bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Kostnaden för omställnings- och anläggningsstöd beräknastill totalt 1989/90:JoU25 ca och kostnaden förinkomststödet till ca utifrån vissa antaganden om takten iomställningsarbetet (prop. s. 173). Totalt under den femårigaövergångsperioden beräknas kostnaderna till ca . Av dettautgör ca kostnader för omställningsåtgärder, medan restenär kostnader för de permanenta åtgärderna . Häri ingårinte kostnader för export av spannmål som staten löser in. Denna kostnad är inte möjlig att beräkna. Under rubriken på markanvändningen anförs attanpassningen innebär att ca 000 ha frigörs för annan användningunder . Övergången från en reglerad marknad till en fri internmarknad ökar dock möjligheten för icke reglerade grödor att konkurrera. Enavreglering leder också till en extensifiering av växtodlingen. Även detpermanenta stödet till landskapsvårdande insatser tar viss mark i anspråk.Genom att skötsellagens bruknings-plikt slopas och tillståndskravet ersätts meden anmälningsplikt ökar den enskilde jordbrukarens möjlighet att själv avgörahur marken skall användEis. Huvudalternativen till produktion av livsmedelsråvara är industri- och energigrödor samt skogsproduktion. Mindre arealer kan ocksåtas i anspråk för olika nischgrödor, som exempelvis lin, nypon och fibergrödor. Samtliga alternativ kommer att vara möjliga med deövergångsåtgärder som föreslås. Inkomststödet avses utgå till all areal, bådeden som används till de prisreglerade grödorna och dem som används till andraettåriga grödor eller för träda. Detta ökar valmöjligheten mellan olika grödor. Genom omställningsstödet förbättras möjligheterna attsnabbt nå balans på marknaden för traditionella jordbruksprodukter. Stödet kanerhållas för alla bestående åtgärder, allt från skogsplantering till anläggningav golfbanor. Vid skogsplantering m.m. kan anläggningsstöd erhållas.Även energiskog kan ta relativt betydande arealer i anspråk underövergångsperioden. Odlingen av energigrödor påverkas i hög grad av energi-och miljöpolitiken. Energi- och miljöpolitiska överväganden bör vara avgörandeför de insatser som görs för att främja en ökad produktion och användning avbiobränslen. En rad beslut som förbättrar biobränslenas konkurrenskraft harredan fattats eller förbereds . Miljövänlig energiproduktionkommer att stimuleras med milj.kr. , varvid biobränslen skallprioriteras. Detta kommer att förbättra avsättningsmöjligheterna och därmed förutsättningarnaför en långsiktig och lönsam odling av energigrödor. 8 1989/90. Motionerna 1989/90:JoU25 Ett stort antal motioner behandlar övergångsåtgärder m.m.1 partimotion Jo56 yrkas att det temporära arealstödet skallövergå till nye ägaren vid överlåtelse av fastighet, att jordbruksnämnden ges iuppdrag att dels förhandla om kostnadskompensation för /91,dels föreslå ett system för utbytesimport/export, att minst hälften av denspannmålsareal som tas ur produktion bör vara mark i slättbygd, att minsthälften av den areal som skogsplanteras bör vara lövskog (yrkandena 3, 5, 7, 8och 9). Också i kommittémotionen Jo220 (fp) anförs synpunkter påomställningsåtgärder m.m. I vpk:s partimotion Jo68 föreslås investeringsbidrag tillkommuner för energisystem anpassat till biobränslen, biogasproduktion i försöksanläggningar,inrättande av ett samhällsdominerat etanolbolag, 900 milj.kr. till tvåetanolfabriker, satsning på FoU om industrigrödor, 800 milj.kr. ikostnadskompensation till mjölkproduktionen och 525 milj.kr. till nötkötts- ochövrig produktion, sänkt inlösenpris för spannmål och överföring av frigjordamedel till det arealbaserade inkomststödet, ett djur- och arealbaserat stöd förvall, aktivt arbete och inventeringar i varje län angående våtmarker, ingetbidrag till barrskogsplantering, 800 milj.kr. av införselavgiftsmedel tillexportfinansiering (yrkandena , 2931 och 3641). 1 partimotion Jo77 ställs yrkanden omomställningsperiodens längd (/92), snabb omställning avspannmålsproduktionen och observans av icke önskvärd strukturrationaliseringm.m., nivåhöjande kompensation för /91 och tillförsel avmedel via regleringssystemet, statligt stöd till exportfinansiering underomställningsperioden, omfördelning av medel från skogsplantering till ettförhöjt omställningsstöd, satsning på biobränsle och ett åtgärdsprogram för attskapa en varaktig marknad, statliga villkorslån till två etanolfabriker samtstöd till extensiv betes- och vallproduktion (yrkandena 8-10, 12, 13, 23, 25,26 och 27). I partimotion JoSO yrkas att inget stödutgår för att ta mark ur produktion, att bidrag till skogsplantering endastutgår till lövskogsplantering i slättbygd, speciella stimulanser avädellövskogs-plantering, förhöjt arealbaserat inkomststöd minst /96och omförhandling beträffande kvarvarande regleringsmedel (yrkandena 31-33, 36och 37). I den moderata partimotionen JoSS yrkas avslag på detarealbaserade inkomststödet och förändringar av omställnings- ochanläggningsstödet, ett högre omställningsbidrag i form av villkorslån, högreinlösenpriser på spannmål utöver /91, förlängningav omställningsperioden, ett system för exportfinansiering med viss statligreglering, uttalande om jordbrukets roll i den framtida energiförsörjningen ochom konsekvenserna av en kärnkraftsavveckling för introduktion av biobränslensamt beslut om kostnadskompensation för /91 (yrkandena 14,911, 13 och 28). I motionJo7S (s) förordas etanoltillverkning i . I motion Jo78 (m) yrkas ett inkomststöd även till yrkesmässig 1989/90:JoU25 trädgårdsodlingmed hänvisning till det konkurrenstryck som inkomststödet kan innebära fördenna näring. Återföring av avgiftsmedel bör ske även till näringar utanförjordbruket. Enligt motion Jo79 (m) yrkande 3 bör inkomstförstärkning iform av pensionspoäng övervägas i stället för omställningsbidrag. 1 motion JoSl (m) framhålls att nya idéer och initiativbör stödjas och att en helhetsyn är viktig för att klara omställningen. 1 motion Jo89 förordas att överskottsarealen används förproduktion av bioenergi (yrkande 1). Enligt motion Jo93 (c) yrkande 1 bör anläggningsstödetomfördelas från skogsplantering till åtgärder för ett aktivt joi;dbruk i skogs-och mellanbygderna. I motion Jo97 (c) yrkas gemensam exportfinansiering tillden , att införselavgifter används för att finansiera export samtatt förutsättningarna för en etanolfabrik i utreds (yrkandena 2, 3och 6). Några fristående motioner berör omställningsfrågorna ochnärliggande områden. I partimotionen Jo246 (c) yrkas att samhällets ansvar föröverskottsarealen skall uppgå till och att ansvaret kvarstår tillsproduktionsinriktningen ändrats (yrkandena 11 och 12). Enligt vpk-motionenJo270 bör överläggningar tas upp om jordbrukets kostnadskompensation för1989/90 och 1990/91. Stöd bör lämnas till självförsörjning med energi inomjordbruket (yrkandena 5, 6 och 19). Yrkande om omförhandling och kompensationframförs även i motion Jo274 (m) liksom om förlängning av beslut omstatligt delansvar och ett 40-procentigt delansvar för överskottsarealen (yrkandena1113). I motion Jo244 (m) föreslås anläggnings- och omläggningsstöd närjordbruksmark långsiktigt tas ur produktion, stöd till forskning och utvecklingom alternativa jordbruksprodukter och användning av överskottsarealer tilletanol och biobränsle (yrkandena 1 3). Enligt motion Jo204 bör ochimpediment användas för odling av energigrödor. Frågor om ett temporärt system för exportfinansiering inomvissa viktigare produktområden har behandlats i det föregående. I anslutningtill motionernas principdiskussioner om fortsatt exportstöd m.m. vill utskottetanföra följande: En utgångspunkt för de pågående GATT-förhandlingarna är attexportstödet hör till de stödformer som har de mest handelssnedvridandeeffekterna och att denna subventionsform bör behandlas med förtur i arbetet påen neddragning av stöd och skydd. De nordiska länderna har gemensamt intagitden ståndpunkten att de flesta exportsubventionerna bör avskaffas. Undantag hargjorts för livsmedelsbistånd och råvarukostnadsutjämning. Det finns emellertidstarka intressen inom som representerar en annan syn på exportstödet.EG t.ex. har hävdat att det finns andra stödformer som 1989/90:JoU25 har sammasnedvridande effekter som exportstödet. Det är således förenat med vissasvårigheter att nu dra några säkra slutsatser angående resultatet av förhandlingsarbetet.Enligt utskottets mening bör den grundläggande principen om ömsesidighet somutskottet understrukit i ett inledande avsnitt om gränsskyddets nivå m.m. gällaäven i denna fiåga. Utskottet är dock i detta sammanhang inte berett att föreslånågon avvikelse från den förhandlingslinje som intagit i frågan omexportstöd. En förutsättning för detta ställningstagande är att de fortsattaGATT-förhandlingarna blir framgångsrika vad gäller avskaffande avhandelssnedvridande stöd. Det måste också finnas möjligheter att hanteraårsmånsvariationer, säsongvariationer och tillfålliga exportkvantiteter iövrigt och genom t.ex. branschvisa säljbolag avsätta sådana tillfålligaexportkvantiteter på världsmarknaden. 1 denna fråga hänvisar utskottet tillsina uttalanden i avsnittet om konkurrensaspekter. Härutöver bör framhållas att utskottets ställningstagandenbeträffande produktområdena kött och spannmål innebär att dessa omfattas avett system för inlösen resp. exportfinansiering under en övergångstid. I frågaom kött har utskottet i det föregående föreslagit bl.a. en förlängning av dettemporära exportfinansieringssystemet och höjning av medelsanvisningen med 150milj.kr. för detta ändamål jämfört med regeringens förslag. Dessutom harutskottet förordat en mer flexibel användning av de 360 milj.kr. som enligtpropositionen avsätts för produktionsanpassningsåtgärder när det gällermjölkkor. Det av regeringen föreslagna systemet för lönsamhetsutjämning inommjölkproduktionen föreslås av utskottet förlängt med till den 1 juli1995. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo56yrkande 9, Jo68 yrkandena 40 och 41, Jo77 yrkande 12, JoSS yrkandena 9 och 28och Jo97 yrkandena 2 och 3, i den mån motionerna ej tillgodoses med utskottetsuttalanden. Utgångspunkten i propositionens förslag omövergångsåtgärder är att totalt en femårig övergångsperiod skall gälla medbörjan /91. I partimotion anförs att övergångsperiodenskall omfatta femårsperioden /92-1995/96. /9i skallnärmast ses som en fortsättning på den period som omfattas av beslutom livsmedelspolitiken. I andra motioner anförs liknande synpunkter. Yrkandenai dessa motioner är utformade så att de inriktas på preciserade ändringar avvissa stödformer . Enligt utskottets mening är detväsentliga från jordbruksnäringens och samhällets synpunkt vilka konkretastimulans- och stödåtgärder som kommer att gälla för vissa, specificerade perioderoch produktionsområden. Likaså är det viktigt att näringen erhåller en rimligkostnadskompensation för /91. Detta framgår av utskot- tets redovisning i följande avsnitt. Med hänvisning härtill avstyrks 1989/90:JoU25 motionerna Jo77 yrkande 10 och JoSS yrkande 4 i den mån de ejtillgodoses genom utskottets ställningstaganden i följande avsnitt. Inkontststöd, omställningsstöd, anläggningsstöd m.m. Utskottet ansluter sig till jordbruksministernsöverväganden i fråga om inlösensystemet för spannmål och inlösenpriserna. Detinnebär att inlösenpriset för /91 uppgår till . För budgetåren 1991/921993/94 uppgår inlösenpriset till 1,15, 1,00 resp.0,. Det får förutsättas att nuvarande system med prisorter,pristrappa och kvalitetsreglering delvis behöver bibehållas. Jordbruksnämndenbör redovisa förslag i denna fråga. Med den marknadssituation som råder för spannmål leder ettsänkt inlösenpris sannolikt till att marknadspriset sjunker mot denna nivå,även med oförändrad införselavgift. För att inkomsterna inte skall sjunka påett oacceptabelt sätt bör ett arealbaserat stödutbetalas. Enligt utskottets mening bör detta stöd, av skäl som redovisasnedan, utgå med ett något lägre belopp än vad regeringen föreslagit eller med900 resp. . per ha under budgetåren 1991/92 resp. 1992/93. Detta stödbör upphöra /94. föreslår utskottet en höjning avomställningsstödet som i kombination med en något lägre arealbaserad ersättningskall innebära en kraftigare stimulans till en snabb och varaktig omställningav produktionen till annat än livsmedelsproduktion. Stödet bör utgå med igenomsnitt . per ha för /92, med . per ha /93 och med . per ha för /94. Det börutformas som ett villkorslån med en årlig avskrivning av en femtedel av det lånsom beviljas under /92. Den årliga avskrivningen av lån sombeviljas under de två följande budgetåren bör vara en fjärdedel resp. entredjedel. Omställningsstödet bör omfatta även kontraktsbaserad odling avettåriga energi- och industrigrödor. I övrigt bör de villkor och kriterier som föreslagits ipropositionen gälla för inkomststödet och omställningsstödet med undantag avvad som föreslås gälla vid överlåtelse av jordbruksmark. Utskottet anser detinte acceptabelt att inkomststödet i dessa fall skall tillfalla den tidigare ägaren/brukarenockså efter en överlåtelse av marken. I enlighet härmed tillstyrks motion JoS6yrkande 3 att inkomststödet skall övergå till den nye ägaren. Utskottet anser det angeläget att omställningsinsatsernaleder till en snabb och varaktig omställning till alternativ markanvändning.Det är en viktig förutsättning för att produktionen skall komma i balans. Somanförs i propositionen är huvudalternativen till produktion av livsmedelsråvarai dag industri- och energigrödor samt skogsproduktion. Mindre arealer kan ocksåtas i anspråk för olika nischgrödor som t.ex. lin, nypon och fibergrödor. Ivissa områden kan det vara ett intressant alternativ att t.ex. anlägga våtmarker och/eller viltmarker. viktigtatt enskilda brukares kunskaper, idéer och initiativ beträffande 1989/90:JoU25 alternativmarkanvändning kan stimuleras och utnyttjas i omställningsarbetet. 1 dettasammanhang bör också framhållas forsknings- och utvecklingsarbetets betydelseför att omläggningen skall bli framgångsrik. Dessa frågor har nyligenbehandlats i utskottets betänkande om forskning (19S9/90:JoU17). I dettasammanhang har framhållits bl.a. att det utvecklingsarbete som syftar till attfinna alternativ användning av frigjord areal har tilldelats stora resurser.Forsknings- och utvecklingsarbetet rörande t.ex. energigrödor och råvaror förkemisk/teknisk industri fortsätter i nära samarbete med företrädare förjordbruksnäringen. Utskottet vill understryka den betydelse detta arbete harför att omställningen av jordbruket skall bli framgångsrik. Av grundläggande betydelse för omställningsarbetet ärvidare att ytterligare resurser anvisas för rådgivning och utbildning och attinsatserna på detta område anpassas efter de förändrade produktionsförutsättningarna.Utskottet behandlar denna fråga i ett följande avsnitt och föreslår i sambanddärmed en utredning om samordning av de samlade resurserna på utbildnings- ochrådgivningssidan. Utskottet instämmer i de synpunkter som anförs bl.a, imotioner från och vpk om betydelsen av att vallproduktion och betesdriftstimuleras i omställningsprogrammet. Lantbruksstyrelsen bör därför få iuppdrag att pröva hur ett system för extensiv vall- och betesproduktion skallkunna ingå i omställningsstödet. 1 ett sådant system bör det vara möjligt attföreskriva villkor om minskad användning av handelsgödsel. Lantbruksstyrelsenbör också få i uppdrag att justera reglerna för nuvarande trädesprogram så attareal som ligger i träda och som kan bli föremål för omställning intenödvändigtvis behöver besås före . För att ytterligare stimulera till en sådan utveckling somangetts ovan bör ett anläggningsstöd införas för plantering av skog och energiskog. 1 förhållande till regeringens förslag föreslår utskottetden ändringen att anläggningsstöd ej skall utgå för barrskogsplantering. Vidareanser utskottet att beloppen per ha ej bör preciseras . Anläggningsstöd bör i stället utgå inom en kostnadsram om400 milj.kr. /92-1994/95 för anläggning av våtmarker samtplantering av lövskog och energiskog. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer bör utforma förslag om belopp per ha och villkor i övrigt.Stödet per ha skall i förekommande fall utgöra ett fast tillägg till eventuellttidigare utbetalt omställningsstöd. 1 propositionen aviseras att miljövänlig energiproduktionkommer att stimuleras med milj.kr. , varvid biobränslen skall priori teras. Utskottet förordar att denna satsning skall betraktas som ett led i omställningsprogrammet för jordbruket. Medlen skall användas bl.a. för att stimulera investeringar som tryggar avsättningsmöjligheterna och därmed förutsättningarna för en långsik tig och lönsam odling av energigrödor. Etanolproduktion är av särskilt intresse i detta sammanhang. Förutsättningarna för en lönsam etanolp- 118 roduktion har förbättrats genom de förslag om koldioxidskatt och Enligt utskottets mening är det angeläget att 1989/90:JoU25 den godaåkermarken kan användas på ett sådant sätt att den vid behov lätt kan ställasom till livsmedelsproduktion . Etanolproduktionen har i dettaavseende stora fördelar. Etanol är därtill ett fullgott drivmedel förmotorfordon med betydande miljöfördelar. En inhemsk produktion av drivmedel hardessutom fördelar från beredskapssynpunkt och minskar importbehovet i motsvarandegrad. Utskottet förutsätter att det görs en noggrann analys avetanolproduktio-nens möjligheter mot bakgrund av utskottets uttalanden i dettasammanhang. Att skapa en varaktig marknad för dessa produkter är avgrundläggande betydelse för att omställningsarbetet skall bli framgångsriktoch för att jordbruket skall kunna medverka i produktionen av miljövänligaenergiformer. Utskottet anser det angeläget att det kommande energipolitiskabeslutet utformas så att dessa önskemål tillgodoses. Vad utskottet anfört om stöd- och stimulansåtgärder m.m.bör som sin mening ge regeringen till känna. Härigenom tillgodoses iförsta hand motionerna Jo56 yrkande 8, Jo68 yrkandena 24-27, 29, 37 och 39,Jo77 yrkandena 13, 23, 25, 26 och 27, JoSS yrkandena 1 delvis, 10 och 11, JoSl,JoS9 yrkande 1, Jo93 yrkande 1, Jo204, Jo220, Jo244 yrkandena 1 3, Jo246yrkandena 11 och 12, Jo270 yrkandena 6 och 19 och Jo274 yrkandena 12 och 13. MotionJoS6 yrkande 7 bör ej föranleda någon vidare åtgärd. Motionerna Jo68 yrkandena 36 och 38 avstyrks. Önskemålet iyrkande 38 om vissa inventeringar m.m. i anslutning till anläggningsstödetkommer med största sannolikhet att tillgodoses inom ramen för den utökaderådgivningsverksamhet som regeringen föreslagit. Vidare avstyrks motion JoSO yrkandena 31 33 och 36.Yrkande 32 tillgodoses delvis genom utskottets ställningstagande som innebäratt inget särskilt stöd utgår till barrskogsplantering. Yrkandena1 i återstående del, 2 och 3 i motion JoSS avstyrks. Yrkandena i motionerna Jo7S och Jo97 (yrkande 6) ometanoltillverkning i resp. avstyrks i den mån de ejtillgodoses genom utskottets uttalanden. I anslutning till motion Jp78 om konkurrenssituationen föryrkesmässiga trädgårdsodlare medger utskottet att det givetvis i vissa speciellasituationer, som inte till alla delar kan förutses, kan uppstå negativaeffekter från konkurrenssynpunkt av de föreslagna övergångsstöden. I de fallsom avses i motionen är det dock endast det arealbaserade inkomststödet someventuellt kan påverka konkurrensläget. Härvidlag bör dock hänvisas till deändringar som utskottet föreslagit beträffande belopp och giltighetstid fördenna stödform. När det gäller den yrkesmässiga trädgårdsodlingen torde de redanetablerade odlarna ha en betydande fördel med hänsyn till redan gjordainvesteringar i maskiner och andra tillgångar. Kapitalkostnaderna förnyetablering är sannolikt så stora att det föreslagna arealbaseradeinkomststödet knappast kan uppväga angivna fördelar. utgårutskottet från att en återföring till bl.a. trädgårdsnäringen liksom 1989/90:JoU25 hittillskommer att ske. Motionen bör med dessa uttalanden lämnas utan någon vidareåtgärd. Motion Jo79 yrkande 3 om inkomstförstärkning i form avpensionspoäng i stället för omställningsbidrag avstyrks. Motionens syfte börtillgodoses genom andra typer av åtgärder, t.ex. i form av awecklingsersättningför vissa producenter. Regle ringsåre t 1990191 I propositionen görs en kostnadsberäkning av bl.a. deåtgärder som börjar tillämpas under /91 och avtotalkostnaderna under den femåriga övergångsperioden (prop. s. 170173).Beräkningarna har i korthet redovisats ovan. Utskottet har ägnat särskild uppmärksamhet åt frågan omkostnadskompensation till jordbruket för /91 mot bakgrundav att prisöverläggningar ej har ägt rum i sedvanlig ordning mellan LRF ochkonsumentdelegationen. De aktuella beräkningarna redovisas i sammanfattning pås. 171 i propositionen. I samband med en särskilt anordnad utfrågning medrepresentanter för jordbruksnämnden, LRF och konsumentdelegationen harutskottet inhämtat ytterligare upplysningar om kompensationsbehovet ochparternas ståndpunkter i frågan. Utskottet har i flera sammanhang i detta betänkande berörtmjölkproduktionens betydelse från olika synpunkter. Bl.a. har understrukitsdess värde för skogs- och mellanbygderna och i synnerhet för de nordligastelänen, som ingår i stödområdet. Den del av regeringens förslag som avser stöd-och stimulansåtgärder för /91 ger ett bättre utbyte förspannmålsproducenterna än för mjölkproducenterna. Utskottet föreslår därföratt ett belopp om 600 milj.kr. utöver regeringens förslag tillförs jordbruket iform av ett bidrag per ko. En mindre del av beloppet bör avsättas för ett stödtill getskötsel. Regeringen bör uppdra åt jordbruksnämnden att utforma förslagtill fördelning av dessa medel. Beloppet bör i likhet med huvuddelen av det av regeringenföreslagna beloppet om 1 170 milj.kr. finansieras med införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen. Om sådana medel inte finns tillgängliga skallfinansieringen ske med budgetmedel. Även i övrigt skall de villkor som anges i motsvarandeavsnitt i propositionen gälla för beloppet 600 milj.kr. Som framgår av propositionenbör bidragen i sin helhet betalas ut . Om möjligt bör dettagälla även det av utskottet föreslagna beloppet. Hur motsvarande ersättning ochden retroaktiva ersättningen på 730 milj.kr. skall tillföras jordbruket underåren efter /91 får, liksom frågan om gränsskyddet, avgörasmed hänsyn till resultatet av de pågående GATT-förhandlingarna. Utskottet vill framhålla att det är svårt attöverblicka konsekvenserna av att de belopp som tillerkänns jordbruket utgör underlagsbelopp för beslut om kommande kompensationsnivåer. 1 termer av en mer långsiktig uppgörelse i finns ingabestämda regler om en real sänkning av gränsskyddet eller om 1989/90:JoU25 bedömningenav bidragsformer som knyts till produktionsenheter. annanosäker faktor är beräkningen av PSE-talen i förhållande till Som tidigare påpekats bör frågan omförändringar i gränsskyddet, såväl tekniskt som nivåmässigt, göras i den taktsom en kommande överenskommelse i anger. nordisk utgångspunkt är härvid att sänkningar skall göras i reala termer,varvid tidigare sänkningar får tillgodoräknas. anfördainnebär sammanfattningsvis att frågan huruvida och i vilka former det av utskottet föreslagna tilläggsbeloppet i fortsättningen kommerjordbruket till del får avgöras med hänsyn till resultatet av Utskottets ställningstagande tillgodoser helt eller delvismotionerna Jo56 yrkande 5, Jo68 yrkandena 30 och 31, Jo77 yrkandena 8 och 9,JoSO yrkande 37, JoSS yrkande 13, Jo270 yrkande 5 och Jo274 yrkande 11. Medanledning av dessa motioner bör ett tillkännagivande riktas till regeringen.Vidare föranleder utskottets förslag ändringar beträffande anslaget tillprisreglerande åtgärder, som närmare behandlas i det följande. Möjligheten för mjölkproducenter att erhållaawecklingsersättning förlängs enligt propositionens förslag. Anslutning tillsystemet skall vara möjlig t.o.m. . Ersättning skall endast betalas utt.o.m. Det ankommer på regeringen att besluta i dessa frågor.Kostnaden för en ökad anslutning har beräknats till 70 milj.kr. för budgetåret1990/91.