomsten av det skyddade verket har var och en av dem 1989/90:KrU6 upphovsrätt.Så kan t.ex. vara fallet beträffande ett filmverk, där upphovsrätten kantillkomma manusförfattare, regissör, producent, arkitekter, koreografer m.fl. Begreppen litterärt och konstnärligt verk i lagen ärmycket vidsträckta. Till litterära verk räknas bl.a. skönlitteratur, dikteroch liknande men också beskrivande framställningar i ord såsom vetenskapligaarbeten och handböcker. Som konstnärliga verk räknas i princip alla former, ivilka verk skapas i syfte att nå en konstnärlig verkan, t.ex. i bild, rörelseeller toner. Till denna grupp hör musikaliska verk både när de framförs ellerframträder i notskrift, sceniska verk i framförande såsom t.ex. skådespel ellerbalett, filmverk såsom t.ex. spelfilm eller dokumentärfilm samt konstverk såsomalster av bildkonst (måleri, teckning, grafik, skulptur etc), byggnadskonstsamt brukskonst. Om teckningar, grafik, modeller e.d. är av beskrivande artanses de dock utgöra litterära verk. För att en produkt över huvud taget skall anses som ettverk och därmed komma i åtnjutande av skydd enligt lagen måste den ha vad manbrukar kalla verkshöjd. Samma sak kan också uttryckas så, att en produkt är ettverk, om den praktiskt sett inte har kunnat framställas av två personeroberoende av varandra. Upphovsrätt uppkommer utan några formaliteter, så snartupphovsmannen har gjort det skapande verket på något sätt tillgängligt förannan. En sådan uppkommen, ursprunglig upphovsrätt kan endast tillkomma denfysiska person som skapat verket. En juridisk person, t.ex. ett filmföretag,kan inte vara upphovsman. Om upphovsmannen är anställd med uppgift attframställa upphovsrättsligt skyddade verk övergår åtminstone i viss omfattningupphovsrätten till arbetsgivaren. 1 vad mån rätten övergår beror på olikaomständigheter, bl.a. innehållet i anställningsavtalet. Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sitt verkinnefattar en principiell ensamrätt att framställa exemplar av verket och attgöra verket tillgängligt för allmänheten, t.ex. genom att framföra eller visadet offentligt och sprida exemplar av verket. Som framställning av exemplaranses bl.a. inspelning av verket på band eller annan anordning från vilken detkan återges. Spridningsrätten är en rätt att förfoga över redan fårdigaexemplar genom att sprida dem till allmänheten, dvs. till någon som intetillhör den närmaste familje- eller vänkretsen. En viktig inskränkning ispridningsrätten finns dock i 23 § upphovsrättslagen. Sedan ett litterärteller musikaliskt verk givits ut får exemplar som omfattas av utgivningenspridas vidare och visas offentligt. Genom denna inskränkning kan exempelvistryckta skrifter fritt lånas ut från t.ex. bibliotek. Inskränkningen ispridningsrätten omfattar inte filmverk. Som filmverk räknas bl.a. kortfilmer,reportage och spelfilmer och detta oavsett om det är fråga om biograffilmeller videoinspelningar. Inskränkningen i spridningsrätten gäller inte helleri vissa andra fall, nämligen bl.a. uthyrning av musikaliska verk. Detupphovsrättsliga skyddet gäller , som regel räknat från 2 Upphovsrättslagen innehåller också regler om s.k.närstående rättig- 1989/90:KrU6 heter. Dessa regler ger musiker, skådespelareoch andra utövande konstnärer ett rättsligt skydd då de framför litterära ellerkonstnärliga verk. Sådana framföranden får inte utan konstnärens samtyckespelas in på film, varmed jämställs videogram, på fonogram (grammofonskivor,kassettband m.m.) eller på annan anordning genom vilken de kan återges. De fårinte heller utan rättighetshavarens samtycke sändas ut i radio eller TV ellergenom direkt överföring göras tillgängligt för allmänheten. Upptagningar avframföranden får mångfaldigas endast med konstnärens medgivande. Vidare gälleratt utövande konstnärer har rätt till ersättning då ljudupptagningar användsvid radio- eller TV-sändning eller vid annat offentligt framförande iförvärvssyfte. Också för de utövande konstnärerna gäller en 50-årig skyddstid,som dock räknas från det år upptagningen gjordes. Till de närstående rättigheterna räknas även det skydd somfonogram- och filmproducenter samt radio- och TV-företag har enligtupphovsrättslagen. Fonogram, film eller annan anordning på vilka ljud- ellerfilmverk spelats in får inte utan producentens samtycke eftergöras elleröverföras till andra anordningar genom vilka de kan återges. Vidare harfonogramproducenten rätt till ersättning då ljudupptagningen används vidradio- eller TV-sändning eller framförs offentligt i förvärvssyfte. Beträffanderadio- och TV-företagen gäller att deras sändningar inte utan medgivande fåråterutsändas eller spelas in på en anordning genom vilken de kan återges.Gjorda inspelningar får inte överföras till någon annan sådan anordning såvidainte företaget samtycker. Skyddstiden är även i dessa fall från det årupptagningen gjordes resp. utsändningen ägde rum. Skyddet för upphovsmän, utövande konstnärer m.fl. är ivissa avseenden inskränkt av hänsyn till allmänna intressen eller denenskildes intresse av att kunna förfoga över sitt exemplar av verket. Bl.a. fårinspelningar av program för enskilt bruk ske med stöd av 11 §upphovsrättslagen. Lagen (1960:730) om rätt till fotografisk bild ger den somframställt en sådan bild ett skydd som liknar det upphovsrättsliga. Skyddet ärdock mindre omfattande. Skyddstiden är i princip från det år då bildenframställdes. Den som gör intrång i de rättigheter som lagen gerupphovsmän och andra rättighetshavare kan dömas till straff och förpliktas utgeskadestånd. Den upphovsrättsliga lagstiftningen gäller främst svenskaverk och prestationer. Genom anslutning till olika internationella konventionerhar förpliktat sig att ge skydd också åt verk och prestationer medursprung i ett stort antal andra länder. Den svenska lagstiftningen byggerliksom motsvarande lagar i andra nordiska länder på innehållet i dessakonventioner. 1* 1989/90. Motionsmotiveringar i989/90:KrU6 Förslaget i motion Kr272 (mp) syftar till att vissa avSveriges Radiokoncernens program skall bli tillgängliga på kassett resp. videoför utlåning på alla bibliotek i landet. Motionärerna förordar att i förstahand kvalitativt högstående miljö-, vetenskaps- och kulturprogram skall finnastillgängliga på biblioteken av ett till . De anför vidarebl.a. Programmen skall kunna hyras och/eller kopieras ombiblioteken utrustas för detta av en intresserad allmänhet till en rimligpenning. Skolorna, organisationerna och i viss mån näringslivet kan även varaintresserade av att denna servicefunktion byggs upp på biblioteken. Inkomsterna av verksamheten skall kunna täcka copyright-och STIM-kostnader, men bör även kunna ge biblioteken bidrag till en ofta knappbudget. I motionen Kr281 (fp) hävdas att upphovsrättsligabestämmelser lägger hinder i vägen för bibliotekens försök att låna utkvalitetsfilm på video. De enda filmer på video som biblioteken har fritillgång till är Utbildningsradions utbud, säger motionären, som menar attdetta utbud är begränsat och inte utgör ett attraktivt alternativ tillvideobutikernas utbud. Att utsträcka upphovsrättens spridningsparagraf även tillfilm/video i sin helhet är knappast möjligt, i alla fall mycket juridisktkomplicerat och tar följaktligen tid. Däremot finns det i ochSvenska Filminstitutets samlingar många bra svenska filmer som relativt enkeltborde kunna frigöras eller friköpas tillgängliga på video för utlåning påbiblioteken. (Ju 1976:02) har till uppgift attgöra en allmän översyn av den upphovsrättsliga lagstiftningen. Liknande utredningsarbetepågår i övriga nordiska länder; i har arbetet slutförts. harföljt utredningsarbetet genom en observatör. bedriversitt arbete i etapper och har avlämnat fem förslag som helt eller delvis letttill lagstiftning. Utredningen har avlämnat ett sjätte förslag ibetänkandet (SOU 1988:31) Översyn av upphovsrättslagstiftningen - Delbetänkande4 enskilt bruk och institutionell exemplarframställning. I detta betänkandeföreslår utredningen bl.a. att det intresse som myndigheter, företag,organisationer och andra sammanslutningar har av att kunna spela in radio- ochTV-program skall tillgodoses på tre områden. Det gäller dels inspelning förtidsförskjuten visning vid inrättningar för sjuk- och åldringsvård, dels enbegränsad inspelningsrätt för myndigheter, företag och organisationer för atti efterhand kunna ta del av den samhällsdebatt som förekommer i radio och TV.Det tredje området gäller ljud- och bildupptag inom undervisningsverksamhet.Förslagen bereds inom . Vissarkiveringsverksamhet i989/90:KrU6 I betänkandet (SOU 1987:51) Ljud och bild för eftervärldenlämnas bl.a. en redovisning för omfattningen av .arkiveringsverksamheten vidSveriges och . Av denna redovisning framgår bl.a. följande rörandeSveriges Radiokoncernen. I samband med att omorganiseradesfördes bl.a. programarkivet till riksradion. I detta arkiv som ansvarar förhantering och bevarande av inspelade programband arkiveras ca1015% av alla sända radioprogram ca 400 band . Den grundläggandearkiveringsprincipen är att för framtiden bevara sådana inspelningar som bedömsvara av värde för programverksamheten. handhar också försäljning av kopior åtprivatpersoner, institutioner och företag. Av upphovsrättsliga skäl försäljsinga musikinspelningar. arkiv har till uppgift att förtelevisionens bruk insamla, katalogisera och vårda film, ljudband och textbandsamt katalogisera videoband och stillbilder. Vidare ombesörjer arkivet lån ursamlingarna och lämnar hjälp vid materialets utnyttjande. Arkivet har också attbevaka att gällande upphovsrättsliga bestämmelser efterföljs. Viss försäljningoch kopiering av programmaterial sker genom arkivet. Den årliga accessionen utgörs av film;omräknat i speltid motsvarar detta . Därtill kommer I 200 band,motsvarande ca . Det är praktiskt taget uteslutande den inhemskaproduktionen som bevaras i . Endast i undantagsfall kan utländskaprogram arkiveras. har också förvärvat äldre filmsamlingar som harbedömts vara av intresse för programändamål. I fråga om Svenska Filminstitutets arkiveringsverksamhetlämnas följande upplysningar. har bl.a. i uppgift att medverka tillbevarandet av filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse. handhas denna uppgift i första hand av Cinema-tek/,som har till huvudsaklig uppgift att bevara den svenska filmen föreftervärlden. Den största delen av samlingarna utgörs dock av utländsk film,både klassiker och filmer som hör till den vanliga biografrepertoaren. Denårliga accessionen uppgår till ca 300 filmer. Arkivet får merparten av sina filmer genom att filmbolagendepone rar en kopia av filmen efter det att den svenska distributionsrätten upphört, i de flesta fall efter biografpremiären. För den svenska filmen finns ett avtal som säger att producenten åtar sig att lämna en masterkopia för långtidsförvaring hos Filminstitu tet av alla produktioner som får ekonomiskt stöd av . med de svenska filmproducenterna får de deponerade 1989/90:KrU6 filmernaanvändas inom ramen för institutets verksamhet, och har rättatt utan ersättning till rättighetshavaren visa det deponerade materialet ochdet referensmaterial som eventuellt har framställts. Visningar får dock inteanordnas i vinstsyfte eller "äga därmed jämförbar kommersiell karaktärsåsom t.ex. visning i TV". tillhandahåller film ur sinasamlingar till bl.a. universitet. och till utländskafilmarkiv. Vissa upplysningar med anledning av motionerna För anställda vid finns sedan år1983 s.k. upphovsrättsavtal för de fyra programbolagen. har många avtal med organisationerna på detupphovsrättsliga området. 1 fråga om användning av musik finns avtal med STIMoch IFPI (International ).Vidare har företaget ett löpande avtal med . Dettaavtal innehåller bl.a. vissa fasta tariffer för framförande av redan utgivnaverk och dessutom minimitariffer för tidigare icke utgivna verk (föredragm.m.). Ett liknande löpande avtal finns också med dramatikerförbund,bl.a. om vissa minimiho-norar för framträdanden i radio och TV. Radiohar även slutit avtal med och om utnyttjandet av fotografiska bilder. har och somföreträdare för ett flertal organisationer på upphovsmannaområdet slutit avtalom vidareanvändning av och Utbildningsradions program iform av videokassetter samt för Utbildningsradion vidareanvändning av programi form av ljudkassetter. I fråga om undervisningsprogram som sänds i TV har mansedan länge tillgodosett undervisningsväsendets intresse av att kunna spela inprogrammen genom s.k. friköpsavtal. Sådana avtal finns också för de fallundervisningsväsendet vill bevara undervisningsprogram som sänds i radio längretid än som medges i 17 § upphovsrättslagen, dvs. Friköpsavtalinnebär att programbolaget. Utbildningsradion, genom avtal med de medverkande iprogrammen tillförsäkrar användarna rätt att kostnadsfritt spela inprogrammen, kopiera inspelningarna samt använda dem inom den organiseradeundervisningen. Avtalen kan vara kollektiva eller individuella. För filmer gäller särskilda regler på grund av despeciella förhållandena i filmbranschen. Till en film kan finnas mångaupphovsmän, t.ex. författaren till det verk som ligger till grund för filmen,manuskriptförfattare, arkitekter, dekoratörer, de som komponerat filmmusiken,produktionsledaren, filmfotografen etc. Vidare finns i 46 § upphovsrättslagen även ett skydd förproducenter av filmer eller andra anordningar, t.ex. videogram, på vilkafilmverk Skyddet innebär att en sådan upptagning inte får efter- 1989/90:KrU6 göras, dvs. i praktiken kopieras, utan samtycke från producenten. Dettaskydd gäller under från det år då upptagningen gjordes. har från () och från dåvarande Europafilm köpt rättigheter att ietersändningar visa vissa äldre filmer producerade av resp. bolag. Beträffandede ca 1 000 filmer som distribueras av har Filminstitutetförvärvat videorättigheter till ca hälften. Förslag om distribution av videogram genom folkbibliotekenföreslogs av videogramutredningen i betänkandet (SOU 1981:55) Video. Medutgångspunkt i utredningsförslaget bedrevs på olika orterförsöksverksamhet på ca tjugo bibliotek med visning av film på video.Försöksverksamheten skedde i samarbete mellan , SverigesTelevision, Utbildningsradion och . Förslag om sekundäranvändning av program från SverigesRadiokoncernen på videokassetter har utskottet behandlat åren 1978, 1979, 1981och 1983 (KrU 1977/78:1, KrU 1978/79:30, KrU 1980/81:32, KrU 1981/82:18 och 30och KrU 1982/83:21). Vid behandlingen konstaterade utskottet att omdet skapas möjlighet att på videogram ta del av TV-program från Radioskulle detta innebära ett värdefullt tillskott till det nuvarande utbudet påvideomarknaden. Utskottet framhöll vidare att det är angeläget att deupphovsrättsliga frågorna i samband med distribution av TV-program ivideogramform får en lösning. har vid ett flertaltillfållen behandlat frågor om upphovsrättsliga problem i samband medutnyttjande av TV-program. I yttrande till konstitutionsutskottetöver motionsförslag om skyldighet för att tillhandahålla kopioreller utskrifter av sända program uttalade lagutskottet (LU 1987/88:2y) bl.a.följande. Enligt utskottets mening är det önskvärt att detupphovsrättsliga regelsystemet är så utformat att skyddade verk ochprestationer kan utnyttjas för olika ändamål som framstår som angelägna medhänsyn till bl.a. samhällets intressen. är det emellertid viktigt slår vakt om upphovsmännens och dem närstående gruppers berättigadeintressen. Som utskottet tidigare i olika sammanhang slagit fastär det nämligen en grundläggande förutsättning för kulturlivet i stort attupphovsmännen tillförsäkras en ensamrätt till sina verk och prestationer. Detär vidare betydelsefullt att inte åsidosätter sina internationellaförpliktelser på upphovsrättens område. De nuvarande bestämmelserna iupphovsrättslagen om kopiering för enskilt bruk samt om utnyttjande avinspelningar av radio- och TV-program bygger på en avvägning mellan de olikaintressen som sålunda gör sig gällande på bl.a. radio- och TV-området. Utskottet 1989/90:KrU6 Förslagen i de två motioner Kr272 (mp) och Kr281 (fp) som utskottet behandlar i detta betänkande syftar till att biblioteken skall fåmöjligheter att låna eller hyra ut videogram eller kassetter med vissa programfrån samt vissa svenska filmer på videogram.Beträffande det närmare innehållet i motionerna hänvisar utskottet till etttidigare avsnitt i betänkandet. Som utskottet i tidigare ärenden påpekat skulle detnuvarande utbudet på videomarknaden på ett värdefullt sätt breddas om det blevmöjligt att på videogram ta del av TV-program från . Utskottetvill dock i sammanhanget understryka att som lagutskottet också framhållit det är viktigt att man slår vakt om upphovsmännens och dem närstående gruppersberättigade intressen. En grundläggande förutsättning för kulturlivet i stortär att upphovsmännen har en ensamrätt till sina verk och prestationer. Utskottethar funnit det lämpligt att i detta betänkande lämna en relativt utförligredovisning för upphovsrättslagstiftningen på bl.a. radio- och TV-området ochför vissa avtal på upphovsrättsområdet. Såväl det svenska som det från utlandet inköpta programutbudetfrån företagen i är i allmänhet föremål förupphovsrätt. Upphovsmännens rätt att utnyttja programmet ekonomiskt innefattaren principiell ensamrätt att göra inspelningar av programmet på exempelvisvideogram och göra det tillgängligt för allmänheten bl.a. genom spridning avkopior av inspelningarna. Även i vars verksamhet programmetanvänts och i vissa fall också framställts åtnjuter ett visst skydd motolovliga inspelningar av utsända program och spridning av kopior avprograminspelningar. Till filmer kan det finnas många upphovsmän. Detförekommer dock inte sällan att upphovsrätten till en film ligger hosproducenten på grund av avtal. I fråga om att för andra ändamål än etersändning användaSveriges Radio-program vill utskottet påpeka att ett sådant utnyttjandeförutsätter att avtal träffas med rättighetsinnehavarna. För anställda vid defyra programbolagen finns s.k. upphovsrättsavtal. Vidare har och träflat avtal om vidareanvändning avSveriges Televisions och Utbildningsradions program i form av videokassettersamt för Utbildningsradions del vidareanvändning av program i form avljudkassetter. Med anledning av de synpunkter som förs fram i motionKr272 vill utskottet erinra om att Utbildningsradion har slutit avtal med ca 200 kommuner om utlåning på bibliotek av vissa av Utbildningsradions program. Det kan också nämnas att försälj ning på kommersiella villkor av såväl Utbildningsradions program som vissa program från sker genom dotterbolaget . Vissa av program främst underhåll ningsprogram finns också tillgängliga för uthyrning hos olika vi deodistributörer på den kommersiella marknaden. Enligt vadutskottet inhämtat finns ett markerat intresse från biblio- 1989/90:KrU6 tekenssida att få möjligheter att låna ut film på videogram. Vissa undersökningar ochöverläggningar pågår också, nämligen dels mellan ochSveriges , dels mellan Bibliotekstjänst och . Även har i en av föreningen gjordutredning föreslagit en försöksverksamhet med videoutlåning på bibliotek.Överläggningarna mellan Bibliotekstjänst och tar sikte på ettsamarbete som skulle innebära att skulle ställatill Bibliotekstjänsts förfogande sådana filmer för vilka institutet äger allarättigheter. Bibliotekstjänst skulle sedan erbjuda biblioteken dessa filmerför utlåning. Denna verksamhet, som planeras att inledas ,skulle försöksvis pågå . Syftet med överläggningarna mellanKommunförbundet och är att få till stånd avtalom upphovsrättsliga frågor och nyttjanderättsvillkor vid utlåning av videogrampå bibliotek. Avtalen skulle bygga på att videodistributörerna hyr ut ett antalvideogram till biblioteken. Arbetet med avtalskonstruktionenberäknas vara slutfört . Mot den redovisade bakgrunden konstaterar utskottet attdet finns goda förutsättningar för att frågan om bibliotekens möjligheter attlåna ut film på video skall kunna få en lösning. Beträffande utlåning avprogram från finns skäl framhålla att som framgår avdet föregående det redan nu är möjligt att låna vissa av Utbildningsradionsprogram, bl.a. sådana som tar upp naturvetenskapliga frågor samt miljö- ochkulturfrågor. Därtill kommer att vissa program från ingår i detprogramutbud som finns hos videogramdistributörerna. Sådana program skullealltså kunna erbjudas biblioteken för utlåning, sedan de ovan redovisadeöverläggningarna resulterat i avtal. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att detinte finns anledning för att vidta sådana åtgärdei' som begärs imotionerna Kr272 och Kr281. Utskottet avstyrker alltså motionerna. 1. beträffande utlåning på bibliotek av radio- ochTV-program på video attriksdagen avslår motion 1988/89:Kr272, 2. beträffande utlåning på bibliotek avkvalitetsfilm på video att avslår motion 1988/89:Kr281. vägnar 1989/90:KrU6 Närvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), StinaGustavsson (c), (vpk), () och (). Utlåning på bibliotek av radio- och TV-program på video(mom. 1) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Mot den" och slutar med "alltså motionerna" bort haföljande lydelse: Mot denna bakgrund konstaterar utskottet medtillfredsställelse att det finns goda förutsättningar för att de sedan längeföreliggande önskemålen om biblioteksutlåning av film på video skall kunnatillgodoses. Det finns därför inte anledning för att göra den i motionKr281 begärda framställningen till regeringen. Motionen avstyrks alltså. När det gäller utlåning av program från är detta visserligen möjligt I fråga om flertalet avUtbildningsradions program men endast på vissa bibliotek i landet. Av SverigesRadios program i övrigt är det endast ett fåtal som kan lånas ut på bibliotek.Sveriges Radio-programmen är en stor kunskaps- och kulturtillgång. Det ärenligt utskottets mening viktigt att denna tillgång tas till vara och ställstill allmänhetens förfogande. Utskottet anser därför i likhet med vad somanförs i motion Kr272 att biblioteken bör få möjligheter att låna eller hyraut program på video eller kassett. För att lösa de problem avbl.a. upphovsrättslig natur som är förknippade med en sådan verksamhet bör enutredning tillkallas. I utredningsarbetet bör även de i motionen framfördasynpunkterna och förslagen beaktas. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion Kr272. deb att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 1. beträffande utlåning på bibliotek av radio- ochTV-program på video