bet · GD01SfU17 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 Invandring m.m. SfU 17 I betänkandet behandlas de i proposition 1989/90:100 bil.12 () under litt. E Invandring m.m. upptagna anslagenE 1, E 4 och E 6 jämte motioner. Regeringen () har i proposition1989/90:100 bil. 12 under litt E Invandring m.m. föreslagit att (E 1) till Statens invandrarverks förvaltningskostnaderför /91 anvisa ett förslagsanslag på , (E 4) till Överföring av flyktingar m.m. för budgetåret1990/91 anvisa ett förslagsanslag på , (E 6) till Statsbidrag till Stiftelsen Invandrartidningenför /91 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90:506 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en successiv ökning av flyktingkvoten. 1989/90;Sf605 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökad flyktingkvot. 1989/90:51610 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att beslutar höja flyktingkvoten med 750personer till sammanlagt 2 000, 11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om publicering av praxis. 1 1989/90. 1989/90;Sf611av (vpk) vari yrkas att riksda- 1989/90:SfU 17 gen somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om representation istyrelsen lör statens invandrarverk. 1989/90:51615 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt flyktingkvoten bör ökas till minst 2 500 personer och att 6,5 milj. kr. anslås för detta ändamål. 1989/90:51616 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ökning av flyktingkvoten till 1 750 genom omfördelningav resurserna inom av regeringen föreslagen budgetram. 1989/90:51618 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att hos regeringen begär förslag om attflyktingkvoten för den organiserade överföringen av flyktingar till höjs till 3 000 personer , 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att invandrarverket sammanställer ochutger en praxissamling i asylärenden. 1989/90:Sf619 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till regler som möjliggör för utländskamedborgare som ej är flyktingar att få återflyttningsbidrag enligt vad imotionen anförts. I9S9/90;5f626 av m.fl. (s) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt flyktingkvoten bestäms till 1 750 flyktingar genom omfördelning av resurser inom den av regeringen föreslagna budgetramen i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade ersättningar till flyktingar som frivilligtåtervänder till sina hemländer. 19S9/90:5f630 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkompensation för den förlorade tjänstebrevsrätten. 1989/90:Sf632 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsavseende myndighetsansvar över språkminoritetsfrågorna. 1989/90:5f636 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att till Statens invandrarverksförvaltningskostnader lör /91 anslår . utöver vadregeringen har föreslagit. 1989/90:51642 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att ett större antal flyktingar från lägren iTurkiet med irakiska kurder tas emot till inom flyktingkvoten.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:U655. 1989/90:51644av m.fl. (fp) vari yrkas 1989/90:SfU17 2. att för /91 anslår . på anslaget E 4. Överföring av flyktingar m.m. () är centralförvaltningsmyndighet för invandrar- och medborgarskapsfrågor och huvudman påden statliga sidan för överföring och mottagande av flyktingar och asylsökande.Verket skall bevaka behovet av åtgärder för invandrare och språkligaminoriteter samt ha kontakt med invandrarnas organisationer. Från anslaget finansieras verkets centrala förvaltning iNorrköping, region kon to ren samt funktionen för tillståndsprövning vidutredningsslussarna. I instruktionen för statens invandrarverk se 2 §förordningen (1988:429) med instruktion lör statens invandrarverk, ändrad 1989:564 anges att verket särskilt skall 1. fullgöra deuppgifter som verket har enligt utlänningslagstiftningen,medborgarskapslagstiftningen eller andra författningar, 2. svara föröverföring och mottagande av organiserat uttagna fiyktingar samt för mottagandeav asylsökande och för dessa ändamål driva eller ha huvudansvaret förförläggningar, 3. medverka tillatt kommuner erbjuder flyktingar och asylsökande bostad och i övrigt tas emotpå ett lämpligt sätt i det svenska samhället, 4. fortlöpandebevaka behovet av åtgärder för att främja invandrares och språkligaminoriteters sociala och kulturella situation i , uppmärksamma berördamyndigheter på sådana behov samt verka för att vidtagna åtgärder samordnas ochatt myndigheternas handläggning av ärenden enligt utlännings- ochmedborgarskapslagstiftningen är effektiv, 5. verka församordning av samhällsinformation till och om invandrare samt svara för sådansamhällsinformation till invandrare sotri inte ankommer på annan myndighet ochför information till allmänheten i invandrarpolitiska frågor, 6. svara för sådandokumentation om invandrares och språkligaminoriteters sociala och kulturella situation som inte ankommer på annanmyndighet, 7. varakontaktorgan mellan samhället och invandrare, språkliga minoriteter samt derassammanslutningar, 8. föra registeroch statistik över utlänningar i landet i den utsträckning det behövs förverksamheten. , med att en ny utlänningslagträdde i kraft, infördes en ny organisation för invandrarverket och nya rutinerför handläggningen av asylärenden. Den nya organisationen innebär enregionalisering i syfte att åstadkomma effektivare handläggning av 1989/90:SfUl7 utlänningsärendenoch därmed kortare handläggningstider, ett bättre flyktingmottagande ochförbättrad samverkan mellan verket, andra berörda myndigheter och kommunerna. centrala organisation omfattar trehuvudenheter för respektive tillstånds- och medborgarskapsfrågor, invandrar-och flyktingfrågor, samt administration och information. Dessutom finns enmindre planeringsavdelning som fiingerar som en verksstab. Fyra regionkontor svarar för ledningen avförläggningsverksamheten och det direkta samarbetet med kommunerna. Regionkontorenträffar överenskommelser med kommunerna i regionen om flyktingmottagande ochsamordnar flyktingarnas bosättning i kommunerna. Handläggningen av asylärendenskall normalt ske vid någon av invandrarverkets fyra permanentautredningsslussar. För denna handläggning svarar en tillståndsbyrå/enhet somingår i verkets avdelning för tillstånds- och med bo rgarskapsfr ågor. I motion 5f636 av m.fl. pekar motionärerna påde uppgifter som verket har ålagts och anför att det är en väsentlig skillnadmellan vad verket skall göra och vad som verkligen görs. Enligt motionärernahåller ett långt, mödosamt och tålmodigt uppbyggnadsarbete vad gällerinvandrarpolitiken på att raseras, som alarmerande rapporter talardels om ökad brottslighet bland invandrarungdomar och utländska medborgare,dels om den ökade andelen invandrarungdomar och andra generationens invandrarebland personer med psykiska och psykosomatiska problem. Motionärerna, somkritiserar de bristande möjligheterna för vanligt folk att komma i kontakt medverket, framhåller att det är ytterst viktigt att förutsättningar skapas somgör det möjligt för verket att bevaka och fullfölja invandrarpolitikenspraktiska tillämpning. De begär att 25 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagitanvisas på detta anslag för att verket skall få bättre möjligheter att klarasina arbetsuppgifter (yrkande 1). Ovan har redogjorts lör invandrarverkets organisation.Organisatio nen innebär att olika frågor handläggs inom olika enheter och byråer inom verket. Även om verket i det läge som råder med nödvändighet fått koncentrera sina ansträngningar på den del av verksamheten som rör mottagningen av asylsökande och flyktingar, innebär det inte att övriga uppgifter åsidosätts. Motionärernas svepande kritik av verksam heten vid invandrarverket är inte heller närmare underbyggd. Motio nen innehåller inga närmare uppgifter om vad den föreslagna anslags ökningen skall användas till, och beloppet överstiger vida vad verket begärt i sin anslagsframställning. Utskottet, som vill erinra om att regeringen har bemyndigande att besluta om de tillfålliga resursför stärkningar som erfordras för handläggning av asylärenden och mottag ning av flyktingar och asylsökande och i efterskott anmäla detta för , avstyrker därför bifall till motion 5f636 yrkande 1 och tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget El. Frågan om s.k. gamla invandrare tas upp i motion 51632 avErkki 1989/90:SfU17 Tammenoksa m.fl. Motionärerna påpekar att det i svenskinvandrarpolitik varit en bärande idé att alla myndigheter tar"sitt" ansvar över "sina" invandrarfrågor men attinvandrarverket haft en koordinerande och samrådande funktion och handläggerbl.a. stödet till invandrarnas organisationer. Enligt motionärerna finns detdock en motsättning i att verket handlägger såväl juridiska ochpolisiära frågor som invandrarpolicy- eller s.k. samrådsfrågor, eftersom detmåste antagas att flyktingfrågan även i fortsättningen kommer att ta nära nogalla verkets krafter i anspråk, och att därför ansvaret för invandrarnasframtidsfrågor i kommer att försummas. Motionärerna anser det ytterstangeläget att språkminoriteternas frågor uppmärksammas på ett bättre sätt ochföreslår att verket skall få i uppdrag att komma med förslag om hur dessa skallkunna handhas bättre i fortsättningen. De begär ett tillkännagivande ommyndighetsansvaret över språkminoritetsfrågorna i enlighet med det anförda. Som utskottet ovan anfört innebär invandrarverketsorganisation att olika enheter och byråer har olika arbetsuppgifter och attfrågor om mottagning av asylsökande och flyktingar inte sysselsätter allverkets personal. Principen att varje fackmyndighet inom sitt område har sammaansvar för invandrare som för den övriga befolkningen slogs fast senast isamband med behandlingen av proposition 1985/86:98 om invandrarpolitiken (SfU20, rskr. Utskottet anser inte att det finns anledning att nu överväga enannan ansvarsfördelning för de frågor som avses i motion Sf632 och avstyrkerdärför bifall till motionen. I motion Sf611 av tas frågan omsammansättningen av invandrarverkets styrebe upp. 1 motionen påpekas attvänsterpartiet kommunisterna under en följd av år aktivt arbetat med invandrar-och flyktingfrågor, och motionären anser det vara orimligt att partiet saknas iden partipolitiskt sammansatta styrelsen lör invandrarverket. Han anför vidareatt samma förutsättningar bör skapas för alla partier att få insyn iverksamheten och kunna ta ansvar för förverkligandet av de beslut som riksdagenfattar på detta område samt begär ett tillkännagivande om att allariksdagspartier bör vara representerade i invandrarverkets styrelse. Utskottet behandlade denna fråga senast i sitt avriksdagen godkända betänkande 1988/89:S1UI7. Utskottet anförde därvid följande. I proposition 1986/87:99 om ledning av den statligaförvaltningen, den s.li. verksledningspropositionen, behandlades frågor som gäller riksda gens och regeringens insyn i och styrning av de statliga myndigheter nas verksamhet. I propositionen angavs bl.a. att regeringen alltid borde ' vara fri att avgöra en styrelses sammansättning. Därför borde inte heller nomineringsförfarandet regleras. Förfarandet med att regeringen i vissa fall inhämtade förslag från riksdagspartier och intresseorganisa tioner borde däremot bestå. Vid behandling av propositionen angav utskottet (se KU 1986/87:29 s. 32) att en lekmannastyrelses sammansättning måste bestämmas av regeringen från fall till fall med beaktande av de uppgifter som myndigheten i c fråga har.Utskottet förutsatte vidare att det allmänna medborgerliga 1989/90:SfU17 omdöme somföreträds av personer i de folkvalda församlingarna får en stark representationi lekmannastyrelserna. ansåg mot bakgrund av detanförda att frågan om sammansättningen av invandrarverkets styrelse fårankomma på regeringen. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkerbifall till motion 51611. I två motioner tas frågan om publicering av praxb iasylärenden upp. m.fl. begär i motion 51610 (yrkande 11) etttillkännagivande om att invandrarverket skall publicera praxis i ärenden omuppehållstillstånd, och m.fl. begär i motion 51618 (yrkande 8) attverket skall ges i uppdrag att sammanställa och redovisa praxis i asylärenden. I proposition 1983/84:144 om invandrings- ochflyktingpolitiken underströk föredragande statsrådet starkt vikten av attgällande regler, riktlinjer, motivuttalanden och praxis blev föremål för ensystematisk dokumentation och spridning. Statsrådets uttalande i denna delföranledde inte något uttalande från sida (SfU 1983/84:30). Utskottethar därefter vid flera tillfållen behandlat frågan om praxispublicering.Senast skedde detta i betänkandena /S9:SfU19 och SfU22, där utskottethänvisade till att en decentraliserad handläggning av asylärenden tillutredningpslussarna ställer stora krav på att huvudenhetens ledning ser tillatt det blir en enhetlig praxis vid alla utredningsslussar och att ändringar ipraxis och aktuell länderkunskap sprids till personalen vid utredningsslussarna.Utskottet utgick vidare från att frågan om dokumentation och spridning avpraxis utanför invandrarverket skulle bli aktuell inom verket i samband meddenna decentralisering samt ansåg att något uttalande från sida medanledning av en motion i frågan mot denna bakgrund inte var erforderligt. Frågan om sammanställning och dokumentering av praxis togsupp vid den offentliga utfrågning om flykting- och invandrarpolitiken somutskottet höll . Överdirektör , invandrarverket,uppgav därvid att arbetet pågick med att planera och i vissa hänseenden utformaen praxisredovisning. Redovisningen avses omfatta dels asylpraxis, dels övrigtillståndspraxis, dels medborgarskapspraxis. Avsikten är att redovisningen skallbestå av en allmän del med hänvisningar och referenser till förarbeten ochannat liknande material samt två delar med prejudicerande avgöranden(praxissamling). Den ena av dessa senare två delar skall innehålla avgörandenrörande juridisk-tekniska frågor formalia och den andra länderrelateradeavgöranden i materiella frågor. Arbetet med denna del har påbörjats med ensammanställning av ärenden rörande asylsökande från . Arbetet rörande Iranberäknas vara klart och arbetet rörande andra länder i huvudsakunder hösten. Av den sålunda lämnade redogörelsen framgår att arbetetmed en praxissammanställning pågår inom invandrarverket. därför attnågot tillkännagivande med anledning av motionerna inte 1989/90:SfU17 behövs ochavstyrker bifall till motionerna 51610 yrkande 11 och 51618 yrkande 8. Överföring av flyktingar m.m. Från anslaget bekostas organiserad överföring till Sverigeav flyktingar, bidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag till flyktingarsresa från för bosättning i annat land samt bidrag enligt förordningen(1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor tillSverige. Till anslagsposten för organiserad överföring avflyktingar till har i propositionen beräknats 6,5 milj. kr.Medelsberäkningen utgår enligt propositionen från en uttagning och överföringav ca 1 250 flyktingar, dvs. samma omfattning som . I propositionenförutsätts att regeringen därutöver, liksom tidigare, kan besluta om överföringoch övriga åtgärder som bedöms nödvändiga. har haft ett av beslutatsystem lör kollektiv överföring av flyktingar genom s.k. flyktingkvoter. Sedanår 1973 har denna kvot varit generell (dvs. icke nationalitetsbestämd) ochsedan år 1976 har den uppgått till ca 1 250 personer . Kvotenfastställs och används per budgetår. Antalet faktiskt överförda flyktingarvarierar , då uttagningsbeslut inte alltid kan följasav utresetillstånd från det land där flyktingen vistas. Under budgetåret1988/89 överskreds kvoten med ca 200 personer såväl i fråga om antalet faktisktinresta flyktingar som i fråga om antalet beviljade tillstånd. Vid sitt beslut om flyktingkvoten för /90angav regeringen att uttagning i första hand borde ske i länder i sydvästra ochmellersta , i Syd- och samt i . Fleramotioner gäller flyktingkvotens storlek. I motion 51618 av m.fl. begärs attflyktingkvoten skall höjas till 3 000 personer (yrkande 2). I motion51615 av m.fl. anförs att flyktingkvoten bör höjas till minst 2500 personer och att 6,5 milj. kr. bör anslås till ändamålet (yrkande 1). I motion5f610 av m.fl. begärs att flyktingkvoten höjs till 2 000personer (yrkande 2) och i motion Sf644 av m.fl. att riksdagenhöjer anslaget med 1 milj. kr. för detta ändamål till sammanlagt 13 milj. (yrkande 2). I motionerna 51616 av och och51626 av m.fl. (yrkande 3) begärs tillkännagivanden om attflyktingkvoten bör ökas till 1 750 personer genom en omfördelning avresurserna, och i motion 5136 (yrkande 1) begär m.fl. etttillkännagivande om att flyktingkvoten bör kunna höjas successivt och till enbörjan med 500 personer. Slutligen begär m.fl. i motion 51605yrkande 1 ett tillkännagivande om att flyktingkvoten bör kunna höjas. I motion 51642 av m.fl. begär motionärerna attett större antal flyktingar från lägren med irakiska kurder i skall _ tas emot iSverige inom flyktingkvoten. Motioner om höjning av flyktingkvoten har behandlats av riksdagen1989/90:SfU17 under en följd av år. Vid sin behandling av frågan vid förraårets hänvisade utskottet i sitt av godkända betänkande1988/89:SfU17 till att regeringen utöver kvoten om ca 1 250 personer kundebesluta om överföring och övriga åtgärder som bedömdes nödvändiga underbudgetåret och avstyrkte bifall till föreliggande motioner. förutsätts också i åretsbudgetproposition att regeringen utöver den nämnda kvoten om ca 1 250flyktingar kan besluta om överföring och övriga åtgärder som bedöms nödvändigaunder budgetåret. Utskottet, som vill erinra om att vid utskottets ovannämnda utfrågning den totala europeiska flyktingkvoten angavs till 4 000personer, delar motionärernas uppfattning att det finns anledning att höja flyktingkvoten.Det är emellertid enligt utskottets mening knappast möjligt att nämnvärt höjakvoten i en situation där mottagningsresurserna är hårt ansträngda på grund avtillströmningen av asylsökande och de stora svårigheterna att slussa ut dem somfått tillstånd i samhället. Frågan om en höjning av flyktingkvoten har enligtvad utskottet erfarit ingått som en viktig del i de överväganden som görs inomregeringskansliet inför den översyn av flyktingpolitiken som planeras. Utskottetutgår ifrån att frågan om möjligheten av att höja flyktingkvoten kommer attingå i översynen och att behovet av en sådan höjning beaktas. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna51618 yrkande 2, 5f615 yrkande 1 i denna del, 51610 yrkande 2, 51605 yrkande 1,51616, S1626 yrkande 3 och S06 yrkande 1. Utskottet utgår vidare från att frågan om kvotuttagningensinriktning kommer att behandlas inom den nämnda översynen och att därvid ävenfrågan om prioritering av de irakiska kurdflyktingarna i kommer attbeaktas. Utskottet avstyrker därmed bifall också till motion Sf642. Till anslagsposten för flyktingars resor från förbosättning i annat land beräknas i propositionen 2,5 milj. kr. och tillanslagsposten för bidrag till flyktingar för anhörigas resor till 3milj. Bidrag till flyktingars resor från för bosättning i annatland får lämnas för dels skäliga reskostnader, dels uppehälle under resan ochde första dygnen i det nya bosättningslandet samt kostnader för bagagetransportoch annat som har samband med resan med högst . per person, docksammanlagt högst . för flyktingen och hans anhöriga. Med flyktingaravses i detta sammanhang även utlänningar som fått uppehållstillstånd avliknande skäl. begär i motion 51619 att inte bara flyktingarutan alla utländska medborgare skall kunna få återflyttningsbidrag. Enligt förordningen (1984:890) om bidrag till flyktingarsresor från för bosättning i annat land avses med flyktingar utlänningarsom har fått uppehållstillstånd i och som har överförts hit med stöd avett särskilt regeringsbeslut kvotflyktingar samt utlänning- ar som harfått asyl enligt 3 kap. utlänningslagen eller uppehållstill- 1989/90:SfU17 stånd avhumanitära skäl. Bidrag får enligt förordningen också lämnas till make ellermaka eller barn till en bidragsberättigad flykting och, om detfinns särskilda skäl, till andra anhöriga till fiyktingen som lever ihushållsgemenskap med denne. Även om det i enskilda fall kan finnas behov av ekonomisktstöd för andra invandrare än fiyktingar att återvända hem anser utskottet inteatt rätten till bidrag för bosättning i annat land bör vidgas på sätt sombegärs i motion 5f6l9. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. begär i motion 51626 (yrkande 7) attersättningarna till flyktingar som frivilligt återvänder till sina hemländerskall ökas till . per person och . per familj och attanslagsposten får uppgå till 3,5 milj. kr. Nivån på dessa bidrag regleras i den nämnda förordningen.Beloppen höjdes till nuvarande nivå (SFS 1989:783). bedömning är motion 51626 yrkande 7 därigenom tillgodosedd. Det anförda innebär att utskottet med avstyrkande avbifall till motionerna 51615 yrkande 1 i denna del och 51644 yrkande 2tillstyrker förslaget i propositionen om medelsanvisning till anslaget E 4. Från anslaget utgår statsbidrag till den stiftelse som gerut . Verksamheten vid bedrivsfr.o.m. /89 i delvis nya former (prop. 1987/88:110, SfU 24,rskr. Tidningsutgivningen bestäms av stiftelsens stadgar och genom ettavtal med staten. Stiftelsens intäkter kommer huvudsakligen från prenumerationsavgiftermen kan också skapas genom försäljning av specialnummer och kommersiellaannonser. Underskott täcks med statsbidrag. I propositionen föreslås att till stiftelsen efteruppräkning för kostnadsfördyringar anvisas . anför i motion Sf630 att regeringensförslag till medelsanvisning innebär att stiftelsen inte ges full kompensationför den förlorade tjänstebrevsrätten och att konsekvensen av detta blir attstiftelsen permanent måste minska ambitionen i fråga om utgivningen. Detta stårenligt motionären i strid med beslut om Invandrartidningensverksamhet och motverkar möjligheter att fullfölja sinauppgifter enligt de av regeringen fastlagda stadgarna. Han begär i motionen etttillkännagivande orh nödvändigheten av att intentioner i fråga omInvandrartidningen inte motverkas av att stiftelsen inte fårfull kompensation för förlorad tjänstebrevsrätt. Vid sin behandling av en liknande motion för budgetåret1988/89 uttalade utskottet (l988/89:5fU9) att det då inte var möjligt att förutse om den slopade tjänstebrevsrätten tillsammans med stiftelsens vidgade 9 verksamhetskulle komma att innebära att den då föreslagna medelsan- visningen varotillräcklig, utan det fick ankomma på regeringen att 1989/90:SfU17 bedöma om det senare underbudgetåret fanns anledning att återkomma till i frågan. mening är det viktigt att har möjlighet attfullgöra sina uppgifter. Utskottet anser emellertid att regeringens bedömningav medelsanvisningen får godtas och avstyrker bifall till motion 51630. 1. beträffandeanslag till statens invandrarverk att med bifalltill proposition 1989/90:100 i denna del och med avslag på motion 1989/90:51636yrkande 1 till Statens invandrarverks förvaltningskostnader för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på , 1 (vpk) att avslårmotion 1989/90:51632, 3. beträffandeinvandrarverkets styrebe att avslår motion 1989/90:51611, 2(vpk) 4. beträffandepublicering av praxb att avslårmotionerna 1989/90:51610 yrkande 11 och 1989/90:51618 yrkande 8, 3(fp, vpk) att avslårmotionerna 1989/90:51605 yrkande 1, 1989/90:51610 yrkande 2, 1989/90:51615yrkande 1 i denna del, 1989/90:51616, 1989/90:51618 yrkande 2, 1989/90:Sf626 yrkande3 och 1989/90:5136 yrkande 1, 4(m, fp, mp) 5(vpk) 6. beträffandeflyktingkvotens inriktning att avslår motion 1989/90:51642, 5 (vpk) 1.beträffande rätt till flyttningsbidrag att avslår motion1989/90.51619, 8. beträffandestorleken av flyttningsbidrag att avslårmotion 1989/90:5f626 yrkande 7,