bet · GD01KrU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt vad utskottet inhämtat, finns det problem när detgäller att presentera en redovisning enligt motionärernas propå. Utskottetutgår från att dessa problem inte är så stora att de hindrar att en utförligredovisning sker av fördelningen av de insatser som görs på kvinnlig resp.manlig idrott. Med hänvisning till det anförda finner utskottet att motionernaKr519 och Kr527 yrkande 2 är tillgodosedda. Förslag om inriktningen av det. statliga stödet tillidrottsröreben förs fram i motion Kr526 (c). Motionärerna förordar ökadesatsningar på funktionärsutbildning samt på specialförbundens regionala verksamhet.Vidare anser de att de av RF prioriterade utvecklingsprogrammen Ungdom, Motionoch Tävling bör få resurser som gör det möjligt att genomföra dessa. För attfinansiera dessa satsningar föreslår motionärerna en höjning av det statligaanslaget. Detta förslag behandlar utskottet i ett senare avsnitt. 1 de program som motionärerna tar upp bedrivs verksamhetmed den inriktning som förordas i propositionen. Bostadsministern understrykersärskilt idrottens betydelse och att det är viktigt att olika insatser görs föratt ge allt fler möjlighet till rekreation och motion. Beträffande elitidrottenuttalar Kan att det är viktigt att de som ägnar sig åt elitidrott ges godaförutsättningar för detta. RF och specialförbunden bör enligt propositioneninom ramen för anslagen sörja för att så sker. Bostadsministern framhåller attRF vid fördelningen av anslagen bör ge hög prioritet åt specialförbundensverksamhet. 1 fråga om insatser för barn och ungdom har utskottet i detföregående föreslagit en väsentlig förstärkning av det lokala aktivitetsstödet. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attnågon särskild framställning till regeringen med anledning av motion Kr526yrkande 3 inte är påkallad. 1 propositionen föreslås en medebanvbning om 352,5 milj.kr. till stöd till idrotten. I anslaget är medel beräknade för bl.a. stödettill mindre anläggningar samt till den fortsatta upprustningen av LillsvedsGymnastikfolkhögskola och anläggningen i . Vidare höjs investeringsramenför stödberättigade investeringsobjekt enligt RF:s begäran från nuvarande ca1,3 milj. kr. till 1,5 milj. kr. En höjningav anslaget med 25 milj. kr. föreslås som nämnts i det 1989/90:KrU15 föregåendei motion Kr504 (fp) yrkande 2. Denna höjning är avsedd för en ökning avbidraget till det lokala aktivitetsstödet. I motion Kr526 (c) yrkande 2 föreslås en höjning avanslaget med , varav 80 milj. kr. beräknas för höjningen av detlokala aktivitetsstödet. Anslagsökningen i övrigt 18,1 milj. kr. är avseddatt användas för ökade satsningar på bl.a. funktionärsutbildning, jämställdhetsarbetetsamt för distrikts- och specialförbundens verksamhet. I motion Kr52l (vpk)yrkande I föreslås med hänvisning till RF:s anslagsframställning en höjning med90 milj. kr. Motionärerna förordar att huvuddelen av anslagshöjningen skalllämnas som bidrag till de ekonomiskt svaga förbunden. Utskottet har i det föregående med anledning avmotionsförslag tagit ställning för en höjning av det lokala aktivitetsstödetmed 23,5 milj. kr. Anslaget bör ökas med motsvarande belopp. Utskottet är inteberett att tillstyrka den ytterligare höjning som föreslås i motionerna Kr521och Kr526 i här aktuella delar. Utskottet föreslår alltså att anslaget till stöd tillidrotten skall bestämmas till totalt 376 milj. kr. Utskottetsställningstagande innebär att motionerna Kr504 yrkande 2, KrS 17 och KrS 18,samtliga dessa motioner i motsvarande del, samt motionerna Kr521 yrkande 1 ochKr526 yrkande 2 till viss del blir tillgodosedda. Förslag som syftar till ett särskilt stöd för bidrag tillresekostnader i samband med idrottstävlingar förs fram i två motioner. I propositionen uttalas att det är nödvändigt attförutsättningar för idrott kan åstadkommas över hela landet. Genom de långaavstånden försvåras möjligheten för idrottsutövande i främst norra har fattat beslut om att specialförbunden genom olikaåtgärder skall medverka till att skapa förutsättningar för idrott på likavillkor över hela landet. Bostadsministern, som understryker vikten av att såsker, anser att Riksidrottsstyrelsen bör tillse att denna viktiga fråga får enacceptabel lösning. I motion Kr508 (m) påpekas att en förutsättning för attelitidrott skall kunna bedrivas i hela landet är att resekostnader inte ärprohibi-tivt höga. Kostnaderna för resor har ökat kraftigt de senaste åren.Motionären anser att statsmakterna måste följa RF;s åtgärder i denna fråga. I motion Kr526 (c) anknyter motionärerna tillbostadsministerns uttalande om idrottsförbundens resekostnader. Syftet medmotionsförslaget synes vara att ett statligt bidrag för resekostnader isamband med idrottstävlingar skall införas. Riksidrottsstyrelsen beslöt att tillsättaen projekt grupp för "Ett rundare idrottssverige". 1 gruppens uppdrag ingårbl.a. att verka för att en fullständig resekostnadsutjämning inom idrotten införs samt att följa upp vilka åtgärder som bl.a. specialförbunden vidtar för att aktivt verka för att åstadkomma en resekostnadsutjäm- ning. Med hänsyntill det arbete som pågår inom idrottsrörelsen för att 1989/90:KrU15 åstadkommaen resekostnadsutjåimning anser utskottet att motionerna Kr508 och Kr526yrkande 8 inte bör föranleda någon åtgärd. 1 motion Kr507 (s) förordas ett statsbidrag till denkursgård som Svensk Korporationsidrott Korpen driver. Motionärerna redovisarde olika aktiviteter inom motionsidrott och friskvård som Korpen bedriver.Syftet med kursgården Fagerudd är, säger de, att den bl.a. skall bli ettcentrum för friskvård där man kan samla människor för att vidareutveckla olikaidéer i fDlkhälsans tjänst. Motionärerna menar att samhället bör ekonomisktstödja denna verksamhet på samma sätt som andra idrottsanläggningar avrikskaraktär där man utbildar idrottsledare. De anser att vid fördelningen avmedel ur anslaget För idrottens riksanläggningar de synpunkter bör beaktas somanförts i motionen om Rikskorpens anläggning Fagerudd. Vid behandlingen av motsvarande förslagpåpekade utskottet (bet. l988/89;KrU13) att det statliga stöd som lämnas tillidrottsrörelsens riksanläggningar och till mindre föreningsanläggningar föridrott och friluftsliv administreras av RF. Stödet lämnas inom ramen för dethär behandlade anslaget. Det är RF som avgör, framhöll utskottet, vilken anläggningsom skall vara riksanläggning och om den skall komma i fråga för statligt stödtill anläggning och/eller drift. Utskottet redogjorde vidare för vilka kriterier enanläggning måste uppfylla för att den skall räknas som riksanläggning. Blanddem märks att anläggningen måste planeras, ägas och/eller drivas av RF,specialförbunden eller stiftelse i vilken Rl- skall ingå. Utskottet, somredovisade att idrottsrörelsen har fyra riksanläggningar, avstyrkte motionensom avslogs av . Utskottet finner inte anledning att ändra uppfattningi den i motionsyrkandet behandlade frågan och avstyrker alltså motion Kr507. Problem som rör ridsporten tas upp i motionerna KrS 11 (m)och Kr526 (c). 1 sistnämnda motion påpekas att de tre organisationerna inomridsporten Ridfrämjandet, Svenska lantliga ryttarföreningars centralförbundoch som får statliga bidrag via RF har en storoch omfattande ungdoms- och utbildningsverksamhet. Motionärerna anser att detstatliga bidraget till dessa organisationer bör höjas. Utskottet (bet. 1988/89;KrU13) behandlade våren 1989motionsförslag om ridsporten och lämnade därvid en utförlig redogörelse förRidfrämjandets verksamhet. Ridfrämjandet är med 170 000 medlemmar den störstaorganisationen och erhåller för innevarande budgetår ett bidrag på 4 137 000kr. Ridfrämjandet driver utbildningsverksamhet på . GenomRidfrämjandet fördelas medel till lokala ridklubbar för byggande av mindreanläggningar. De övriga två förbunden får . vartdera i bidrag. Regeringen, jordbruksnäringen samt AB Trav och Galopp harunder beslutat att gemensamt skjuta till 9 milj. kr. vid samt Wången och . lantbruksstyrelseni fått i uppdrag att utvärdera avelsorga- 1989/90:KrU15nisationernas hästavelsarbete och kartlägga och ge förslag till samordning avdet utbildningsutbud som finns inom hästsektorn. Ridsportens betydelse för barn och ungdomar och särskiltför flickor har understrukits av utskottet vid behandlingen av förslag om stödtill ungdomsorganisationer (bet. 1989/90;KrU14). Det är uppenbart atthästsporten även har en fostrande dimension den ridintresserade måste lärasig ta ansvar för skötseln av hästen. Ridning har också fått allt störrebetydelse som handikappidrott. Med hänvisning till bl.a. pågående utredningsarbete anserutskottet att någon framställning till regeringen med anledning av motion Kr526yrkande 5 inte är erforderlig. I motion KrS 11 (m) föreslås att som sin meningskall ge regeringen till känna att samhällets aktivitets- och verksamhetsbidragtill olika fritidssysselsättningar för barn och ungdomar måste utformas så attridsporten jämställs med manliga sporter, t.ex. fotboll. Motionären anför atten typisk kvinnlig fritidssysselsättning som ridning diskrimineras genomsamhällsstödets uppbyggnad, regelsystem och tillämpning på alla nivåer kommun, landsting och riksdag/regering. Detta är oacceptabelt. Han menar attstimulansstödet bör vara lika oavsett om flickor utövar sin hobby i ett ridhuseller pojkarna gör det i en . Utskottet har i det föregående redogjort förjämställdhetsarbetet inom idrottsrörelsen och därvid understrukit att det ärviktigt att detta arbete genomförs på såväl central som regional och lokalnivå. Utskottet har också som framgår av det föregående i olikasammanhang framhållit ridsportens betydelse för barn och ungdomar och särskiltför flickor. Enligt vad utskottet inhämtat har . lämnats till olika ungdomsprojekt som bedrivs av Ridfrämjandet. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attnågon åtgärd med anledning av motion KrSll inte är påkallad. Enligt förslag i motion Kr419 (vpk) skall anslå25 milj. kr. för /91 till ett stimulansbidrag för att uppmuntrakommunerna att stödja ridverksamheten för barn och ungdomar. Motionärerna anser att det inte finns några bärande skälför att en typisk flickidrott som ridning skall få ett sämre stöd änpojkidrotter som fotboll och ishockey. De menar att kommunerna bör ta ett långtstörre ansvar även för flickornas fritidsverksamhet än . Flickorna skall intebehöva byta till en annan fritidsaktivitet eller idrott för att komma iåtnjutande av samhällets stöd. Frågan om ett ökat samhälleligt stöd och ansvarför ridhusen och ridningen är i första hand en uppgift. Motionärernaföreslår därför att kommunerna skall ges möjlighet att ansöka om statsbidragsom täcker av de kostnader som kommunerna påtar sig för att stödja denbreda ridverksamheten. Vad avsermotionärernas synpunkter på ridsportens betydelse och 13 vikten avatt stödja ridsporten hänvisar utskottet till vad som anförts i Utskottet är dock inte berett att föreslå att 1989/90:KrU15 till ett särskilt bidrag till stöd för ridverksamhet. Utskottet avstyrkeralltså motion Kr419 yrkande 3. I motion KrS 10 (fp) begärs en samlad redovisning av barn-och ungdomsboxning i . Motionärerna erinrar om att ettdödsfall inträffat i samband med en amatörtävling i boxning. Mot denna bakgrundanser de att frågan om boxning som sport för barn och ungdomar bör tets upptill debatt. Härvid bör frågor som åldersgränser för tävlande, knatteboxning,internationella och nationella forskningsresultat om boxningens långsiktigamedicinska effekter, skaderisker m.m. belysas. Olika frågor om amatörboxring behandlades av utskottethösten i det av godkända betänkandet KrU 1986/87:6. Utskottetlämnade en utförlig redovisning för tidigare behandling av frågorrörande boxning samt för olika utredningar på området. Utskottet lämnade ävenvissa uppgifter angående reglerna om matchuppehåll. Utskottet ansåg det vara ihög grad anmärkningsvärt att ansett sig kunna ändrareglerna om matchuppehåll . Utskottet utgick från attbeslutet skulle tas upp till omprövning. Utskottetanförde i sin sammanfattning följande. En rad projekt som syftar till ökad kunskap om boxningensmedicinska effekter har satts i gång på initiativ av Idrottens forskningsråd.Utskottet förutsätter att gör en sammanfattanderedovisning av vad som framkommer i de olika projekten. Det får därefterankomma på regeringen att ta ställning till i vilka former de närmareövervägandena rörande amatörboxningens framtid bör komma till stånd. Utskottet framhöll i betänkandet att sådana övervägandeninte fick begränsas till att avse de medicinska skadeverkningarna av boxningen.En övergripande diskussion måste komma till stånd där även etiska aspekter påboxningen tas upp. Bostadsministern besvarade (prot.1988/89:113) en fråga (1988/89:621) om amatörboxningens framtid. Han erinradedärvid om att frågor rörande boxningssporten utretts vid flera tillfållen ochatt RF från begärt in en rapport om resultatet av denutredning sorn gjorts av dödsfallet i samband med en boxningsmatch.Bostadsministern sade att han utgick från att idrottsrörelsen, som själv haratt utforma de regler som gäller för deltagande och tävling i olika idrotter,beaktar de slutsatser som utredningen ger vid handen samt att de ansvariga inomboxningssporten vidtar de ytterligare säkerhetsåtgärder som den kan föranleda.I fråga om matchuppehållet sade statsrådet att han kommer att nogsamt följa attde ställningstaganden som gjort i den frågan efterlevs. RF har till lämnat ennulägesrapport i fråga om regler och säkerhetsbestämmelser samt forskningsresultatavseende svensk amatörboxning. 1 rapporten redovisas bl.a. att inte återgått till sjudagarsregeln trots att 1989/90:KrU 15 RF med hänvisning till kulturutskottets uttalande uppmanatBoxningsförbundet härtill. RF har därför anmodat Boxningsförbundetatt med det snaraste besluta om ändring av gällande femda-garsregel tillsjudagarsregel. Utskottet vill för sin del framhålla att det ärsynnerligen anmärkningsvärt att bestämdauttalande och RF;s upprepade krav inte ändrat regierna om matchuppehåll.Utskottet förutsätter att efterkommer RF;s anmodan omändring av reglerna. Utskottets tidigare ställningstagande rörandeamatörboxningen leder till slutsatsen att det nu ankommer på regeringen att taställning till i vilka former de närmare övervägandena rörande amatörboxningensframtid bör komma till stånd. Det är självklart att barn- och ungdomsboxningendärvid måste ägnas särskild uppmärksamhet. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någonriksdagens åtgärd med anledning av motionen inte är erforderlig. I detta sammanhang tar utskottet upp förslaget i motionKr526 (c) om att regeringen skall lägga fram förslag till ekonomiskastimulansåtgärder för ideellt arbete i föreningar. Motionärerna anser att deideellt arbetande ledarna inom idrottsrörelsen och andra folkrörelser är tillgång för föreningslivet och för samhället. Ideellt arbete är enligtmotionärerna förknippat med personliga ekonomiska uppoffringar.De menar att samhället bör stödja och uppmuntra ideella insatser iföreningslivet. Utskottet har vid flera tillfållen tidigare och senasthösten 1988 (bet. 1988/89;KrU2) behandlat motionsförslag med i allt väsentligtsamma syfte som det här aktuella. Utskottet har därvid framhållit att det råderen bred enighet om betydelsen och vikten av folkrörelsernas verksamhet och attdenna verksamhet grundar sig främst på medlemmarnas ideella insatser. I idrottsrörelsens handlingsprogram understryks ledarnasviktiga roll. I programmet uttalas att trots att idrottsledarnas arbetsinsatserär ovärderliga tas dessa ofta för givna. Många ledare slutar därför ibrist på uppskattning från såväl den egna föreningen som omvärlden. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att samhälletstöder föreningslivet på olika sätt. 1 betänkandet (SOU 1988:39) Mål ochresultat bedöms att det statliga föreningsbidraget uppgår till ca 3,5 miljarderkronor. Därutöver ger staten anslag i form av uppdragsersättningar på ca 1,6miljarder kronor till bl.a. lönebidragsanställda. 1 betänkandet föreslås nya principer för det statligastödet till föreningar. Förslaget har remissbehandlats. 1 budgetpropositionen1990 framhålls att principerna för statens stöd till föreningslivet bör omprövas(Bil. 2 Utveckling av offentlig sektor s. 9 f.). Avsikten med bidragsgivningenbör vara tydligare, och former för att bedöma effekter av stödet bör tas fram.För denna omprövning krävs, sägs det, ett beslutsunderlag som gör en samladbedömning möjlig. Olika typer av beslutsunderlag kan dock krävas för de olikatyperna av bidragsgiv- Statskontoret kommerdärför att få i uppdrag att aktualisera l989/90:KrU15 tidigare kartläggningarav det statliga stödet till föreningslivet samt ta fram ett underlag som gördet möjligt att bedöma i vilka fall det finns behov av en fördjupad prövningbaserad på uppföljning och utvärdering av stödet. I de fall organisationerna,som t.ex. RF, själva bestämmer formerna för fördelning och uppföljning av sittstöd kommer regeringen att ta upp särskilda diskussioner med dessaorganisationer. Idetta sammanhang vill utskottet erinra om att möjligheterna att förbättravillkoren för ideellt arbetande ledare undersöks inom . Medhänvisning till vad som anförts anser sig utskottet inte böra föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av motion KrS26 yrkande 4. 1. beträffandestöd till lokal ungdomsverksamhet att medanledning av proposition 1989/90:100 och motionerna 1989/90:Kr504 yrkande 2,1989/90:KrS17, 1989/90:Kr518, samtliga motioner i motsvarande del, samt motionerna1989/90;KrS21 yrkande 2 och 1989/90:KrS26 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, I (c) 2. beträffandekompensation för mervärdeskattehöjningen att avslår motion 1989/90:KrSlS, 2 (c) 3. beträffande fördelningen av stödettill ungdonisidrott att avslår motion 1989/90;KrS04 yrkande 3, 4. beträffande reglerna för detlokala aktivitebstödet att avslår motion 1989/90:Kr520, att avslårmotionerna 1989/90:KrS09 yrkande 1, 1989/90:Kr517 i motsvarande del och1989/90:KrS26 yrkande 6, 3 (m, c, mp) 6. beträffandejämställd idrott att avslårmotionerna 1989/90;KrS04 yrkande 4, 1989/90:Kr517 i motsvarande del och1989/90:Kr526 yrkande 7, res.4 (c) 1. beträffande särskilda medel för kvinnlig idrott att avslårmotion 1989/90:KrS27 yrkande 3, 8. beträfiande redovisning av fördelningen av det statligaidrotts stödet att avslårmotionerna 1989/90:KrS19 och 1989/90;Kr527 yrkande 2, 9. beträffande inriktningen av det statliga stödet tillidrottsrörel sen att avslårmotion 1989/90:Kr526 yrkande 3, 5 (c) Ig 10. beträffande medebanvbningen 1989/90:KrU15 att med anledning av proposition 1989/90:100 samt motionerna1989/90:KrS04 yrkande 2, 1989/90:KrS17, 1989/90;Kr518, samtliga motioner imotsvarande del, samt motionerna 1989/90:Kr521 yrkande 1 och 1989/90:KrS26yrkande 2 till Stöd till idrotten för /91 anvisar ett reservationsanslagpå , res.6 (c) res.7 (vpk) 11. beträffandebidrag till vbsa resekostnader attriksdagen avslår motionerna 1989/90:KrS08 och 1989/90:Kr526 yrkande 8, res.8 (c) 12. beträffande Rikskorpens anläggningFagerudd att avslår motion 1989/90:KrS07, 13. beträffande stöd till vbsaorganbationer inom ridsporten att avslår motion 1989/90:KrS26 yrkande5, res.9 (c) 14. beträffanderidsportens ställning attriksdagen avslår motion 1989/90:Kr511, 15. beträffande stimulansbidrag till ridverksamhet att avslår motion 1989/90:Kr419 yrkande 3, res.10 (vpk) 16. beträffande barn- ochungdomsboxning att avslår motion 1989/90:Kr510, 17. beträffande stimulansåtgärder förideellt föreningsarbete att avslår motion 1989/90:Kr526 yrkande 4. res.11 (c) Närvarande; (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(vpk), (), () ochUlla (). Stöd till lokal ungdomsverksamhet (mom. 1) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "blir tillgodosedda "bort ha följande lydelse; Bidraget bör därför så som motionärerna föreslår höjasutöver vad regeringen föreslår. I likhet med vad som förordas i motion Kr526(yrkande 1) anser utskottet att bidraget bör höjas till en nivå som omantalet sammankomster blir det som beräknats i propositionen motsvarar 24 kr.per bidragsberättigad sammankomst. Detta innebär att medelsbehovet ökar med70,4 milj.kr. Enligt vad utskottet inhämtat Itan en kraftig ökning avbidraget leda till att fler föreningar kommer att söka bidrag för sin lokalaverksamhet. För att säkerställa att bidragsnivån även vid en viss aktivitetsökningkan bibehållas bör bidraget räknas upp med ytterligare 2,9 milj. kr. tilltotalt (90,4-1-70,4-1-2,9) 163,7 milj. kr. Utskottets ställningstagandeinnebär att förslagen i motionerna Kr504, KrS 17 och KrS 18, samtliga motioneri motsvarande del, samt Kr521 yrkande 2 i viss mån blir tillgodosedda. deb att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; 1. beträffandestöd till lokal ungdomsverksamhet attriksdagen med anledning av proposition 1989/90:100 och motionerna 1989/90;Kr504yrkande 2, 1989/90:Kr517, l989/90;Kr518, samtliga motioner i motsvarande del,samt motionerna 1989/90;Kr521 yrkande 2 och 1989/90;Kr526 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Kompensation för mervärdeskattehöjningen (mom. 2) och (båda c) anser deb att den mening i utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet anser" och slutar med "ärerforderlig" bort ha följande lydelse: Det är uppenbart att skattereformen i första handhöjningen av mervärdeskatten kommer att medföra avsevärda kostnadsökningarför idrottsföreningarna. Vidare kommer genom skattereformen idrottsföreningarnasadministrativa arbete att öka. Utskottet anser därför i likhet med vad somanförs i motion KrSlS att idrottsrörelsen måste kompenseras för deökade kostnader som med all sannolikhet kommer att följa av skattereformen. deb att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; 2. beträffandekompensation för mervärdeskattehöjningen attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Kr515 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 1989/90:KrU 15 Handikappidrott(mom. 5) i989/90:KrUl5 (), (), (),(), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "I den anslagshöjning" och slutar med "motion Kr526"bort ha följande lydelse; Handikappidrotten är värdefull och har sin givna platsinom den samlade idrottsrörelsen. Utskottet noterar också medtillfredsställelse att i det handlingsprogram för idrottsrörelsen som harantagits av ingår som en målsättning att handikappidrottenskall integreras i den "ordinarie" idrotten. Det är också angelägetatt som påpekas i motionerna Kr509 och Kr526 handikappade idrottsmän fårekonomiskt stöd för sin idrottsutövning. Stat och kommun har ett särskiltansvar att se till att människor med handikapp kan utöva olika idrotter. deb att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90;Kr509 yrkande I, 1989/90;Kr517 imotsvarande del och 1989/90;Kr526 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Jämställd idrott (mom. 6) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "1 propositionen" och slutar med "är påkallad" bort haföljande lydelse: Det är enligt utskottets mening viktigt attidrottsrörelsens jämställdhetsarbete får tillräckliga resurser så att det kangenomföras planenligt. 1 detta arbete är specialförbundens verksamhet av storbetydelse. Dessa bör därför i enlighet med vad som anförs i motion Kr526yrkande 7 tillföras ökade resurser. Utskottets ställningstagande innebär attmotionerna Kr504 yrkande 4 och KrS 17 i motsvarande del i allt väsentligt blirtillgodosedda. deb att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 6. beträffandejämställd idrott attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Kr504 yrkande 4, 1989/90:Kr5l7 imotsvarande del och 1989/90:Kr526 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Inriktningen av det statliga stödet till idrottsrörelsen (mom. 9) och (båda c) anser