bet · GD01JoU22 · 1989-12-31 00:00:00 — Om fisket utfaller minst enligt denna bedömning får fisketen skälig inkomst. Om det verkliga priset på ett fiskslag som genomsnittunderskrider normpriset betalas ett prisstöd ut. Det utgör en viss andel avskillnaden mellan normpris och jämförelsepris. Om priset till fiskarenöverskrider normpriset skall en kompensation ges till konsumenten. Prisstöd gestill högst den kvantitet som svarar mot normkvantiteten. Till vissa bestämdafiskslag kan ett prisstöd ges i form av ett fast pristillägg. Försäljningen avnormprissatta fiskslag får inte ske till hur låga priser som helst. Därför skalllägstapriser fastställas så att de främjar ett jämförelsepris i överensstämmelsemed normpriset. Fisk som inte kan säljas till minst lägstapriset skall övertasav regleringsföreningen fisk till ett s.k. överskottspris som är bestämti förväg. Försäljningen av överskotten får inte ske så att den konkurrerar mednormal handel. Enligtförordningen (1986:428) om prisreglering på fiskets område får prisstöd lämnasendast till fiskare som levererar till förstahandsmot-tagare som deltar i ensådan organiserad samordning på fiskförsäljningens område som har godkänts avjordbruksnämnden. Enligt jordbruksministern fyller denna administrativabindning ingen större funktion varför den inte bör gälla i fortsättningen. Prisregleringenfinansieras med en prisregleringsavgift samt med in-och utförselavgifter somtas ut på viss fisk och vissa fiskprodukter med stöd av lagen (1974:226) omprisreglering på fiskets område. Ipropositionen konstateras att EFTA-beslutet om en liberalisering av handeln medfisk för svenskt vidkommande innebär att prisregleringens generella prisstödinte är tillåtet efter . Fiskenäringeni vårt land, liksom i flertalet övriga EFTA-länder, erhåller ett relativt stort statligt stöd. Eftersom detta präglar den enskilde företagarens framtidsplanering och investeringsbe- _ slut gäller vissaövergångsordningar i verkställandet av EFTA-beslutet. Det är alltså förutsattatt det behövs en viss anpassningstid. Jordbruks- 1989/90:JoU22 ministern anseratt hela bör utnyttjas. är det viktigt att tiden används påett sådant sätt att övergången till de nya förutsättningarna blir så smidig sommöjligt. Det är också betydelsefullt att fortsätta den övervakning avnedtrappningen av statsstödet som inleddes i samband med attliberaliseringsarbetet påbörjades. Det är en viktig förutsättning för atthandeln skall kunna ske på lika konkurrensvillkor. Detutredningsmaterial som föreligger är emellertid inte tillräckligt somunderlag för preciseringar av anpassningen. Ytterligare utredning behövs.Jordbruksministern har för avsikt att återkomma till regeringen med förslag omett särskilt uppdrag till jordbruksnämnden och . Inom ramen föruppdraget bör nämnden pröva hur de fortsatta årliga överläggningarna mellannämnden, fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation skallbedrivas . I propositionen anges vilka frågor som böromfattas av myndigheternas utredningar. Den centrala fiskerimyndig-heten börutarbeta underlag för hur fiskepolitiken skall bedrivas. Imotionerna kommenteras på olika sätt propositionens uttalande om uppdrag tilljordbruksnämnden och att utreda hur prisförhandlingarna skallutvecklas fram till införande av frihandeln inom EFTA. Enligtmotion Jo42 (vpk) yrkande 4 bör begära att en parlamentariskutredning tillsätts för att belysa utformningen av den framtidafiskeripolitiken. En sådan utredning bör innefatta såväl de internationellaaspektema, miljöproblemen nationellt och internationellt som regionalpolitiskaaspekter och vissa beredskapsaspekter. Hela kedjan i fiskerinäringen bör ses över,anser motionärerna. Vidare begärs att den framtida fiskeripolitiken inteanpassas till ett system med producentorganisation för stödet tillfiskerinäringen (yrkande 5). Imotion Jo43 (c) framhålls beträffande inriktningen av den aviseradeutredningen att styrmedlen i en framtida fiskereglering måste ta hänsyn tillfiskets förutsättningar i olika delar av landet. Statligt regionalpolitisktstöd bör finnas kvar, liksom överskottsköp av främst sill och strömming, ansermotionärerna (yrkande 7). Enligt motion Jo44 (m) yrkande 2 bör det statligastödet till fisket utformas inte bara så att förändringarna underövergångstiden håller jämna steg med andra länders. Ännu viktigare är detenligt motionärerna att samma regler för stöd i EFTA-länderna gäller efter 1993.Vidare framhålls i motionen att utredningen bör ta till vara fiskenäringenskunskaper. I motion JoSO (fp) yrkande 1 framhålls att avtrappningen av stödettill fisket bör utformas så att snedvridande stöd inte ges under regionalpolitisktäckmantel. Enligt motion Jo47 (c) yrkande 1 innebär normprissystemet entrygghetsfaktor som måste omarbetas och anpassas till . Imotion Jo425 yrkande 4 begärs en utredning av fiskerilånen så att 1989/90:JoU22 de används till att utveckla ekologiskt anpassade fiskemetoderbl.a. innanför den ovan föreslagna nya trålningsgränsen. inledningsvis anfört får överenskommelsen om frihandel inom EFTA påfiskets område nödvändigtvis till följd att regleringar av olika slag ochgenerella subventioner måste upphöra. Utskottet anser att förändringarna i vårtlands politik bör hålla jämna steg med motsvarande ändringar i andra länders.Som jordbruksministern framhåller kan resultatet av de pågåendehandelsöverläggningama mellan EFTA och EG inte förutses . Det gårdärför inte att lägga fast en ftillständig fiskepolitik . Utskottet harheller ingen erinran mot att regeringen, som aviseras i propositionen, uppdraråt och jordbruksnämnden att närmare utreda vilka anpassningarsom skall göras samt att dencentrala fiskerimyndigheten utarbetar underlag för hur fiskepolitiken skallbedrivas i fortsättningen. Enligt de överenskomna tolkningarna av artikel 13 iEFTA-konventionen är det tillåtet att stödja fisket dels i form av lägstatillåtna priser och köp av överskott, dels med regionalpolitiskt motiveradeåtgärder. Vidare sägs det i artikel 6 att fiskala avgifterfår tas ut på importerade varor förutsatt att det inte diskriminerarimportvaror i förhållande till inhemska varor av samma slag. Utskottet utgårfrån att avregleringen inriktas mot en i förhållande till våra grannländerharmoniskt balanserad frihandel i enlighet med överenskommelsen. anfört innebär att syftet med motionerna Jo43 yrkande 7, Jo44 yrkande2 och Jo47 yrkande 1 i åtskilliga delar tillgodosetts. De bör därför icke,liksom ej heller motion JoSO yrkande 1, föranleda något särskilt uttalande frånriksdagens sida. Utskottetavstyrker motion Jo42 yrkande 4 om en parlamentariskt sammansatt utredning.Utskottet är heller icke berett att tillstyrka yrkande 5 i motionen om attriksdagen på detta stadium skall utesluta en anpassning av stödet tillfiskenäringen till ett system med producentorganisationer. Ett sådant systemtillämpas inom EG, och utredarna bör enligt utskottets mening inte ges alltförsnäva direktiv. Utskottetär icke berett att tillmötesgå förslaget om en utredning av fiskerilånen enligtmotion Jo42S och avstyrker motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 4). Avden havsfiskade laxen i är ca 8S % odlad. av lax bygger påmöjligheten att fånga avelslax när den vandrar tillbaka till sitt hemmavattendrag.En annan viktig förutsättning är att den genetiska mångfalden blandavelslaxarna inte försämras. antalet vattendrag förnaturlig reproduktion, det effektiva kust- och älvmynningsfisket och detstarkt ökade havsfisket utgör emellertid 1989/90:JoU22 allvarliga hot i dessaavseenden. arbetar därför regeringen ochfiskeristyrelsen med åtgärder för att skydda den natur-reproducerande laxen.Sedan år 198S har fiskerist3n'elsen skärpt regleringen av älv- och kustfisketefter lax. Ytterligare restriktioner planeras . Genomöverenskommelsen om den s.k. vita zonen har vi fått bättre förutsättningar attdriva denna fråga i de internationella förhandlingarna. Sedanår 198S har en försöksverksamhet pågått med s.k. fördröjd utsättning av lax. Detär ett gemensamt ansvar för alla fiskande att medverka till att rädda dennaturreproducerande laxen. För egen del anser jordbruksministern detnödvändigt att det vidtas ytterligare effektiva åtgärder för att skydda den.Dessa åtgärder måste beröra såväl älv- och kustfisket som det traditionellahavsfisket. Regeringen har för avsikt att fortsätta sina ansträngningar för attnå överenskommelser i de internationella förhandlingarna. Vidare är detangeläget att försöksverksamheten med fördröjd utsättning utvärderas snarastmed syfte att klargöra förutsättningarna för en brett upplagd verksamhet.Fiskeristyrelsen måste å sin sida försätta med en anpassning av regleringarnaav fisket. Omsorgenom laxfisket präglar flera motioner. Motionerna är dock inbördes delvismotstridiga. Fleramotionärer betonar att laxfiskets problem bör lösas i internationellsamverkan. Enligt motionerna Jo44 (m) yrkande 3 och Jo406 (m) yrkande 2 ärskyddet av de naturreproducerande stammarna en angelägenhet för samtligaÖstersjöstater. En likartad argumentation förs i motionerna Jo46 (s) och Jo47(c) yrkande 2 samt Jo42S (mp) yrkande 6 vilka även riktar sig mot det fiske medfasta laxfållor som utövas av andra än yrkesfiskare. Enligt motionärerna börfrågan om särskild laxfiskelicens utredas. Enligtmotion Jo40S (fp) behövs för beståndsvård av havsöring och lax åtgärder minst inivå med program (yrkande 3). Ansträngningarna att få tillstånd TAC (högsta tillåtet uttag) som begränsar fisket till vad laxstammennaturligt tål bör öka (yrkande 4). Imotion Jo41 (m) yrkas att vid fördelningen avprisregleringsmedlen även skall beakta möjligheterna att genomföra försök medfördröjd utsättning av vid . Utskottetdelar i allt väsentligt den mening som uttrycks i propositio nen beträffande laxfisket och vården av laxens reproduktionsområden. Som jordbruksministern anför bör laxfisket utformas så att det inte hotar de naturreproducerande laxstammarna och så att deras genetiska mångfald bevaras. Alla fiskande har ett gemensamt ansvar för att medverka till att rädda den naturreproducerande laxen. Det är nöd- 23 vändigt att vidta ytterligare effektiva åtgärder för att skydda den. Åtgärderna måste berörasåväl älv- och kustfisket som det traditionella 1989/90:JoU22 havsfisket.Ansträngningarna att få till stånd internationell reglering av havsfisket efterlax bör fortsätta. Sedan överenskommelse träffats med omuppdelning av den s.k. vita zonen har vi fått bättre förutsättningar att drivadenna fråga i de internationella förhandlingarna. 1989visades enligt jordbruksministern väsentligt större förståelse för Sverigesinställning. Vi bör därför kunna vänta oss framgångar. Detanförda innebär att syftet med motion Jo40S yrkandena 3 och 4 får anses tillgodosett.Någon ytterligare åtgärd med anledning av dessa yrkanden påkallasdärför icke. Ävenmotionerna Jo44 yrkande 3 och Jo406 yrkande 2 blir i viss mån tillgodoseddagenom regeringens förslag och bör alltså icke föranleda någon vidare åtgärd. Utskottetavstyrker motionerna Jo46, Jo47 yrkande 2 och Jo425 yrkande 6 i den mån de ickeblivit tillgodosedda genom vad utskottet anfört. Utskottethar med anledning av motion Jo41 inhämtat att förutsättningar anses föreliggaför att försök med fördröjd utsättning av i skall lyckas. Omett rödingfiske kan komma igång i dessa vatten skulle detta givetvis vara attvälkomna både som bidrag till livsmedelsförsörjningen och frånsysselsättningssynpunkt. Det är som har att fatta beslut omanvändande av tillgängliga medel för utsättning av fisk. Någotriksdagsuttalande i frågan påkallas icke. Prisreglering på fisk under /91 Jordbruksministernföreslär att prisregleringen på fisk under /91 utformas ihuvudsak enligt jordbruksnämndens förslag som innebär ett första steg i enanpassning till vad en liberaliserad handel kräver. Regleringensnärmare utformning under nästa budgetår bygger enligt nämndens direktiv påförutsättningen att den totala ekonomiska omslutningen skall vara oförändrad.Detta har åstadkommits genom att normkvantiteten för sill/strömming sänkts frånSS under innevarande budgetår till för nästa budgetår.Normkvantiteten skall dock enligt förslaget kunna ökas beroende på hur deföreslagna stöden till export till statshandelsländer och till foderfiskutnyttjas. Jordbruksnämndensförslag om regleringen av priserna på fisk m.m. har biträtts av fisketsförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Beträffande förslagetsnärmare innehåll hänvisas till propositionen. Den närmare utformningen avprisregleringen beskrivs i proposition 1984/85:143 (s. 19-21). Motionen 1989/90: JoU22 Enligtmotion Jo44 (m) yrkande 4 bör jordbruksnämnden få rätt att ändra på nuvaranderegler om stöd till foderfisken. Enligt motionärerna kan man förvänta sig attstödet till foderfisk som i årets avtal får uppgå till 12 milj.kr. icke kommeratt utnyttjas fullt ut på grund av de ändrade förhållanden som inträder genomEFTA-överenskommelsen och ändrade marknadsförhållanden. Regeringensförslag innebär att prisregleringen på fisk utformas i huvudsak enligtjordbruksnämndens förslag vilket biträtts av fiskets förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen. Utskottet har ingen erinran mot förslaget.Prisregleringen bör alltså utformas på det sätt som redovisats i propositionen.Riksdagen bör fastställa de av nämnden föreslagna normpriserna, prisgränsernaoch den föreslagna normkvantiteten. Utskottetär icke berett att biträda förslaget i motion Jo44 om alternativ användning avstödet till foderfisk. Motionen avstyrks alltså i berörd del. Denstatliga centrala administrationen på fiskets område som finns på tvåmyndigheter behöver anpassas med hänsyn till de ändrade förutsättningar sombl.a. Denna fråga behöver utredas ytterligare.Återstående statliga länsuppgifter på fiskets område förs till länsstyrelsernai enlighet med tidigare uttalande. Därmed kommer fiskenämndema intelängre att bestå som fristående länsmyndigheter. Jordbruksministernanser det därför inte möjligt att göra de besparingar regionalt somutredningen vilken föreslagit att fiskenämnderna dras in har räknat med.Detta kan kompenseras delvis genom förändringar i den centrala funktionen. Fördet första kommer anpassningarna till vad som krävs i samband med enliberaliserad handel att minska behovet även av centrala resurser. Fördet andra leder inordnandet av länsfiskenämnderna i länsstyrelserna till attbehovet av centrala insatser av ekonomi- och personaladministrativ karaktärminskar. Därutöver bör det prövas om ytterligare rationaliseringseffekter kanerhållas genom en samordning med den centrala myndighetsfunktionen påjordbmkets område som utreds . En sådan samordning skulle främstkunna innebära besparingar inom de ekonomi- och personaladministrativaområdena. Utredningen bör samordnas med den som görs i fråga ommyndighetsorganisationen på jordbrukets område. Motionerna 1989/90:JoU22 Fråganom fiskeadministrationens organisation diskuteras i flera motioner.Centerpartiet avvisar i motion Jo43 förslaget om utredning av fiskeristyrelsensresurser. Motionärerna anser att skall vara den centralastatliga myndigheten på fiskeområdet och yrkar att alla statligaarbetsuppgifter på fiskeområdet överförs till (yrkandena 35).Vidare yrkas i motionen att fiskenämnderna bör finnas kvar i nuvarandeomfattning (yrkande 6). Moderata samlingspartiet biträder förslaget omutredning och understryker i motion Jo44 yrkande S att fiskenäringens kompetensskall tillvaratas i utredningen. Motionärerna förutsätter att utredningen skallleda till att ett fristående centralt fiskeriverk bibehålls. De betonar ävenatt fiskenämndernas kompetens bör tillvaratas. uttalar i motionJoSO tveksamhet om det lämpliga i att samordna fiskeadministrationen medmyndighetsorganisationen på jordbrukets område. För det internationella samarbetetpå fiskeområdet, liksom för miljövården och naturresurshushållningen, kan enfristående fiskeadministration tillmätas stor betydelse, anför motionärerna(yrkande 2). Enligtmotion Jo49 (s) bör länsstyrelserna eller fiskenämnderna i , ,och ges en samordnande funktion när det gäller de fyra storasjöarna . bör uttala attsamordningsansvaret uttryckligen fastläggs och att den funktion somfiskenämnderna har blir obligatorisk för de fyra stora sjöarnaVänern, , och (yrkandena 12). Motionärerna anservidare att beslut och uttalande om fiskets organisation i december1989 måste tolkas så att skall bevaka att tillräcklig kompetens ifiskefrågor finns inom (yrkande 3). Utskottetfinner det naturligt att en översyn görs av fiskeadministratio nen inför de ändrade förhållanden som kommer att bli en följd av EFTA-överenskommelsen om frihandel och de kommande förhand lingarna mellan EG och EFTA. Utredningen bör vara förutsättnings lös. I sammanhanget finiis det anledning att peka på de skiftande uppgifter har när det gäller att främja fiskenäringen, fiitidsfisket och fiskevården samt vattenbruket. Med fiskets ökade internationalisering följer vidgade uppgifter av mellanstatlig karaktär. För att kunna fylla dessa funktioner bedriver styrelsen en omfattande undersökningsverksamhet på vattenmiljöns område genom sina torier och försöksanstalter. Icke minst av allmänna miljöskäl är det enligt utskottets mening angeläget att den kompetens som finns inom verket tillvaratas även . Beröringspunkterna med lantbruk sadministrationen är inte av avgörande betydelse i denna fråga. Utskot tet anser det även tveksamt om de fördelar i administrativt och tekniskt avseende som kan uppnås genom en samordning med lant bruksadministrationen uppväger de fördelar som en självständig fiske- 26 Den kommande utredningen bör därför enligt 1989/90:JoU22 utskottets meningockså räkna med ett självständigt fiskeriverk som ett reellt alternativ. ställningstagande tillgodoses i betydande utsträckning desynpunkter som framförts i motion JoSO yrkande 2. Detta påkallar således ingetsärskilt uttalande från sida. Detanförda innebär att motion Jo44 yrkande 5 bör lämnas utan vidare åtgärd. Med motsvarande motiveringavstyrks motion Jo43 yrkandena 3S. Isamband med länsstyrelsereformen behandlade utskottet i yttrandetill bostadsutskottet bl.a. frågan om fiskenämndemas ingående i den nyalänsstyrelsen (prop.l988/89:154, 1989/90JoUly, BoU4 och 9). Jordbmksutskottetframhöll därvid att det är viktigt att fiskenämndemas kompetens ochlokalkännedom tillvaratas på länsnivå, men gick i övrigt inte in på frågan hurden statliga fiskeorganisationen bör organiseras. tillstyrktei sitt av godkända betänkande BoU9 den i propositionen föreslagnaordningen om den regionala statliga fiskeriadministrationens framtida organisation.Utskottet förutsatte därvid att , sedan det då pågåendeberedningsarbetet av fiskeriutredningens betänkande avslutats, skulle återigenkomma att överväga frågan. I den övergripande frågan om länsstyrelsensorganisation det bör överlåtas åt den enskilda länsstyrelsensstyrelse att besluta om vilken nämndorganisation som skall knytas tilllänsstyrelsen och hur den i så fall skall utformas. Det kan till exempelinträffa att en fiskenämnd inrättas i ett län medan ansvaret för fiskefrågornai ett annat län kommer att handhas av lantbruksnämnden eller av länsstyrelsensstyrelse, anförde bostadsutskottet. Jordbruksutskottetbiträder regeringetis förslag att inordna de nuvarande länsfiskenämnderna ilänsstyrelserna. Som utskottet tidigare anfört är det viktigt attfiskenämndernas kompetens och lokalkännedom tillvaratas på länsnivå. Riksdagenbör således avslå motion Jo43 yrkande 6. Något särskilt uttalande med anledningav motion Jo49 yrkande 3 synes ej påkallat. Utskottetfinner det även angeläget att en samordning sker av de fiskeadministrativaåtgärderna i de . Utskottet ställer sig därmed inte avvisande tillden lösning som föreslås i motion Jo49. Den närmare regleringen avorganisationen bör dock åvila regeringen och vederbörande myndigheter. Motionenbör således icke föranleda någon vidare åtgärd från sida såvitt nuär i fråga (yrkandena 1 och 2). Utskottetförordar med hänvisning till det anförda, att i övrigt lämnar utanerinran vad som anförts i propositionen om fiskepolitikens mål och medel,yrkesfiskelicensen, det statliga stödet till fisket, laxfisket och den statligaadministrationen på fiskets område. övrigt 1989/90:JoU22 Utskottethar funnit lämpligt att i detta sammanhang ta upp ett antal fristående motionerom fiske från allmänna motionstiden . Enligtmotion Jo933 (c) bör ökat stöd ges till försök med kaliumbehandling avfiskevatten för att få ner cesiumhalten i fisk. Utskottet har med anledninghärav inhämtat att och statens strålskyddsinstitutföranstaltat om ett forskningsprojekt benämnt Kalkning kvicksilver cesium.I detta söker man besvara frågor om hur man skall kunna få ned kvicksilver- ochcesiumhaltema i fisk och hotet om "svartlistning" som är akutför tusentals svenska sjöar, samt vilka åtgärder som kan och bör vidtas. I enlägesrapport framhåller undersökningsledaren att utförda försök visaratt sjöamas kaliumhalt har mindre betydelse för känsligheten än hårdheten.Detta (oväntade) resultat indikerar att en ordinär kalkningsinsats kan varaeffektivare för att få ner cesiumhaltema i fisk än en befydligt dyrarepottaskebehandling. Projektet kommer att slutredovisas . publicerade aktionsprogram motluftföroreningar och försurning är de åtgärder som verkar minskakvicksilverhalterna i fisk mest effektivt troligen också de effektivaste föratt minska cesiumhaltema. Sjökalkning i kombination med våtmarkskalkning ochgödsling fycks vara speciellt verksamma metoder i lågproduktiva sjöar. Utskottetnoterar att de resultat som redovisats är osäkra. För närvarandeföreligger emellertid ingen anledning att efterlysa åtgärder av det slag somförordas i motionen i berörd del. Denna avstyrks alltså. Enligtmotion Jo425 yrkande 18 bör användning av malakitgrönt, ett trifenylderivat somanvänds som desinfektionsmedel inom fiskodlingen, förbjudas. Enligt motionenkan malakitgrönt orsaka cancer och fosterskador och är därför förbjudet inomfiskodlingen i . Utskottetdelar motionäremas mening att användning av kemikalier som kan inverka menligtpå miljön bör begränsas så mycket som möjligt. Enligt vad som inhämtats badarman inom fiskodlingen fiskrommen i malakitgrönt mot svampangrepp ochbakterier. Preparatet hör icke till den kategori som måsteförhandsgranskas av kemikalieinspektionen. Allmänt gäller enligt lagen omkemiska produkter att den som hanterar eller importerar en kemisk produkt skallvidta de åtgärder och iaktta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för atthindra eller motverka skada på människor eller i miljön. Kemikalieinspektionenhar även föreskrivit att bekämpningsmedel for fisk skall underkastas regeln omförhandsgranskning efter utgången av . Med hänvisning till att frågansåledes är föremål för den ansvariga myndighetens uppmärksamhet synes motioneni berörd del icke påkalla något särskilt uttalande från sida. Utskottethar behandlat motionsyrkanden om olika fiskefrågor vilka är identiskaeller snarlika med ett antal motioner som nu föreligger för behandling. Ibetänkandet 1989/90:JoU2 om fiske avstyrkte utskottet motionsyr- 1989/90:JoU22 kanden av samma slag som de vilka tagits upp i följande motioner,nämligen -Jo406 (m) yrkande 4, Jo419 (c) och Jo420 (m) yrkandena 1 och 2 om handredskapsfisketpå m.m., - Jo408 (m) om trålfiske i Vänem, -Jo421 (c) omtorskfisket längs , -Jo425 (mp) yrkandena 1, 3, 4 och S omregler för yrkesfisket, yrkandena 11, 12, 13 och 14 om sportfiske ochutsättning av fisk samt yrkande 17 och motion Jo412 (mp) om störningar frånfiskodlingar. Ibetänkandet 1988/89:JoU14 om livsmedelskontrollen avstyrkte utskottet enmotion om Vättemrödingen motsvarande motion Jo411 (mp). Ibetänkandet 1988/89:JoU2 om fiske avstyrkte utskottet en motion om metfiskemotsvarande motion Jo41S (s). Riksdagenföljde utskottet i samtliga refererade fall. Utskottet finner icke anledningatt förnya sin sakbehandling av de här aktuella yrkandena. bör avslåmotionerna i berörda delar. 1. beträffandevärldshavens fiskresurser att avslårmotion 1989/90:Jo42 yrkande 1, 1 (vpk)