bet · GD01UU5 · 1989-12-31 00:00:00 — Rädda barnen jämställer plastkulor med skarpammunition i de fall då skottet avlossas på nära håll och kulan träffarkroppens mjuka delar. FNs hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA)jämställer i sin dokumentation plastkulor med skarp ammunition. Det finns i deninternationella lagstiftningen inga särskilda regler rörande bruket av vapen påockuperade områden. Samma regler gäller som vid konflikt. Fjärde av innehåller en generellregel om human behandling av civilbefolkningen på ockuperade områden. Utskottet har tidigare behandlat frågan om förbud motplastkulor (1989/90:UU6) och därvid konstaterat att det är djupt tragiskt attdenna typ av ammmunition används mot civilbefolkning. Plastkulor har i flerafall bl.a. allvarligt skadat och dödat barn. Det finns dock inga folkrättsliga förbud mot den typav plast eller splitterkulor som används på de ockuperade palestinska områdena. De regler som skulle kunna tyckas vara tillämpliga ärbl.a. FNs vapenkonvention av som behandlar särskilt inhumana vapen och1977 års första tillläggsprotokoll till vapenkonventioner som bl.a.innehåller ett förbud mot användning av vapen som förorsakar överflödig skadaeller onödigt lidande. Utskottet får dock konstatera att varken plast- ellersplitterkulor täcks av föreliggande konventioner. (Även om så vore fallet harIsrael inte anslutit sig till vare sig vapenkonvention eller 1977 årstilläggsprotokoll till vapenkonventioner.) Vad gäller får utskottet även konstateraatt det inte ansetts möjligt att införa folkrättsligt bindande förbudmot s.k. kravallvapen för mötande av inre oroligheter. Hur olika staterutrustar sin polis och sina säkerhetsstyrkor har ansetts vara en fråga som faller under vederbörande stats suveräna rättigheter. Utskottet 1989/90:UU5 utgårifrån att regeringen kommer att fortsätta sina ansträngningar för attinternationellt reglera användandet av denna typ av ammunition. Härmed avstyrks yrkande 13 i motion U505 och yrkande 3 imotion U545. Motion U505 tar upp de sovjetiska judarnas situation, ochdet konstateras att många frågor återstår att lösa om judarna skall få sinamänskliga fri- och rättigheter tillgodosedda, bl.a. rätten att emigrera. Imotion U510 tas ett fall av förvägrat utresetillstånd upp. I Motion U551 krävsatt den skall ta upp bruket av administrativa hinder motutresetillstånd från med de sovjetiska myndigheterna. Sedan de tre motionerna rörande den sovjetiskaemigrationspolitiken skrevs () har stora framsteg skett iSovjetunionen vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. I en rapportsom presenterat framförs att antaletpolitiska och samvetsfångar minskat dramatiskt, tvångsintagningar påmentalsjukhus har likaså minskat och tidigare intagna har frisläppts. Dengenomgripande översyn av det sovjetiska rättssystemet som igångsattes 1987visar på en ny syn på individens rättigheter och syftar enligt vad utskottetkan förstå till att lägga grunden till en rättsstat i europeisk mening. Bl.a.kommer en ny samvetsfrihetslag som enligt de utkast som presenterats tillåterreligiös fostran och en vidgad rätt för medborgare att bilda religiösa samfund.Annan lagstiftning som aviserats gäller pressen och statens säkerhet samt enreviderad strafflagstiftning. Av betydelse för de motioner som utskottet nu har attbehandla är de nya utresebestämmelser som förväntas kunna antas under våren1990. Enligt denna lagstiftning skall alla medborgare ha rätt att lämna sittland. De undantag till denna regel som kommer att finnas kvar skalluttryckligen stadfåstas i lagen. Bland de undantag som kommer att kvarstå ärsekretesskäl. En liberalare tillämpning av dessa har aviserats. Likaså skall iden nya lagen införas någon form av tidsbegränsning för hur länge sekretesskälskall kunna åberopas. Huruvida det administrativa hinder mot utresa som tas uppi motion U551 s.k. financial waiver kommer att kunna åberopas måste detta,enligt vad utskottet förstår, således stadfåstas i lag vilket uppenbart skullestrida mot konvention om medborgerliga och politiska rättigheter somSovjetunionen anslutit sig till. Utskottet välkomnar den utveckling som äger rum iSovjetunionen. Den sovjetiska regeringen har uttryckt sin föresats att godkänna indivi- : duell klagorätt genom att tillträda tilläggsprotokollet till 1966 års konventionom medborgerliga och politiska rättigheter. har införtvissa begränsningar i bruket av dödsstraff. Därtill har den sovjetiskabefolkningen fått ökad åsikts-, organisations- ochmötesfrihet. Utskottet konstaterar dock att det fortfarande finnspolitiska fångar i sovjetiska arbetsläger, fångelser och mentalsjukhus.Fortfarande kan myndigheterna förbjuda eller upplösa fredliga demonstrationereller möten. kan personer dömas till efter förhållandena hårdastraff enbart för deltagande i ett möte. utmäts och verkställsdödsstraff. föreligger förändringar av det sovjetiska rättsystemetendast i form av förslag. måste personer ha utresetillstånd för attfå lämna landet. Antalet personer som emigrerade från uppgickunder till ca 90 000 vilket var en stor ökning jämfört med tidigare år.Huvuddelen av emigranterna var judar, tyskar och armenier. Antalet judar somberäknas utvandra beräknas uppgå till 50 000. Vad gäller situationen för fårutskottet konstatera att inte tar upp enskildafall. Enligt vad utskottet erfar befinner sig professor nu iStorbritannien. Det är utskottets förhoppning att den positivautvecklingen i mot ett rättssamhälle med respekt för mänskligarättigheter skall fortsätta. Med det ovan anförda får yrkande 7 i motion U505 ochmotion U551 anses besvarade. Motion U510 avstyrks. har anslutit sig till FNs konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter, konventionen om ekonomiska, socialaoch kulturella rättigheter samt undertecknat slutakten från konferensen omsäkerhet och samarbete i (Helsingforsdokumentet). anser dockatt ESK-åtagandena endast behöver uppfyllas efter landets egna önskemål och attkritik t.ex. mot brott mot den rumänska befolkningens mänskliga rättigheterutgör inblandning i inre angelägenheter. Vad avser slutdokumentet frånuppföljningsmötet i har uttryckligen tagit avstånd från olikaavsnitt i dokumentet som avser mänskliga rättigheter inkl. den s.k. mekanismeni dokumentets avsnitt om mänskliga rättigheter. kritiserades därförskarpt vid det uppföljningsmöte rörande den mänskliga dimensionen som hölls iParis 1989. Många ESK-stater, däribland , har förklarat att de ej godtarRumäniens reservation mot delar av ett dokument som antagits enhälligt.Rumänien deltog emellertid i debatten vid mötet i . Vid möte beslöt kommissionentillsätta en rapportör som skall granska de mänskliga rättigheterna i . Den resolution som låg till grund för beslutet hade framlagts av Iresolutionen påtalas de allvarliga kränkningarna mot mänsk- 1989/90:UU5 liga rättigheteri stort som förekommer i . Specifikt påtalas det s.k.bysystematiseringsprogrammet, de växande hindren för nationella minoriteteratt bevara sin kulturella identitet samt det faktum att rumäner flyr tillgrannländer på grund av brotten mot deras mänskliga rättigheter. parlamentariska delegation antog vid sitthöstmöte en resolution rörande situationen för minoriteter i Rumänien.Resolutionen stöder användandet av den övervakningsmekanism som antagits islutdokumentet från ESK-uppföljningsmötet i för vidare kritik avRumänien. Medlemsstaterna ombeds stödja systemet med vänortssamarbete mellanolika europeiska städer och hotade rumänska byar. Medlemsstaterna anmodas vidtasanktioner mot den rumänska regeringen medan befolkningen skall geslivsmedelsbistånd genom frivilliga organisationer. De rumänska myndigheternaanmodas ta emot en studiegrupp från som ytterligare skall studerasituationen i landet. De tre motioner som väckts i frågan kräver samtliga attSverige internationellt påtalar brotten mot de mänskliga rättigheterna samt sertill att situationen i tas upp i FNs komission för de mänskligarättigheterna. Så har också skett. Utskottet utgår ifrån att ävenfortsättningsvis kommer att noga bevaka hur respekterar sinbefolknings mänskliga rättigheter. Härmed får yrkande 4 i motion U505, yrkande 3 i motionU521 och den del av yrkande 7 i motion U541 som behandlar ansesbesvarade. I motion U549 tas situationen för de mänskligarättigheterna i upp. Motionären konstaterar att envisthållit fast vid en hård kommunism och att det pågår ett brutalt förtryck avoliktänkande, etniska minoriteter och religiösa grupper. Människor som kritiserarde ekonomiska eller politiska förhållandena i landet eller offentligen geruttryck för eller söker sprida sin religiösa övertygelse riskerar fångelse imellan tre och . Långa fångelsestraff och dödsstraff kan utmätas om"brottet" är allvarligare. Omvärldens uppmärksamhet på de kränkningarsom begås i har dock varit begränsad. Som konstateras i motionen råderen rigorös censur, och utlänningars möjlighet att röra sig i landet ärbegränsade. tar i sin årsrapport uppsituationen i och konstaterar att samvetsfångar hålls i förvar i fångelser 32 eller straffläger med stöd av lagar som allvarligt inskränker vissa Rättsskyddet är otillräckligt för politiskt åtalade, 1989/90:UU5 ochfångelseförhållandena är svåra. Ett stort antal brott i strafflagen är På grund av censuren i landet är det svårt att fåupplysningar, men av allt att döma satt de flesta samvetsfångar i fångelseför att de sökt hävda sin yttrande- och rörelsefrihet. lämnaAlbanien utan tillstånd straffas med minst tio års fångelse eller döden.Även släktingar till personer som lämnat landet utan tillstånd har inte antagit konventioner rörande demänskliga rättigheterna. har 19841988 behandlats underMR-kommissionens underkommissions konfidentiella möten enligt den s.k.1503-proceduren. beslutade dock kommissionen att inte offentligtbehandla . Eftersom ingen förbättring skett och eftersomalbanska regeringen vägrat samarbeta med kommissionen beslöts 1988 atthädanefter ta upp landets brott mot mänskliga rättigheter till offentligbehandling och att offentliggöra de anmälningar mot som inkommit tillkommissionen. När frågan togs upp vid mötet med FNs ekonomiska och sociala råd(ECOSOC) beslöt rådet med minsta möjliga röstövervikt att intefölja kommissionens rekommendation. Under årets möte med MR-kommissionenbeslutades dock att behandla situationen för mänskliga rättigheter i Albanienvid kommissionens nästa möte. röstade för resolutionen. Anmälningar mot om religiös ofördragsamhet har tagitsupp av särskilde rapportör för dessa frågor. Det är uppenbart att allvarliga brott mot de mänskligarättigheterna begås i . Utskottet välkomnar beslut attoffentligt behandla vid sitt nästa möte. som det är viktigtatt i internationella fora kritisera ett land för dess brott mot mänskligarättigheter är det naturligtvis betydelsefullt att i direkta kontakter medlandet ta upp befolkningens situation. En albansk öppning mot omvärlden vore enpositiv utveckling och skall naturligtvis så långt det låter sig göra av densvenska regeringen användas till att försöka förmå den albanska regeringen attrespektera de mänskliga rättigheterna. Vad gäller utrikesförvaltningens bevakning av Albaniensköts denna från ambassaden i . Som också framförs i motion U549 är censuren i landet rigorös och möjligheterna för utlänningar att röra sig i landet mycket begränsade. Möjligheterna att undersöka hur befolk ningens mänskliga rättigheter upprätthålls torde enligt utskottets upp fattning under de förhållanden som råder inte förbättras genom att öppnar en ambassad. Regeringen bör dock via ambassaden i noga följa utvecklingen i landet och närhelst tillfålle bjuds påtala brotten mot de mänskliga rättigheterna som förekommer, t.ex. ,-. 3 1989/90. Skulle den albanska regeringen i ökad ut- 1989/90:UU5 sträckningöppna landet för kontakter med andra länder så kommer naturligtvis attbemöta detta positivt. Härmedtorde motion U549 anses besvarad. Utskottet har under en följd av år behandlat frågan ommänskliga rättigheter i , dels i samband med behandlingen av rapportenfrån den svenska delegationen vid ,dels i tidigare betänkanden om mänskliga rättigheter (/89:UU6). Respekten för de mänskliga rättigheterna ökar sakta iTurkiet. Politiska fri- och rättigheter återställs formellt och den turkiskaregeringen ansluter sig till internationella folkrättsliga instrument avseendemänskliga rättigheter. som gått har accepteratEuropadomstolens behörighet att pröva klagomål från enskilda. harTurkiet anslutit sig till såväl FNs som konvention mot tortyr. Förytterligare formella framsteg mot ökad respekt för de mänskliga rättigheterna iTurkiet krävs dock i flertalet fall genomgripande lagändringar och i vissafall ändringar i konstitutionen. Det är också ännu långt kvar innan de åtgärder somvidtagits för att höja respekten för mänskliga rättigheter praktiskt börjartillämpas t.ex. inom den turkiska rättskipningen. Sedan 1984har dock ingen avrättning verkställts. Tortyr och misshandel är fortfarandevanligt förekommande trots anslutning till internationella konventioner.Rättskipningen är fortfarande långsam vilket medför att flera av demassrättegångar som inleddes ännu inte avslutats (t.ex.rättegången mot turkiska fackliga huvudorganisationen och fredsförbundet).Ett stort antal av de statstjänstemän som avskedades av militärregimen harfortfarande inte återfått sina tjänster. har inte utfårdats någonamnesti till de turkiska medborgare som flydde undermilitärregimen. Dessa kan därför inte återvända utan risk för åtal. Den fackliga lagstiftningen är trots vissa förbättringarfortfarande restriktiv och utestänger stora grupper statsanställda från strejkoch föreningsrätt. Åsiktsfriheten är begränsad genom restriktiv tillämpning avförbudet i som syftar till att en "socialklass" eller religiös rörelse skall överta statsledningen. Den kurdiska minoriteten tillåts inte använda sitt språkofficiellt eller i skrift. har tagit emot ca 40 000kurdiska flyktingar från . Därtill har drygt 300 000 etniska turkar flyttfrån undan diskriminering. Av dessa har sedemera ca 25 000 återvänt. Utskottet 1989/90:UU5 Även om vissa framsteg skett mot ökadrespekt för de mänskliga rättigheterna i så återstår mycket innanlandet kan kallas en fullvärdig demokrati. ansökan om med-lemsskap iEG har dock ökat ansträngningarna hos den turkiska regeringen att passa in iett europeiskt demokratiskt sammanhang. har under en följd av årnoga bevakat utvecklingen i och kritiserat de brott mot mänskligarättigheter som förekommer. Även denna granskning har sannolikt bidragit tillatt påskynda den demokratiska utvecklingen i . har i dettasammanhang spelat en mycket aktiv roll. torde komma att genomföra en s.k."hearing" om de mänskliga rättigheterna i . Ioch med det turkiska erkännandet av den individuella klagorätten kommerenskilda fall att kunna tas upp inför den europeiska och vidareinför domstolen. Det står alltså därmed var och en fritt att införMR-kommissionen påtala brott mot mänskliga rättigheter som begås i Turkiet.Detta innebär t.ex. att den kurdiska minoriteten i kan påtala brott motsina rättigheter. Antagandet av den europeiska tortyr-konventionen kommeratt innebära att den övervakningskommitté som skall tillse hur staternaefterlever sina åtaganden besöker . Utskottet vill i detta sammanhanguttrycka sin oro över att tortyr fortfarande används i turkiska fångelser. Inom ramen för den s.k. mekanismen i slutdokumentet frånESK-uppföljningsmötet i kan medlemsstaterna påtalavarandras brister i efterlevnaden av de åtaganden som gjorts avseende mänskligarättigheter. Även vid konferensen om den mänskliga dimensionen tasmissförhållanden upp i olika länder. Den svenska delegationen tog upp Turkietvid det möte avseende den mänskliga dimensionen som hölls i . Möjligheterna att övervaka väg mot demokrati ochmänskliga rättigheter är alltså många. spelar här en unik roll.Utskottet utgår från att regeringen och den svenska parlamentarikerdelegationenäven fortsättningsvis kommer att noga följa denna fråga och ta erforderligainitiativ. Det är utskottets förhoppning att den positiva utveckling som trotsallt inletts kommer att fortsätta. Det sammanfaller inte med svensk praxis förEuroparådsarbetet att, som yrkas i motion U514, skall verka för attde svenska representanterna i arbetar för att ställs införden europeiska . har inte möjlighet att föreskrivahur de svenska representanterna skall förhålla sig till frågor som behandlas iEuroparådets parlamentariska församling. Med det ovan anförda torde yrkandena 2 och 4 i motion U514få anses besvarade. Motion U504, yrkande 1 i motion U514 samt yrkande 4 imotion U534 avstyrks. Vad gällerstöd och hjälp till den fria fackföreningsrörelsen i /90:UU5 somframförs i motion U514, får utskottet liksom konstatera att svenskfackföreningsrörelse har ett nära och fruktbartsamarbete med såväl den turkiska fackliga huvudorganisationen som direktmed olika fackliga förbund. I detta sammanhang vill utskottet påpeka detoacceptabla i att återvändande fackföreningsmedlemmar arresteras vidåterkomsten till . Utskottet noterar dock att det finns positiva teckenpå att den lagstiftning som begränsar politiska fri- och rättigheter samtföreningsrätten kan komma att ändras. Härmed får yrkande 3 i motion U514 anses besvarat. Stöd till det kurdiska folket Utskottet har under en lång följd av år tagit uppkurdernas situation (senast I988/89:UU6). En utförlig beskrivning av detkurdiska folkets situation och geografiska belägenhet har givits under tidigarebehandling av frågan, och utskottet får hänvisa till dessa. (UU 1982/83:4, UU1983/84:12, UU 1985/86:2 och 21 samt UU 1987/88:4.) Den kurdiska befolkningen finns utspridd över ettgränsområde mellan sex länder; , , , , ochLibanon. Den största befolkningsgruppen finns i och beräknas uppgå till1012 miljoner kurder. Ca 5 miljoner beräknas bo i , 2,5 miljoner i ,800 000 i och mindre grupper i och . De kurdiska minoritetsgrupperna lever i en utsattsituation i synnerhet i . Förföljelserna mot den kurdiskaminoritetsbefolkningen har i efter krigsstilleståndet med tagit sigbestialiska uttryck genom bombningar av byar och genom användandet av kemiskastridsmedel mot bl.a. kvinnor och barn. Det sålunda upptrappade våldet ochförbrytelserna mot kurderna är bestraffning för att den kurdiska motståndsrörelsenstödde under kriget. Tiotusentals kurder har på grund av detta flytt frånsina hem, och många lever nu i svåra förhållanden i flyktingläger. Storagrupper har deporterats från de norra kurdiska områdena i landet till södraIrak. som den kurdiska minoriteten i den irakiskagrundlagen tillförsäkrats etniska och kulturella garantier samt regionalautonomi med visst självstyre framför allt i kulturella frågor, pågår medvetnaansträngningar från den irakiska regimen att assimilera den kurdiskabefolkningen och utplåna deras kurdiska särart. Samma politik förs i Turkietdär bl.a. det kurdiska språket är förbjudet. Det ärenligt utskottets mening oacceptabelt att kurdernas mänskliga 1989/90:UU5 rättigheterinte respekteras i de länder där de lever som minoritetsgrupper. De, liksomandra minoriteter, bör få leva i fred. få del av den ekonomiska utvecklingenoch bibehålla sina kulturella särdrag. försökte under årets möte tillsammans med andrastater att ta upp brott mot de mänskliga rättigheterna, bl.a. kurdernassituation, till behandling i . Detta lyckades tyvärr inte pågrund av irakiskt motstånd med stöd av huvudparten av iMR-kommissionen. behandlades under den konfidentiella s.k.1503-proceduren, men det beslöts att inte heller där vidare ta upp . kritiserade i ett inlägg vid MR-kommissionenbl.a. för utomordentligt allvarliga kränkningar av rätten till liv. togäven upp situationen för den kurdiska minoriteten, bl.a. avrättningar av såvälvuxna som barn mellan . har tillsatt en särskild representant somundersöker brotten mot mänskliga rättigheter i . Därvid är naturligtvisäven den kurdiska minoriteten inkluderad. Den rapportör som undersöker fall avsummariska och godtyckliga avrättningar har även studerat, bl.a.avrättningarna av fångar som uppges vara medlemmar av eller sympatisörer tillorganisationer som står i opposition till regeringen. tog i ett inläggvid kommissionens möte bl.a. upp och anmodade att tillåta densärskilde representanten att få besöka landet och att ge begärd information omfall av summariska och godtyckliga avrättningar. Regeringen bör enligt utskottets uppfattning fortsättaansträngningarna att ta upp kurdernas mänskliga rättigheter till behandling iFN med syfte att förmå de länder där kurderna bor att respektera dennaminoritets rättigheter. Kriget mellan och förde med sig oerhördamänskliga lidanden inte minst bland kurderna. Det är utskottets förhoppningatt fredsförhandlingarna mellan och även skall behandla kurdernassituation. Det torde dock bli svårt att väcka en bred internationell opinion iFN för den kurdiska frågan i sin helhet, vilket yrkas i motion U534. Som utskottet tidigare framfört är inteprimärt forum för frågor rörande kurdernas situation och rättigheter, eftersomTurkiet endast är ett av de länder som har en kurdisk minoritet. Det faktum attTurkiet nu erkänt den enskilda klagorätten i gör det dock möjligtäven för den kurdiska minoriteten i att väcka talan. Inom ramen för detsvenska engagemanget för en demokratisk utveckling i torde ocksåkurdernas rättigheter kunna bevakas. Utskottet utgår ifrån att regeringen tar alla tillfållen iakt att främja kurdernas mänskliga rättigheter såväl i internationella fora somi bilaterala kontakter med de berörda länderna. Med det ovananförda torde yrkande 5 i motion U505, yrkandena 1 1989/90:UU5 och 3 imotion U524, yrkandena 1, 2 och 4 i motion U534, den del av yrkande 7 i motionU541 som behandlar mänskliga rättigheter i och yrkande 1 i motion U550 fåanses besvarade. Vad gäller humanitärt bistånd till de kurdiskaflyktingarna i har den via Röda korset bidragit med2,65 milj.kr. Ytterligare 4 milj.kr. har ställts till förfogande för UNHCR attanvändas så snart organisationen och verka i flyktinglägren. Till offer för kriget mellan och har regeringenvia UNHCR skänkt 3 milj.kr. att användas för irakiska flyktingar i (kurder). Drygt 10 milj.kr. har givits via FN och Internationella röda korsetför andra insatser till förmån för krigets offer. Därmed torde yrkande 2 i motion U524, yrkande 3 i motionU534 och yrkande 2 i motion U550 få anses besvarade. har utsett en särskild representant somskall undersöka brott mot de mänskliga rättigheterna. har ävenvarit föremål för undersökning av den särskilde rapportör som tillsatts för attundersöka fall av summariska och godtyckliga rättegångar. Den särskilderepresentanten har i en rapport redogjort för det stora antal avrättningar somförekommer i . Representanten har funnit det särskilt oroande att många avde avrättade redan hade varit dömda till och i fård med att avtjänafångelsestraff. Många hade dessutom redan hunnit avtjäna sitt straff när deefter mycket summariska rättegångar avrättades. Enligt avrättades mer än 1200politiska fångar . Minst 142 avrättningar för allmänna brottverkställdes. I förekommer tortyr och godtyckliga frihetsberövanden.Brottspåföljder som innebär grym, omänsklig eller förnedrande bestraffning varytterst allmänna, bl.a. stympning och piskning. Religionsfrihet finns inte ipraktiken. Inte heller åsiktsfrihet. stod som medförslagställare till den resolutionsom antogs i och som kritiserar de olika brott mot mänskligarättigheter som begås i . Den särskilde representantens mandat förlängdes. Regeringen måste fortsätta att inom aktivtverka för att skall tillåta den särskilde representanten att besöka landetoch i övrigt samarbeta med FN i dessa frågor. forsättningsvis närhelst tillfålle erbjuds redovisa vår inställning till mänskligarättigheter och påtala de brott mot dessa rättigheter som i989/90:UU5 begås iIran, t.ex. avrättningarna, tortyren och avsaknaden av rättssäkerhet. Vad gäller kravet i motion U502 att de ekonomiskaförbindelserna med skall upphöra till dess att respekterar demänskliga rättigheterna så tolkar utskottet detta som ett krav på ekonomiskasanktioner.