bet · GD01JoU11 · 1989-12-31 00:00:00 — ger möjlighet att tillämpa bestämmelserna om byggnadsminnen på park,trädgård eller annan anläggning av kulturhistoriskt värde. Avgörande förlagens avgränsning gentemot naturvårdslagens tillämpningsområde bör enligtförarbetena (prop. 1987/88:104) vara att det är fråga om anläggningar som äratt betrakta som medvetna arkitektoniska skapelser. Naturvårdslagens regler omskydd av kulturlandskapsmiljöer ingår i den aktuella översynen av lagen, varvidutredaren har att ta ställning till om bestämmelserna om skydd för kulturvärdenär ändamålsenligt utformade. Med det anförda anser utskottet syftet med motionJo725 tillgodosett. Motionen bör således inte medföra någon vidareåtgärd. 1 motion Jo970 yrkande 3 begärs lagförslag som helt täckeralla internationella konventioner som har ingått på natur- ochmiljövårdens områden. Utskottet får anföra följande. har ingått ettstort antal bilaterala och multilaterala konventioner på miljövårdens och natur vårdens områden. miljöskyddsutredning gjorde i sitt betänk ande Bättre miljöskydd II (SOU 1983:20) en genomgång av flertalet konventioner och en undersökning huruvida den inhemska lagstift ningen stod i överensstämmelse med de åtaganden som gjorts i kon ventionerna. En del av konventionerna omfettar i huvudsak mellan- statliga frågor eller förhållanden med anknytning till havs- och land områden utanför territorium. Utskottet vill framhålla att bestämmelserna i 10 kap. regeringsformen förutsätter att vid varje tillfålle då den ingår en internationell överenskom melse det också sker en prövning huruvida överenskommelsen föran leder stiftande, ändring eller upphävande av svensk lag eller huruvida 11 medverkan i övrigt är påkallad. I praxis finns det tvåolika metoder att införliva bestämmelserna i en 1989/90:JoU 11 konvention med den svenskarättsordningen, nämligen transformering och inkorporering (se bl.a. 1989/90:KU18). Vid transformering omarbetas den internationella överenskommelsen ellerde delar av den som inte redan har motsvarigheter i svensk rätt till svenskförfettningstext. Inkorporering innebär att det i en lag eller annanförfettning föreskrivs att konventionens bestämmelser direkt skall gälla iSverige. Utskottetkan konstatera att i åtskilliga fall fettat beslut om lagstiftning ianslutning till ratificeringen av vissa konventioner. I andra fell harkonventioner eller tillägg till konventioner godkänts utan att särskildalagbestämmelser ansetts påkallade (se t.ex. 1989/90:JoU7). Dessa bedömningarmåste givetvis göras från fell till fell på grundval av den aktuellakonventionens innebörd och omfett-ning. I vissa fell kan lagstiftning t.o.m,anses obehövlig på den grunden att redan existerande svenska bestämmelser ellerpraxis innefattar en högre ambitionsnivå än konventionsåtagandena. Ett aktuelltexempel på detta är beslut om avveckling av CFC och haloner, som ivissa avseenden går längre än de internationella åtagandena (I987/88:JoU23). Slutligenvill utskottet erinra om att kommittén för översyn av miljöskyddslagstiftningenskall kartlägga de internationella avtal och åtaganden som finns påmiljöområdet och hur den svenska lagstiftningen förhåller sig till dessa (dir.1989:32). Detanförda innebär att det inte framstår som meningsfullt att nu oberoende av konventionernasinnebörd generellt kräva lagstiftning i anslutning till samtliga miljövårds-och naturvårdskonventioner där är part. Motion Jo970 avstyrks i dennadel. Vissa riktlinjer i övrigt för naturvårdsarbetet Vpkefterlyser i sin partimotion Jo321 yrkande 1 en nationell naturvårdsstrategisom skall utgöra grund för rangordning av skyddsinsatserna och tjäna som planför genomförande av åtgärder på området. Enligtmotion Jo786 (s) bör känsliga miljöer av riksintresse klassas som miljöskyddsområden,och i motion Jo893 (mp) begärs att lista över områden avriksintresse prövas och antingen stadfåsts i lag eller det på annat sätt angesvilken rättslig kraft denna lista skall tillmätas. Åtgärder för att skyddahaglandskapet efterlyses i motion Jo737 (s) yrkande 2. Naturvårdensställning bör enligt motionärerna i motion Jo970 (mp) stärkas (yrkande 1).Detta bör ske även inom den statliga förvaltningen och i länsstyrelserna(yrkande 2). Statens verksamhet bör harmoniseras till naturen i enlighet medvad som anges i Världsstrategin för naturvård (yrkande 4). Ipartimotionen Jo796 (m) framförs förslag till kriterier för naturre servat. Reservaten skall utgöra skydd för särskilda naturtyper och skall . kunna ägas av enskilda, företag, kommuner eller staten. betonassom angeläget dels att klarlägga hotade djurs och växters 1989/90:JoUllsärskilda krav på miljö, dels att skötseln av reservaten utförs på rätt sätt(yrkande 15), Beträfiande skötseln av naturreservat bör markägare i störreutsträckning och mot ersättning ges ansvar för tillsynen, och ävenspecialiserade entreprenadföretag skall kunna utföra skötseln av områdena. Vidavsättningen av ett område som naturreservat bör vårdplan ochdriftskostnadsplan upprättas (yrkande 16). Formerna för intrångs- ochmarklösenersättning till markägare bör ändras så att ersättningen periodiserasenligt en upprättad plan (yrkande 17). bidrag till olikafriluftsanläggningar bör avvecklas och ansvaret överföras tillkommuner, föreningar och enskilda (yrkande 18). I partimotionen Jo797 (c) föreslås åtgärder för ettförstärkt skydd av naturvården. Bl.a. bör ideella organisationer och markägareanlitas i vården av naturvårdsobjekt, kommuner och landsting få ökat ansvar förfriluftsreservat, skötselplaner upprättas vid bildande av naturreservat, enöversyn ske av alla naturvårdsobjekt och nya finansieringskällor prövas, t.ex.tillskapande av en fond (yrkande 37). Enligt samma motions yrkande 9 måsteSverige aktivt delta i det internationella naturvårdsarbetet genom bl.a.Världsnaturunionen. Naturvården i behandlas i motion Jo859(c). Regeringen bör i samverkan med landsting och berörda kommuner tainitiativ för att åstadkomma ett lagfåst skydd mot exploatering av regionensomistliga grönområden (yrkande 1), yttersta restriktivitet bör tillämpas vidbidragsgjvning för skogsplantering på i (yrkande 2)och regeringen bör tillsammans med landsting och kommuner etablera en fond förupprätthållande av kulturlandskapet i (yrkande 3). De s.k. Emå-projekten är föremål för tre motioner. Imotion Jo850 (fp) begärs en utredning om och dess framtida utveckling ochutnyttjande (yrkande 1). Tills vidare bör nya medel inte utgå för fortsattrensningsarbete (yrkande 2). Rensning och invallning bör tills vidare upphöraoch hela projektet omprövas enligt motion Jo895 (vpk). Enligt motionärerna imotion Jo970 (mp) yrkande 10 bör invallningsprojekten kring integenomföras. Vid sin behandling av proposition 1987/88:85 ommiljöpolitiken inför 1990-talet anslöt sig utskottet till de i propositionenangivna målen för skyddet av värdefull natur (JoU23 s. 65 f). För det fortsattaarbetet med att bevara naturtyper bör målet vara att säkerställa alla förekommandenaturtyper, såväl naturliga som kulturpräglade, i en sådan utsträckning och påett sådant sätt att de långsiktigt kan bibehållas i ekologisk stabilitet ochmed bevarat artinnehåll. För att uppnå detta mål kan man dels skydda särskiltvärdefulla områden, dels främja en allmän varsamhet om naturtyperna inom allasamhälleliga verksamheter. Som helt avgörande för arbetet med att säkerställaolika naturtyper framhölls det kunskapsunderlag som tas fram genom forskningoch inventeringoch underströks bl.a. vikten av riksom- 1989/90:JoUl 1 fettandeinventeringar av olika naturtyper. Mest uppmärksamhet i säkerställandearbetetbör ägnas olika slag av våtmarker, urskogar och vissa naturtyper iodlingslandskapet. Därutöver bör även beaktas behovet att säkerställa vissaområden som nationalpark (prop. s. 45 f.). Utskottet kommer på annan plats idetta betänkande att närmare redogöra för pågående översyn av naturvårdslagen,publicerade nationalparksplan samt det arbete som påolika områden pågår med säkerställande av bl.a. våtmarker och fjällnära skogar. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionJo321 yrkande 1. Enligt 2 kap. 6 § naturresurslagen (1987:12) skall områdenav riksintresse för naturvården så långt möjligt skyddas mot åtgärder sompåtagligt kan skada naturmiljön. Utskottet har erferit att naturvårdsverketnyligen och på grundval av inventeringar av samtliga länsstyrelser fastställtvilka dessa områden är. Arbete med sammanställning och beskrivning av områdenapågår inom verket och beräknas vara avslutat . Med det anfördaoch i avvaktan på arbetets slutförande avstyrker utskottet motionerna Jo786och Jo893. Utskottet vill erinra om att medel för vård avkulturlandskapet utgår ur anslag för kulturmiljövård(prop. 1988/89:100, bil. 10), ur anslag för miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket (prop. 1988/89:100, bil. 11) samt ur miljö- ochenergidepartementets anslag för särskilda projekt på miljövårdens område(prop. 1988/89:100, bil. Av sistnämnda anslag har för innevarande årberäknats 10 milj. kr. För perioden /891990/91 har vidarepå budget avsatts 20 milj. kr. att disponeras förnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet (1987/88:JoU24, rskr. Dessutom är,som framgår av utskottets betänkande 1989/90:JoU6, förslag till bidragsreglerför åtgärder som ökar variationsrikedomen i slättbygden under utarbetande(NYLA). För ändamålet har avsatts 30 milj. kr. Utskottet har vid flera tidigaretillfållen och senast i samband med årets budgetbehandling framhållit det gamlakulturlandskapets stora betydelse för skapandet av en god livsmiljö. Utskottet som var väl medvetet om att ytterligare åtgärder krävs och kommer att krävasför att bibehålla ett mångsidigt odlingslandskap var emellertid inte berettatt anslå ytterligare medel för ändamålet (JoU13 s. 16 f.). 1 denlivsmedelspolitiska arbetsgruppens rapport om ny livsmedelspolitik föreslås ettutökat stöd till landskapsvårdande insatser om 250 milj. kr. (Ds 1989:63). Meddet anförda finner utskottet syftet med motion Jo737 yrkande 2 i alltväsentligt tillgodosett. Motionen bör således inte medföra någon riksdagensvidare åtgärd i denna del. Den översyn av naturvårdslagen m.m. som regeringenbeslutade om syftar till att kartlägga om den nuvarande lagstiftning en tar till vara naturvårdens intressen i tillräcklig omfattning. Utgångs punkten skall därvid vara att ge naturvårdslagen ökad tyngd i förhål- 14 lande till annan lagstiftning på området, liksom att skapa förutsättning- ar för enbättre samordning av de aktuella regelsystemen (dir. 1989/90:JoUll 1988:36).Utredningsarbetet bör redovisas före . Utskottet vill erinraom att regeringens budgetförslag för /90 innebar kraftigaresursförstärkningar för de statliga myndigheter som ingår imiljövårdsorganisationen. För att skall kunna genomföra ettutökat arbete på miljövårdens område och vidareutveckla sin kompetens anslogsca 7,5 milj. kr. för förstärkta insatser. Även anslaget för naturvårderhöll en kraftig förstärkning med 60 milj. kr. och genom besluthöjdes anslaget Vård av hotade arter m.m. med . utöver regeringensförslag (prop. 1988/89:100, bil. 16, JoU13, rskr. Medelsförslagen enligtbudgetpropositionens bil. 15 () innebar sammanfett-ningsvisatt ytterligare närmare 60 milj. kr. tillfördes länsstyrelserna somresursförstärkning för miljö- och naturskyddsfrågorna (BoU8, rskr. Deprinciper för miljöpolitikens inriktning som utskottet antog i samband medbehandlingen av den miljöpolitiska propositionen (prop. 1987/88:85, JoU23) ärenligt utskottets mening väl ägnade att tillgodose yrkande 4 i motion Jo970.Med vad utskottet i övrigt anfört får syftet även med motionens yrkanden 1 och2 anses i allt väsentligt tillgodosett. Motionen bör således inte medföra någonriksdagens vidare åtgärd i angivna delar. I direktiven till pågående översyn av naturvårdslagen m.m.(dir. 1988:36) hänvisar departementschefen till riktlinjerna förnaturvårds-arbetet så som de anges i proposition 1987/88:85 om miljöpolitikeninför (JoU23, rskr. 373) och anför bl.a. att målet för det fortsattaarbetet med att bevara naturtyper bör vara att säkerställa exempel på allaförekommande naturtyper. För att uppnå detta mål kan man dels skydda särskiltvärdefulla och känsliga områden, dels främja en allmän varsamhet omnaturtyperna inom alla samhälleliga verksamheter. Som ett annat viktigt målframhålls bibehållandet av en rik och varierad flora och feuna. Vidare betonasdet från social synpunkt angelägna behovet av mark för rekreation ochfriluftsliv och kommunernas ansvar på detta område. I sammanhanget bör ävennämnas att frågor om naturvårdsobjektens förvaltning, skötsel och ekonomibehandlades av naturvårdsförvaltningskommittén i dess betänkande Ds Jo 1986:4.I betänkandet anförs bl.a. att enskilda personers, markägares och lokalaideella organisationers engagemang och kunskaper bör tas till vara inaturvårdsförvaltningen. 1 vissa fell kan enligt kommittén ideellaorganisationer och enskilda markägare få ansvaret för den praktiska skötseln avnaturreservat eller åta sig arbete enligt förvaltarens direktiv. Detta kanockså ge en positiv effekt för sysselsättningen i glesbygder. Förslagen övervägs i medutgångspunkt i vad som anfördes i den miljöpolitiska propositionen (prop.1987/88:85 s. 76 ff.) om översyn av naturvårdsförvaltningen. I avbidan på resultatet av dessa överväganden och avnaturvårdslags utredningens verksamhet anser utskottet att motion Jo796 yrkandena 15, 16 och 18 inte påkallar någon särskild åtgärd från 15 Yrkande 37 i motion Jo797 avser i huvudsaksamma 1989/90:JoUll frågor som i enlighet med utskottets redovisning ovan ärföremål för överväganden i olika sammanhang. Vad särskilt beträffar kravet attskötselplaner skall upprättas vid bildande av naturreservat vill utskotteterinra om att enligt 9 § naturvårdsförordningen (1976:484) haratt fastställa en skötselplan för naturreservaten och att planen skallupprättas i samråd med . Vidare bör nämnas att denmiljöpolitiska propositionen innehåller uttalanden av innebörd bl.a. att destatliga insatserna för vård och förvaltning bör koncentreras till områden avriksintresse för vetenskaplig naturvård och friluftsliv. En översyn bordeenligt propositionen ske av alla naturvårdsobjekt med syfte att denaturvårdsförordnanden som är motiverade kan upphävas. Som framgårav det anförda finns det en betydande samstämmighet mellan motionärernassynpunkter och de uttalanden som i olika sammanhang gjorts av regeringen resp.berörda utredningar i fråga om skötselfrågor och prioritering i naturvårdsarbetet.Ej heller detta yrkande bör således påkalla något särskilt initiativ frånriksdagens sida. Med anledning av motion Jo796 yrkande 17 om ändrade formerför ersättning till markägare vill utskottet hänvisa till tidigare uttalanden ifrågan. Senast i samband med utskottets behandling av den miljöpolitiskapropositionen framförde utskottet sin positiva inställning till enperiodisering av ersättningen till markägare och framhöll att en sådanersättningsform innebär flera fördelar för markägaren (1987/88:JoU23 s. 64 f.).Utskottet vill emellertid ånyo erinra om att gällande naturvårdslagstiftningredan i dag i viss utsträckning medger ett sådant förfarande. På grund av detanförda bör motionsyrkandet inte föranleda någon vidare åtgärd. Med anledning av motion Jo797 yrkande 9 vill utskotteterinra om att i sin egenskap av medlem i (lUCN) lämnar bidrag dels i form av medlemsavgifter, dels till olikabidragsprojekt, som till viss del administreras av SIDA. Utskottet har erfaritatt regeringen beslöt att utöver tidigare bidrag om 17,5 milj.kr. lämna 5 milj. kr. till lUCN som ett allmänt stöd till unionens verksamheti . Med det anförda anser utskottet syftet med motionsyrkandet i alltväsentligt tillgodosett. Motionen avstyrks i denna del. publicerade en nationalparksplanför nya och ändrade nationalparker. Enligt planen föreslås inrättade Tyre- sta nationalpark och omvandling av nuvarande naturreservat i Bullerö- området till BulleröBytta nationalpark. Båda områdena är belägna i och utskottet har erferit att enligt bedömning bör åtgärder beträöiande dessa områden prioriteras. Enligt naturvårdslagen jämte tillhörande förordning har och efter delegation kommunerna möjlighet att inrätta naturreservat och andra skyddsområden. Kommunerna arbetar även med heltäckan de översiktsplaner för reglering av markanvändningen. Med det nu anförda avstyrker utskottet motion Jo859 i den mån motionen inte 16 Vid sinbehandling av proposition 1978/79:10 om statligt stöd till 1989/90:JoUll åtgärdermot översvämningar i konstaterade utskottet att de föreslagna åtgärdernaberörde andra intressen än jordbrukets, framför allt naturvårdens och fisketsmen även kulturminnesvårdens intressen. Enligt utskottet borde därför enöversiktlig planering ske av hela företaget, varvid konsekvenserna avtorrläggningsverksamheten för berörda områden i Emådalen nedströms Fliserydsamt behovet av åtgärder i sammanhanget beaktas (1978/79:JoU7). Utskottet vill erinra om att det är fråga om ett flertalförrättningar och att det för denna typ av företag i varje enskilt fell krävstillstånd vid förrättning resp. av vattendomstol enligt vattenlagensbestämmelser. Vissa förrättningar är av den art att de kräver regeringensgodkännande för att få sättas i gång. I egenskap av tillsynsmyndighet enligtmiljöskyddslagen (1969:387) har rätt att ingripa mot olägenhetersom uppkommer genom miljöferlig verksamhet och i föreläggande besluta omvillkor för ett arbetes bedrivande. Utskottet har erferit att beträffende enav förrättningarna i ett sådant föreläggande har utfårdats avlänsstyrelsen i län och att regeringen i beslut tillstörsta delen har festställt beslut. I svar på en fråga omEmåprojektet sade miljö- och energiministern att den nyasynen på bl.a. våtmarker, markawattningsföretag och åtgärder avseende översvämningsskyddkan leda till att tidigare riksdags- och myndighetsbeslut kan behöva omprövas.Hon uttalade även sin avsikt att ta initiativ såväl till en översyn i dettasyfte som till nödvändiga ändringar i den mån gällande ordning inte itillräcklig omfattning medger omprövning av enskilda ärenden. Miljö- ochenergiministern uttalade även som angeläget att det finns möjlighet att omprövatidigare fattade beslut i dessa frågor så att besluten bättre motsvarar rådandevärderingar och kunskapsläge inom naturvården (prot. 1988/89:12, 17 §). Med detanförda anser utskottet syftet med motionerna Jo850, Jo895 och Jo970 yrkande 10väsentligen tillgodosett. I den mån motionerna avser frågor som prövas enligtvattenlagen torde bestämmelserna i 11 kap. 8 § regeringsformen utgöra hindermot en sakprövning i . Motionerna bör således inte medföra någonriksdagens vidare åtgärd. begär i sin partimotion Jo736 yrkande 1 enöversyn av naturvårdslagen. Bl.a. bör en ny terminologi införas med begreppennationalreservat och naturreservat för flora- och faunavård och nationalparkoch naturpark för områden avsatta för rekreation. I motionens yrkande 2 begärsen plan för skydd av fiällvärlden mot exploatering. Fler naturreservat och nationalparker bör bildas enligtyrkande 1 i motion Jo737 (s). Enligt moderata samlingspartiets motion Jo796 yrkande 13 skall nationalparkeromfatta områden där naturen i huvudsak får utvecklas 2 1989/90. fritt och inte bör kräva någon skötsel och marken ägas av staten. 1989/90:JoU 11 Skyddetskall vara mycket starkt och områdena bör kunna tjäna som internationellareferensområden. Ett flertal motioner innehåller yrkanden om avsättande avvissa områden som nationalpark. bör blinationalpark motionerna Jo714 (c, fp), Jo784 (s) yrkande 1, Jo887 (mp) ochJo898 (s, m, fp, c) liksom Sjaunjaområdet Jo736 (fp) yrkande 3, Jo796 (m)yrkande 14 och Jo970 (mp) yrkande 12 delvis. Motionärerna i motion Jo730 (fp)anser att Tresticklaområdet i bör avsättas som nationalpark ochfolkpartiet framför i motion Jo736 krav på inrättande av Taavavuomaområdet ochRogen som nationalparker yrkandena 4 resp. 5. Enligt yrkande 6 i sammamotion bör delar av införlivas med Sareks nationalpark.I motion Jo970 (mp) yrkande 12 delvis framförs krav på inrättande av flernationalparker, bl.a. i KebnekajseAbiskoområdet samt nedanför fjällområdeneller f]ällnära områden. Principerna för i börenligt motionären i motion Jo788 (m) omprövas och parken skyddas mot störandeingrepp. Svenska initiativ för att få förklarat som"internationell nationalpark" begärs av och centerpartieti motionerna Jo736 yrkande 21 resp. Jo797 yrkande 10. Sistnämnda motion innehållerdessutom krav på att bör klargöra att vi inte kommer att medverka tillexploatering av området genom mineralutvinning. publicerade ennationalparksplan som utgör verkets långsiktiga plan för nya och ändradenationalparker i . Vid urvalet av förslagen till nya nationalparker harnaturvärdesbedömningar och kriterier för nationalparkerbildat grund. Planen utgör ett allmänt och rådgivande underlag för ettlångsiktigt säkerställande av vissa naturtyper. Till grund för kriterier för bildande avnya nationalparker ligger förutom de kriterier som bygger på gällandelagstiftning även tillägg i de delar lagstiftningen inte anses tillräckligtutförlig för ett systematiskt urval av parker. Även de internationellakriterierna har haft viss betydelse, varvid verket har konstaterat att densvenska lagstiftningen i allt väsentligt sammanfaller med dessa. Viu urval ochmotivering av nya nationalparker, som till skillnad från naturreservat bara kanavsättas på statens mark, skall enligt planen bl.a. beaktas att dessa skallutgöras av områden som innehåller representativa eller unika svenska landskapstyper, i sina grunddrag skall utgöras av naturlandskap eller s.k. nära-naturligalandskap, . skall innehålla landformer och/eller naturmiljöer som ärstorslagna eller särpräglade och som har höga vetenskapliga naturvärden, skall ha en minimistorlek som kan variera med hänsyn till landformernas skala, skall väljas ut inom hela landet samt skall i lämplig omfattning kunnautnyttjas för friluftsliv, naturstudier och forskning. Som har nämnts är frågor om säkerställande av olika 1989/90:JoUll naturtyperföremål för överväganden av naturvårdslagskommittén som kommer att redovisasitt arbete . I avvaktan härpå avstyrker utskottetmotion Jo736 yrkande 1. Med anledning av motion Jo737 yrkande 1 om inrättande avfler nationalparker och naturreservat vill utskottet framhålla att den ovannämnda nationalparksplanen är ämnad att ligga till grund för ett långsiktigtarbete med inrättande och ombildning av nationalparker. Utskottet vill ävenerinra om den möjlighet och efter delegation kommunerna haratt själva inrätta naturreservat. I direktiven till översynen avnaturvårdslagen nämns särskilt som ett viktigt mål för naturvårdsarbetet atttillgodose behovet av mark för rekreation och friluftsliv, liksom vikten av attkommunerna här tar ett ansvar. Med det anförda finner utskottet syftet medmotion Jo737 yrkande 1 i allt väsentligt tillgodosett. Motionen bör intemedföra någon vidare åtgärd. I syfte att på naturvårdsområdet få till stånd enhetligterminologi och jämförbara data mellan länderna har flera internationellaorganisationer bl.a. lUCN och verkat för samordning av ochkriterier för olika typer av skyddade områden. Inom lUCN har utarbetatsinternationella kriterier för nationalparker. Enligt dessa kriterier har undersenare år betydelsen av zonering understrukits. Nationalparker kan såledesinnehålla delområden där t.ex. turism gynnas för att på detta sätt minskastörningar och annan påverkan på delområden där naturskydd prioriteras. Med detnu anförda och med hänvisning till utskottets redogörelse ovan förnationalparksplanen avstyrks motionerna Jo788 och Jo796 yrkande 13 i den månmotionerna inte kan anses tillgodosedda. I anslutning till sistnämnda yrkandebör dessutom hänvisas till utskottets uttalande om skyddet för nationalparkeri betänkandet 1979/80:JoU36. I nationalparksplanen föreslås bl.a. att ,Taavavuoma, RogenLångflället och inkl. bl.a. Abiskonationalpark inrättas som nationalparker. Härmed finner utskottet motionernaJo736 yrkandena 3, 4 och 5, Jo796 yrkande 14 och Jo970 yrkande 12 (delvis)tillgodosedda.