bet · GD01SfU12 · 1989-12-31 00:00:00 — Propositionendelar upp bidragsgivningen från fonden på två kategorier åtgärder, bidrag tillarbetsmiljöförbättrande åtgärder (arbetsplatsåtgärder) och bidrag tillrehabiliterings- och arbetsanpassningsåtgärder (individinriktade åtgärder).Denna uppdelning har styrts av de bidragsändamål som är fastlagda genom lagenom arbetsmiljöavgift. Deåtgärder av båda slagen som skall kunna fa bidrag exemplifieras och kommenterasi propositionen, till vars framställning i denna del (s. 3944) torde fåhänvisas. I vissa delar kommer bidragsvillkoren att närmare belyscis vid denföljande redovisningen av hithörande motionsyrkanden. och (båda s) hemställer i motion 1989/90:502 att bidragskall kunna ges även för medicinsk och social rehabilitering. Motionärernahänvisar till att detta har förordats av arbetsmiljökommissionen i denovannämnda framställningen till regeringen. Såsomsä i propositionen brukar man skilja mellan medicinsk, social och yrkesinriktadrehabilitering. Den medicinska rehabiliteringen avser närmast att återställagrundläggande funktioner och tillhör sjukvårdshuvudmännens ansvarsområde, medanprimärkommunerna främst svarar för den sociala rehabiliteringen som service,råd, upplysningar och bistånd i personliga angelägenheter. Den yrkesinriktaderehabiliteringen avser vanligen insatser för att underlätta för människor medolika handikapp att få och/eller behålla ett arbete. Ipropositionen anförs (s. 43) att de individinriktade åtgärder som skall stödjasav medel från arbetslivsfonden främst bör vara sådana som kan ingå ien yrkesinriktad rehabilitering. Bidrag, sägs det vidare, bör 1989/90:SfU12 således inte användas för att betala medicinsk eller socialrehabilite- Bilaga 2 ring. Gränsdragningen mellan medicinsk, social och yrkesinriktadrehabilitering är inte given en gång för alla, utan man får räkna med attgränserna förskjuts med utvecklingen på rehabiliteringsområdet i stort. Idagsläget anser utskottet att inte bör frångå propositionensställningstagande på denna punkt och avstyrker med det gjorda uttalandetmotion S02. och (båda s) föreslår imotion 1989/90:Sfl7 att bidrag från arbetslivsfonden skall kunna beviljas förubatta grupper på arbetsmarknaden. Motionärerna avser härmed personer som harsvag förankring på arbetsmarknaden och ofta utgör socialtjänstenskunder/klienter. Arbetslivsfondens medel skall enligt lagen omarbetsmiljöavgift användas som bidrag till arbetsgivare för rehabiliteringm.m. Enligt lagen kan bidrag således inte utgå till kommunerna ideras egenskap av huvudmän för och för insatser till förmån förpersoner som står utanför arbetsmarknaden. Inom arbetsmarknadspolitikens ramhar utvecklats olika former av stöd för socialt handikappade. Samarbetetmellan , arbetsförmedlingen och är vidare ensak som diskuteras i propositionen (s. 4849). Utskottet utgår från att dettasamarbete kommer att utvecklas efter de riktlinjer som antyds i propositionen. Medhänvisning härtill och till vad i övrigt anförts avstyrker utskottet motionSfl7. och (båda s) föreslår i motion1989/90:5119 (yrk. 1) att arbetslivsfondens medel skall kunna beviljas förinsaber för ungdomar med omfattande funktionshinder, så att dessa ungdomars inträdepå arbetsmarknaden underlättas. Arbetslivsfondens medel är som sagts främst avseddaför åtgärder inom företagen till gagn för deras anställda. Därför kan inteheller önskemålen i denna motion tillgodoses, såvida man inte ändrar lagen omarbetsmiljöavgift och dess syfte. Utskottet vill dessutom erinra om desärskilda insatser som görs för att hjälpa gravt handikappade ungdomar vidinträdet på arbetsmarknaden genom arbetsmarknadsverkets projekt åt unga handikappade.Projektet, som drivits på försök, kommer enligt förslag i åretsbudgetproposition att bli permanent fr.o.m. nästa budgetår. Mot denna bakgrundbör inte vidta någon åtgärd med anledning av motion Sfl9 i denna del. 1 den till arbetsmarknadsutskottet hänvisade motionen1989/90:A279 (yrk. 3) föreslår () att bidrag skall kunna gestill intern företagsutbildning i vardagsnära miljökunskap. Med överlämnande avmotionen i den aktuella delen får utskottet anföra följande. Motionen behandlar åtgärder som kan medverka till atthejda miljö förstörelsen och förbättra vad ofta kallas den yttre miljön. Arbetslivs fondens verksamhet skall enligt föreliggande lagstiftning gälla arbets miljön eller den s.k. inre miljön. Enligt utskottets mening bör lagstift ningen inte ändras på denna punkt, varför det förevarande yrkandet i 53 motion A279 avstyrks. 5 1989/90. Organisationför bidragsprövningen 1989/90:SfU12 I propositionen förordas att en mycket begränsadorganisation för bl.a. ° bidragsprövningenskall byggas upp. Organisationen skall bestå av en central styrelse ochregionala styrelser i länen. Resurser hos befintliga myndigheter ochorganisationer skall användas så långt möjligt. Den centrala styrelsen skall svara för att statsmakternasmål och riktlinjer för verksamheten genomförs, fördela medel till den regionalanivån och besluta i riksomfattande eller branschövergripande frågor m.m.Styrelsen skall utgöras av företrädare för arbetsmarknadens parter ochpolitiskt förtroendevalda personer. För ärendenas beredning skall finnas eneller flera beredningsgrupper, i vilka arbetarskyddsstyrelsen,och m.fl. berörda myndigheter ärföreträdda. Den centrala organisationen leds av en chef som utses avregeringen. De regionala styrelserna skall på motsvarande sätt varasammansatta av företrädare för arbetsmarknadens parter och politisktförtroendevalda personer. Den regionala verksamheten skall ledas av enkanslichef som för varje län utses av regeringen. De regionala styrelsernaskall handlägga ansökningar om bidrag till individinriktade åtgärder samt tillarbetsmiljöförbättrande åtgärder som inte är branschövergripande. De bör varainitiativtagare och pådrivande gentemot arbetsgivare, så att aktiviteter kommeri gång och ansökningar om bidrag kommer in till fonden. I partimotionen 1989/90:A217 (yrk. 4) kritiserarfolkpartiet den föreslagna organisationen. Kritiken gäller särskilt denregioruila organisationen, som sägs öka den splittring och byråkrati somenligt motionen redan råder i fråga om organen för rehabilitering ocharbetsmiljö-, frågor. Vidare hävdas att den lägsta nivån för fondmedlensadministration inte bör vara regional utan lokal. föreslår utifråndet anförda att fondmedlen i allt väsentligt bör återföras för att bygga upplokala, företags- eller förvaltningsanknutna fonder. Dessa bör administrerasav parterna lokalt, av skyddskommittéerna om sådana finns på företagen ochförvaltningarna. förordar avslutningsvis attarbetsmiljökommissionen skall få i uppdrag att presentera förslag med denangivna innebörden. Utskottet påminner om att motsatte sigtillkomsten av arbetsmiljöavgiften och har, såsom redovisats i det föregående,i en annan motion yrkat att denna avgift skall avska&s från iår. Det nu aktuella förslaget om fondmedlens administration bör ses mot dennabakgrund. När man skall bedöma förslaget att återföra fondmedlen till lokalafonder, knutna till företag och förvaltningar, bör man vidare hålla i minnetatt avsikten med fonden är att stimulera till insatser som annars inte skullekomma till stånd. Beträffande arbetsmiljöinvesteringar förutsätter lagen uttryckligenatt bidrag lämnas endast för sådana åtgärder som företagen inte är skyldigaatt vidta enligt lag eller författning. Detta förutsätter i sin tur atttilldelningen av medel från arbetslivsfonden prövas av organ, som är friståendefrån de företag och förvaltningar som söker stöd. Medöverlämnande av det nu behandlade yrkandet i motion A217 1989/90:SfU12 I den tidigare behandlade motionen Sfl9 av (båda s) yrkas även att handikappröreben skall bli företrädd iden centrala fondstyreben. Utöver den eller de beredningsgrupper som enligtpropositionen skall knytas till den centrala styrelsen anser motionärerna attdet är nödvändigt med en särskild beredningsgrupp med representanter förhandikapprörelsen. Yrkandet hänger samman med motionärernas förslag attbidrag från arbetslivsfonden skall ges till stödåtgärder för svårt handikappadeungdomar. Eftersom utskottet inte biträtt motionen i den delen, anserutskottet att det inte heller är påkallat med någon åtgärd på grund av motioneni nu förevarande del (yrk. m.fl. (s) yrkar i motion 1989/90:5124att den centrala fondstyreben skall lokalberas till . De allmänna riktlinjer som gäller för decentralisering avstatlig verksamhet innebär att man vid tillkomsten av ny statlig verksamhetliksom i fråga om expanderande sådan verksamhet skall ingående pröva om annanlokaliseringsort än /är möjlig att välja. Vid val mellantänkbara lokaliseringsorter utanför huvudstadsregionen skall skogslänen kommai första hand och sydöstra och i andra hand. Utskottethar utförligt behandlat decentraliseringsfrågorna i betänkandet AU 1987/88:13(s. 3641). Utöver vad nu sagts framhöll utskottet i det sammanhangetsammanfattningsvis betydelsen av en fortsatt målmedveten decentralisering avden statliga verksamheten. Vidare underströk utskottet att det är en angelägenuppgift för regeringen att i det fortlöpande beredningsarbetet uppmärksamtpröva förutsättningarna för att decentralisera verksamheter. Även behovet avhänsyn till den inomregionala balansen vid omorganisationer m.m. inomstatsförvaltningen uppmärksammades. Med hänvisning till dessa riktlinjer ochutan att närmare gå in på de praktiska förutsättningar som kan komma att gällaför lokaliseringen av den nya organisationen centralt och regionalt avstyrkerutskottet motion Sf24. Inflytande arbetsmiljöavgifter förs tillett särskilt konto hos riksgäldskomoret enligt en övergångsbestämmelse tilllagen om arbetsmiljöavgift. I propositionen föreslås att fondmedlen i likhetmed vissa andra statliga fonder skall förvaltas av kammarkollegiet. Denkapitalavkastning som uppkommer vid förvaltningen bör tillföras fonden. Dennämnda övergångsbestämmelsen bör i enlighet härmed utgå ur lagen. m.fl. yrkar i motion SflS (yrk. 3) attregeringens förslag till lagändring skall avvisas av . Yrkandet är en följd av motionärernas ståndpunkt attarbetsmiljöavgiften bör avskaffas. Eftersom utskottet inte delar motionärernasupp- fattning idet hänseendet, avstyrks det nu föreliggande yrkandet. Rege- 1989/90:SfU12ringens förslag till ändring av lagen om arbetsmiljöavgift och till Bilaga 2 riktlinjer för förvaltningen av fondmedlen bör antas avriksdagen. Återstående delar av regeringens förslag till riktlinjerför arbetslivsfondens verksamhet Utskottet godtar för sin del regeringens förslag tillriktlinjer för arbetslivsfondens verksamhet i de delar förslaget inte harredovisats i det föregående. I det andra huvudavsnittet av propositionens bilaga 2 med rubriken till arbete (s. 4659) läggs fram olikaförslag för att främja den kompletteringsproposition förordadeprincipen om en arbetslinje i socialförsäkringen. Häri ingår att möjlighetenatt bevilja förtidspension enbart av arbetsmarknadsskäl skall avskaflas. Denna möjlighet till förtidspension har funnits sedan år1972. Villkoren är att arbetstagaren har uppnått samt har fåttersättning från sin arbetslöshetskassa som ersättningen kanutgå eller har fått kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) under 450 dagar.Regeringen föreslår som nämnts att denna möjlighet till förtidspension skallavskaffas och att lagen om allmän försäkring skall ändras i enlighet härmed.Lagändringen avses träda i kraft den . kommunisterna anser i motion 1989/90:5115(yrk. 2) att det är rimligt att ha kvar möjligheten att i vissa situationerkunna bevilja förtidspension av arbetsmarknadsskäl och yrkar att regeringensförslag skall avslås. () uttalar i motion 1989/90:5125 attförtidspensionering av arbetsmarknadsskäl bör finnas kvar i begränsad omfattning,speciellt med tanke på äldre personer i glesbygd och orter med ensidigtarbetsutbud. m.fl. (s) förespråkar i motion 1989/90:Sf28att övergångsbestämmelserna till lagändringen utformas så, att nuvarande möjlighettill förtidspension av arbetsmarknadsskäl blir kvar för arbetstagare som harblivit uppsagda på grund av arbetsbrist före . Liknandeförslag till övergångsbestämmelse men för tiden fram till dess lagen träder ikraft läggs fram i motionerna 1989/90:Sf27 av Bengt-OlaRyttar m.fl. (s) och 1989/90:5129 av m.fl. (s). I propositionen anförs att enbart arbetslöshet inte längrekan vara ett tillräckligt skäl för att förtidspensionera äldre arbetstagare. Att möjligheten finns urholkar deras anställningsskydd och innebär en press på dem att lämna sina anställningar . Det nuvarande systemet har bl.a. lett till att en arbetstagare som blir arbetslös vid en ålder och 3 månader därefter kan uppbära arbetslöshetsersätt- 56 ning och fortsatt ekonomiskt stöd i form av förtidspension tills denordinarie pensionsåldern vid uppnås. 1989/90:SfU12 Detta är des.k. 58,3-årspensioneringarna, vid vilka arbetstagarna i Bilaga 2 mångafall dessutom erbjuds avgångsvederlag och ytterligare ekonomiska utfastelserför att förmås lämna sina anställningar . Regeringensförslag syftar till att markera arbetsgivarnas ansvar för den äldrearbetskraften och att hävda arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken ochsocialförsäkringen. Utskottet godtar förslaget och avstyrker yrkandena imotionerna Sfl5 (vpk) och 5f25 (mp) om avslag helt eller delvis på dettaförslag. Som utvecklas i det följande innebär detta inte attarbetsmarknadsskälen i fortsättningen kommer att sakna betydelse vidbedömningen av rätten till förtidspension. Detär enligt utskottets åsikt rimligt att tillföra regeringens lagförslag enövergångsbestämmelse av det slag som begärs i motion Sf28 (s) med tanke på deförhandlingsuppgörelser om personalreduktioner med beaktande av nuvarandepensionsmöjlighet som kan ha träffats innan regeringsförslaget blev känt.Därmed tillgodoses till en del yrkandena om vidsträcktare övergångsregler imotionerna Sf27 (s) och Sf29 (s). 1den nyssnämnda motionen Sf29 av m.fl. (s) samt i motion1989/90:501 av m.fl. (s) anförs att det är otillfredsställande attregeringen har undvikit att ta upp frågan om vilken ekonomisk ersättning somskall ges till grupper som ställs utanför arbetsmarknaden. Motionärerna vill haen ny ersättningsform inom arbetsmarknadsområdet, som minst motsvarar den nivåsom förtidspensionen ger . Motionärerna begär att regeringen skall få iuppdrag att återkomma till med ett sammanhållet förslag omolika frågor rörande förtidspensionering av äldre. Avskaffandetav förtidspensioneringen av arbetsmarknadsskäl är enligt utskottetsuppfattning en viktig markering av arbetslinjen inom socialförsäkringen.Effekten av denna markering kommer otvivelaktigt att suddas ut om man samtidigttar initiativ till nya ersättningsformer som skall ge med förtidspensionenlikvärdiga förmåner. Det bör dessutom påpekas att arbetsmarknadsskälen inteförsvinner som faktor vid bedömningen av rätt till förtidspension utan kommeräven i fortsättningen att kunna vägas in vid den samlade bedömningen i deenskilda fallen av rätt till förtidspension. Vidare är det avsett attkraftfulla arbetsmarknadspolitiska åtgärder vid behov skall sättas in för äldrearbetslösa som har kvar sin arbetsförmåga. Med hänsyn härtill och till vad iövrigt anförts avstyrker utskottet att gör de i motionerna Sf29 ochSOI begärda tillkännagivandena till regeringen. Sten-OveSundström och (båda s) understryker i motion 1989/90;5fl3betydelsen av att man tar hänsyn till arbetsmarknadsskäl i den forbattabedömningen av rätt till förtidspension, särskilt när det gäller möjligheternaför de äldre att få arbete i närregionen. 1propositionen betonas som nämnts att arbetsmarknadsskäl även i fortsättningen kommer att vägas in vid ställningstagandena till ansökningar om förtidspension. Med hänsyn härtill anser utskottet att det inte är påkallat att föreslå någon åtgärd med anledning av motio nen. ()föreslår i motion 1989/90:503 ett tillkännagivan- 1989/90:SfU12 de till regeringen om detökade behov av beredskapsarbeten för äldre i Bilaga 2 glesbygd som bliren följd av att man avskafiiar möjligheten till förtidspension avarbetsmarknadsskäl. Somovan sagts förutskickas i propositionen att kraftfulla arbetsmarknadspolitiskaåtgärder vid behov skall sättas in för äldre arbetslösa med bibehållenarbetsförmåga. Det är givet att för de arbetstagare det här gäller blir detsysselsättningsskapande åtgärder som beredskapsarbeten som i första handkommer i fråga. Utskottet vill härutöver peka på den nuvarande möjligheten atttillgripa s.k. IKS-arbeten, dvs. med glesbygdsstödet finansierade arbeten föräldre arbetstagare i glesbygd. Med det anförda får motionsyrkandet anses varatillgodosett, och någon åtgärd därutöver från sida är inte behövlig. Lön i Stället för pension hos Avde ca 30 000 handikappade som arbetar inom har enligtpropositionen ca 6 700 någon form av pension. Nästan 1 300 uppges ha helförtidspension. Enligt bestämmelser i kollektivavtal görs avdrag på lönen förden pension som utgår. Ipropositionen uttalas att den principen bör gälla i fortsättningen attanställda hos för den tid de arbetar skall ha lön och inte pensionenligt lagen om allmän försäkring. Vissa övergångsbestämmelser behövs för demsom nu är anställda, t.ex. de som har högre pension än den lön som erbjuds.Förändringen berör inte deltidsarbetande som har pension för tid då de intearbetar. En förutsättning för omläggningen är vidare att förslagen ipropositionens bilaga 1 om utsträckt tid för s.k. vilande pension genomförs. Dennya principen om lön i stället för pension, som är avsedd att gälla från den 1juli , kan genomföras utan medverkan genom ändringar ikollektivavtal och vissa författningar. Finansiellt sett innebär den dock enkostnadsomfördelning mellan och socialförsäkringen på så sätt attSamhalls utgifter för löner ökar, som socialförsäkringen å ena sidanfår minskade kostnader för förtidspension och å andra sidan ökade intäkter avinbetalade sociala avgifter. Denföreslagna ordningen överensstämmer med vad som har förordats avrehabiliteringsberedningen. Den har tillstyrkts av RFV och . Någrainvändningar mot förslaget har inte riktats i de föreliggande motionerna.Utskottet tillstyrker att regeringen får det i propositionen begärdagodkännandet av åtgärden. Uppdragsverksamhet inom den yrkesinriktaderehabiliteringen Imotsvarande del av propositionens bilaga 2 bereds tillfälle att ta del av vad som där anförs om uppdragsverksamhet på de av arbetsmarknadsverket drivna arbetsmarknadsinstituten (). grunden är det förslag som i bilaga 1 föreläggs om att 58 försäkringskassorna skall få möjlighet att av medel från socialförsäk- ringen köparehabiliteringstjänster från bl.a. . Som utskottet tidi- 1989/90:SfU12 gare berört är det vidare meningen att arbetsgivare skall kunnaköpa Bilaga 2 sådana tjänster med bidrag från arbetslivsfonden. Försökmed avgjftsfinansierad verksamhet bedrivs redan i liten skala vid AMI.Anspråken på AMI:s tjänster och på arbetsförmedlingens vägledningsfunktionbedöms nu komma att öka. Ett nytt anslag bör därför enligt propositioneninrättas för uppdragsverksamheten, och AMS bör dessutom få disponera en rörligkredit hos . Framställning om anslag och kreditbemyndigandeläggs inte fram i den förevarande propositionen utan i årets budgetproposition,bilaga 12 s. 99. Vadsom nu anförs i propositionsbilagan om uppdragsverksamhet inom denyrkesinriktade rehabiliteringen ger inte utskottet anledning till erinran.Utskottet föreslår att lägger den aktuella punkten tillhandlingarna. Regeringenföreslår i denna del av propositionen ett nytt lönebidrag avsett förarbetsgivare som anställer förtidspensionerade. Bidraget skall utgå med högst50 % av den totala lönekostnaden för den anställde under längst , medmöjlighet till omprövning och förlängning vid bidragsperiodens slut. Underinnevarande budgetår bör bidragskostnaden täckas av ett nytt anslag om 120milj. SonjaRembo m.fl. (m) yrkar i motion Sfl8 att regeringens anslagsframställning skallavslås. Motionärerna anser att det är obehövligt med en ny form av lönebidrag.I stället bör det system med flexibla lönebidrag som moderata samlingspartietförordar kunna användas. Med hänsyn till den osäkerhet som råderom den nya bidragsverksamhetens omfattning och hur den påverkar kostnaden förförtidspensioner bör bidragsgivningen finansieras av den allmänna försäkringen. Förslagbeträffande omfördelning av resurser från socialförsäkringssystemet tillarbetsmarknadsåtgärder föreslås också i motionerna 1989/90:Sf296 av ElverJonsson m.fl. (fp) och 1989/90:5052 av (), som utskottetberetts tillSIIe yttra sig över. Regeringsförslagetär ett ytterligare steg i utvecklandet av en arbetslinje isocialförsäkringssystemet. Det föreslagna lönebidraget för förtidspensioneradeär något gynnsammare än det ordinarie lönebidrag som beviljas kommunala ochenskilda arbetsgivare för handikappade arbetstagare. Efter de två första årentrappas nämligen det senare lönebidraget ned från avlönekostnaden. Imotsats till motionärerna anser utskottet att det kan vara en fördel att för enspeciell verksamhet ha ett speciellt bidrag, särskilt i verksamhetensinledningsskede. Det kan inte uteslutas att detta kan underlättamarknadsföringen hos arbetsgivarna av bidragsformen och dess ändamål attfrämja sysselsättning för förtidspensionerade. Av olika skäl som närmareberörs i propositionen kan man inte -q räkna med att bidragsverksamhetenfår någon större omfattning. minstgäller det om den verksamhet som hinner komma i gång /90:SfU12återstoden av /90. Redan detta talar för att finansiering- Bilaga 2 en bör ske över statsbudgeten och att man inte för den aktuella tideninför nya finansieringsformer såsom förordas i motion Sfl8. Utskottet tillstyrker alltså att regeringens förslag attinföra ett nytt lönebidrag för förtidspensionerade och att påtilläggsbudget Il till statsbudgeten för /90 under tiondehuvudtiteln uppför ett reservationsanslag för ändamålet på 120 milj. kr. MotionSflS (yrk. 7 och yrk. 8 i motsvarande del) avstyrks . Utskottet tar härefter upp yrkande 8 i motion 5118 omfinansiering av lönebidragskostnaden i vad avser tiden efter innevarandebudgetår samt de mer allmänna yrkandena i motionerna 51296 (fp) och S052 (fp)om finansiering av arbebmarknadsåtgärder med socialförsäkringsme-deL Motionsyrkanden om nya finansieringsformer av det slagethar tidigare behandlats av både socialförsäkrings- och arbetsmarknadsutskotten(se senast SfU 1987/88:18 och 1988/89:AU12). I det sistnämnda betänkandetupplystes att arbetsmiljökommissionen överväger huruvida medel försjukförsäkring och förtidspension kan användas för rehabilitering av sjuka ochskadade. I propositionens bilaga 1 föreslås f.ö. att en vidgadförsöksverksamhet med nya arbetsmetoder i rehabiliteringsarbetet skall bekostasav medel avsedda för sjukförsäkringen. Utskottet anser attarbetsmiljökommissionens förslag bör avvaktas innan man överväger i vad månlönebidrag och andra arbetsmarknadsåtgärder i fortsättningen, som motionärernavill, skall finansieras med arbetsgivaravgifter via socialförsäkringen istället för budgetmedel. De nu behandlade motionsyrkandena avstyrks därmed. kommunisterna föreslår i partimotionerna1989/90;A265 (yrk. 3) och 1989/90:A291 (yrk. 2) att försök görs med garanteradförtidspension och med lönebidrag för förtidspensionerade ochlångtidssjukskrivna. Med överlämnande av de båda motionerna i angivna delar fårutskottet anföra följande. De förslag som läggs fram i propositionens bilaga 1 oms.k. vilande pension och de av utskottet ovan tillstyrkta förslagen om nyttlönebidrag för förtidspensionärer tillgodoser i allt väsentligt motionsförslagen.Dessa påkallar följaktligen inte någon åtgärd. Efter behandlingen ovan av förslagen i propositionensbilaga 2 och därtill anslutande motionsyrkanden tar utskottet upp några andrarehabiliteringsfrågor som har aktualiserats i motionerna. I kommittémotionen SflS (yrk. 1) av m.fl. (m)föreslås ett tillkännagivande till regeringen av vad som anförs i motionen angående förutsättningar och former för aktiv rehabilitering. Yrkandet anknyter till motionens inledningsavsnitt.