bet · GD01AU12 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet delar därför inte motionärernas oro utan anser attAMS och regeringens förslag beträffande arbetsgivar-bidraget bör prövas. Medavstyrkande av motionen biträder utskottet alltså propositionen på denna punkt. Bidrag till arbetsbiträde lämnas med högst . Detta bidrag får normalt inte utgå till arbetsgivaren om denne uppbärlönebidrag för arbetstagaren. För gravt handikappade kan dock medges att bidragtill arbetsbiträde utgår med lönebidrag. För denna särskildabidragsgivning för arbetsbiträde har gällt en särskild kostnadsram.Regeringen föreslår att den särskilda ramen slopas fr.o.m. nästa budgetår.Däremot förordas att man behåller den hittillsvarande begränsningen ibidragsgivningen att det sammanlagda bidragsbeloppet inte får överstigaarbetsgivarens totala lönekostnad för den handikappade. och (båda s) kritiserar imotion A248 att ersättning inte kan utgå för arbetsbiträde vidlönebidragsanställning-ar hos statliga myndigheter och motsvarandearbetsgivare. 1 praktiken innebär det, säger motionärerna, att det ärarbetsgivarkategorien och inte den handikappades funktionsnedsättning ochstödbehov som avgör om och med hur mycket bidrag skall utgå för arbetsbiträde.Vidare pekar motionärerna på det förhållandet att när allt fler svårt handikappadekan komma ut på arbetsmarknaden leder det till ett behov av personlig assistansvid sidan av biträde i arbetet. Det är oklart vem som skalltillhandahålla och betala för denna assistans. Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen av vad de anfört. Gentemot motionens kritik att statliga myndigheter m.fl.inte får bidrag till arbetsbiträde kan invändas att de arbetsgivare det här gäller i gengäld får lönebidrag enligt nu gällande regler som helt täcker deras lönekostnader för den handikappade. Av arbetsgivare som uppbär lönesubventioner på den nivån får förväntas att de själva bistår med erforderligt arbetsbiträde som motprestation. När det sedan gäller frågan hur man skall tillgodose de behov som svårt handikappade kan ha av personlig assistans på arbetsplatsen har utskottet inhämtat att frågan varit föremål för överläggningar mellan och . Utskottet förutsätter att myndigheterna fort sätter att verka för att frågan får en tillfredsställande lösning. Möjlighe ter finns också att vid behov återkomma till frågan i samband med statsmakternas ställningstaganden till resultatet av den nu pågående handikapputredningens arbete. Utskottet är således inte berett att på grundval av motionen initiera gentemot kommunerna tvingande lag regler på denna punkt. Med hänvisning härtill och till vad i övrigt anförts avstyrker utskottet alt gör det i motionen begärda tillkännagivandet till . Under denna anslagspost beräknas särskilda medeltill pro- 1989/90:AU12 jektet Teknikupphandling för funktionshindrade iarbetslivet det s.k. . Förutom ett belopp för expertmedverkanfår innevarande budgetår disponeras 32,5 milj. kr. för anskaffande avavancerade datorbaserade hjälpmedel. Beloppsgränsen är inte absolut utan fåröverskridas om det kan ske inom ramen för det under anslagsposten anvisadetotalbeloppet. m.fl. (fp) yrkar i motion A255 att AMS förTUFFA-projektet skall tilldelas medel med begärt belopp, 70 milj. kr. Utskottet ansluter sig på denna punkt till propositionensmedelsberäkning. Den ovan behandlade regeländringen beträffande bidragen tillarbetsgivare för anordningar på arbetsplatsen bör, som nämnts, kunna geekonomiskt utrymme för andra insatser, bl.a. anskaffning av datorbaseradehjälpmedel. Motionen avstyrks i den nu behandlade delen. I motion A286 begär m.fl. (mp) etttillkännagivande om vad som anförts i motionen om handikappanpassning påarbetsplatserna med kontinuerligt tillvaratagande av nya tekniska rön,möjlighet till förkortad daglig arbetstid, texttelefon för gravt hörselskadadem.m. De inslag i en handikappolitik som förespråkas avmotionärerna stämmer väl med den politik på området som är fastetablerad i vårt samhälle. Därför påkallar motionen inte någon åtgärd frånriksdagens sida utan avstyrks med det sagda. Anställning med lönebidrag skall dels göra det lättare förden handikappade att få arbete, dels kompensera arbetsgivaren för demerutgifter som det innebär att ha en anställd med nedsatt arbetsförmåga.Utskottet redovisar inledningsvis i detta avsnitt de regler för anställningmed lönebidrag som gäller. Anställning med lönebidrag /90 , affärs- av lönekostnaden i 960 drivande verk,korrmuner tirrmar. om högst 2,7 och landsting. Även stat- miljoner år sarbet s t irrmar liga myndigheter m.fl. kan eller 3 000platser, få introduktionsbidrag om anställning därefter kan beredas utan lönebidrag. Statliga myndigheter och av lönekostnaden, ingen allmänna försäkringskassor tidsgräns. om högst 5 792 platser. Allmännyttigaorganisationer av lönekostnaden, ingen om högst 15 100 platser. 1** 1989/90. SO % avlönekostnaden vid eventuell förlängning Ingen ram Fastställd. under andra, tredje och fjärde året 25eller vid eventuell för langning om4 200 platser samt 300 platser För gravt handikappade ungdomar och ytter ligare platser i . Innevarande budgetår görsi sju län försök med s.k. flexibla lönebidrag, varjämte sådana bidrag fårlämnas i hela landet för gravt handikappade ungdomar . AMShar i sin anslagsframställning förordat att en övergång sker den 1 juli 1990till flexibla lönebidrag enligt den modell som tillämpas i den nu pågåendeförsöksverksamheten. Föredraganden anser att starka skäl talar för att mansöker öka flexibiliteten i bidragssystemet och att man tar bort den nuvarandebindningen mellan bidragsnivå och arbetsgivarkategori. Hon anser dock att ettsystem med flexibla lönebidrag bör övervägas först i samband med att /VMSövergår till treåriga budgetperioder, dvs. fr.o.m. /92. Enligtde direktiv som regeringen har lämnat /MS beträffande anslagsframställningenför skall styrelsen beakta effekterna av en generelltillämpning av flexibla lönebidrag. Moderatasamlingspartiet anser i partimotionen A235 att det är utmanande att regeringenförhalar ett generellt införande av flexibla lönebidrag. Ett sådantlönebidragssystem skall kompensera för den handikappades nedsatta arbetsförmågaoch således knytas till den handikappade och inte till arbetsgivaren.Bidragsbehovet skall omprövas och skall kunna utgå så länge denhandikappade är yrkesverksam. Ett liknande yrkande framställs av GullanLindblad och (båda m) i motion A423. m.fl. (fp) uttalar sig i motion A255 för att flexibla lönebidragtillämpas på handikappade som nyanställs efter . Det bör därvidvara möjligt att låta bidraget permanent utgå på högre nivåer än som sker . Bidraget bör vidare kunna justeras inte baranedåt utan också uppåt om den handikappades arbetsförmåga försämras. gälla för arbetsgivare somi dag har anställda med lönebidrag. Införan- 1989/90:AU12 de avflexibla lönebidrag förespråkas också i motion A275 av (). BörjeHörnlund m.fl. (c) delar i motion A285 AMS uppfattning att den pågåendeförsöksverksamheten med flexibla lönebidrag bör vidgas att gälla helaarbetsmarknaden. I motionen uttalas vidare att det är lättare att beredahandikappade arbete i små företag än i de större. Men när bidraget trappas nedtill har det lilla företaget ofta ringa möjlighet att behålla denhandikappade. Effekternaav ett flexibelt lönebidragssystem för museer, andra kulturella institutioneroch allmännyttiga organisationer berörs i några motioner. Vänsterpartietkommunisterna anser i motion A221 att tönebidrag enligt /VMS modell medför attlänsmuseerna efter hand berövas en betydande del av sina samlade resurser medhänsyn till att genomsnittligt en tredjedel av alla anställda ärlönebidragsanställda. Förhållandet sägs vara detsamma vid flera statligamuseer. För att undvika en katastrofal nedskärning och nedläjing av museernasverksamhet bör lönebidragen behållas i nuvarande form tills staten funnitformer att ekonomiskt kompensera institutionerna för bortfallet avlönebidragen. Ibudgetpropositionen har förutsatts att AMS i samarbete med statskontoret skallbelysa konsekvenserna av flexibla lönebidrag hos myndigheter som sysselsätterett jämförelsevis stort antal personer med lönebidrag. Med hänvisning härtillunderstryker m.fl. (fp) i motion A245 vikten av en noggrannanalys av konsekvenserna för kultursektorn av ett nytt bidragssystem.Motionärerna framhåller särskilt effekterna för länsmuseerna och effekterna pådet ideella området. Kjell-zVrne och (båda fp) betonar imotion A272 behovet av en noggrann konsekvensbedömning när det gälleridrottsrörelsen. Enöversyn av lönebidragssystemet inom museiområdet begärs från en annanutgångspunkt av () i motion A267. Motionären hänvisar till denhöga arbetslösheten bland utbildad museipersonal och uttalar att inriktningenbör vara att lönebidragsmedel skall överföras från arbetsmarknadshuvudtitelntill kulturhuvudtiteln och där användas till kraftigt ökade grundbelopp tilllänsmuseerna. BeritLöfetedt och (båda s) påpekar i motion A246 att lönebidragen ipraktiken har kommit att fungera både som ett stöd för enskilda individer ochsom ett organisationsstöd. /Vllmännyttiga organisationer har med ringa eg;nakostnader kunnat rekrytera god arbetskraft och bygga upp sin verksamhet till ennivå som annars inte skulle ha varit möjlig. Motionärerna anser mot dennabakgrund att organisationsstödet bör ses över med en förändring avlönebidragssystemet. Även och (båda s) anför imotion A268 att eventuella förändringar i lönebidragssystemet 1989/90:AU12 inte fårbetyda sämre villkor vare sig för de lönebidragsanställda eller för de allmännyttigaorganisationerna. m.fl. (c) yrkar i motion A285 attbegränsningen av antalet platser med introduktionsbidrag skall upphöra medhänsyn till svårigheter att tillgodose behovet av sådana platser. Vidare yrkasi samma motion att skall anvisa 150 milj. kr. till lönebidrag förgravt handikappade med särskilda svårigheter att få arbete. 1 de fall som avsesär det viktigt att det finns betydande möjligheter att anpassa stöden efter dearbetshandikappades behov. Kjell-/\rne () föreslår i motion A222 medhänvisning till att antalet arbetslösa handikappade trots arbetsmarknadslägetär mycket högt att antalet platser hos allmännyttiga organisationer ökas medförslagsvis . Motionären förutsätter att vid behov är villig attanvisa ytterligare medel om så behövs. Försöksverksamheten med flexibla lönebidrag, /89 inleddes i mycket blygsam skala, breddades genom riksdagsbeslutförra året så att den innevarande budgetår omfattar sju län. För gravthandikappade ungdomar får sådana bidrag nu ges utan geografisk begränsning.Försöken innebär att bidrag får utgå på lägre nivå än till statligamyndigheter och därmed jämställda arbetsgivare, på lägre nivå än tillallmännyttiga organisationer och med högst (i stället för högst ) tillandra arbetsgivare, dvs. enskilda företag, affårsdrivande verk samt kommuneroch landsting. Såvitt utskottet kan finna råder en bred uppslutning kringtanken att nuvarande stelheter i lönebidragssystemet bör överges till förmånför ett flexibelt system som bättre anpassar lönesubventioneringen tillhandikappens svårighetsgrad och inte som kopplar bidragsnivån till olikaarbetsgivarkategorier. Den åsiktsskillnad som föreligger i ärendet gällerhuruvida övergången till flexibelt system bör ske redan fr.o.m. budgetåret1990/91 eller det påföljande /92. /\MS har i anslagsframställningen föreslagit att denmodell med flexibla lönebidrag som tillämpas i den pågående försöksverksamhetenskall få praktiseras i hela landet fr.o.m. och gälla förpersoner som nyanställs efter detta datum. För arbetsgivare som haranställda med lönebidrag tänker sig AMS vissa övergångsregler efteröverläggningar med arbetsmarknadens parter. Till förslag har och anslutit sigi kommittémotionerna A255 av m.fl. resp. A285 av . Moderata samlingspartiet kräver också att flexibla lönebidrag införsgenerellt fr.o.m. och skisserar en modell för bidragsgivningeni partimotionen A235. Yrkandenom flexibla lönebidrag har vidare förts fram i motionerna i/- A275 (fp)och A423 (m). Regeringenanser däremot att den nuvarande försöksverksamheten 1989/90:AU12 bör pågåäven nästa budgetår innan man övergår till ett nytt system. Utskottet delar regeringens uppfattning och vill ianslutning till de överväganden som redovisas i propositionen anföra följande. Först med den under innevarande budgetår genomfördautvidgningen har försöken med flexibla lönebidrag fått en sådan volym att mankan dra praktiska erfarenheter av någon omfattning att bygga på vidutformningen av det nya systemet. Detta blir av betydelse för AMS när styrelseni samband med förslaget till treårsbudget enligt regeringens direktivskall redovisa sin bedömning av effekterna av en generell tillämpning avflexibla lönebidrag. Såsom sägs i propositionen skall AMS då ange dels hur manbedömer att ett flexibelt lönebidragssystem påverkar möjligheterna att placeraarbetssökande med svårare handikapp, dels hur man ser på resursanvändningenuttryckt som antal personer som kan sysselsättas inom ramen för anslagna medel.Som utskottet ser det är det angeläget att statsmakterna får del av hur det förverksamheten ansvariga ämbetsverket preciserar sin uppfattning i dessa för denfortsatta verksamheten vitala frågor. AMS har också fått i uppdrag att tillsammans medstatskontoret lägga fram förslag till hur ett flexibelt lönebidragssystem skallkunna kombineras med en effektiv kostnadskontroll. Det är anmärkningsvärt attde ovan redovisade motionerna inte berör denna aspekt oaktat den flexibilitetde önskar sannolikt kommer att medföra högre lönesubventioner. Det kan påpekasatt lönebidragskostnaderna innevarande budgetår enligt vad utskottet inhämtatkommer att överskrida budgeterat belopp med ca 400 milj. kr. Ett ytterligare skäl att avvakta med genomförandet av ettnytt bidragssystem är de effekter detta får för myndigheter, institutioner ochideella organisationer. Detta är en aspekt som uppmärksammats i de motioner sombehandlas i det följande. Övergången till ett system, i vilket handikappenssvårighetsgrad och inte arbetsgivarens status skall bestämma lönesubventionen,får självfallet stor betydelse för de nämnda arbetsgivarkategorierna. Såsomanförs i propositionen är det önskvärt att dessa arbetsgivare får rådrum ochmöjlighet att anpassa sin planering till ändrade förutsättningar. På dessa skäl ansluter sig utskottet till regeringensuppfattning beträffande omläggningen av bidragssystemet och avstyrker sålundamotionerna A235 (m), A255 (fp), A275 (fp), A285 (c) och A423 (m), iförekommande fall i aktuella delar. Som redan nämnts tar några motioner upp frågan omeffekterna av flexibla lönebidrag för kultursektorn och allmännyttigaorganbationer. Yrkandena i dessa motioner och de synpunkter som ligger bakomdem har refererats i det föregående. Ett system med flexibla lönebidrag kommer som redankonstaterats att påverka situationen för arbetsg;ivare som får bidrag motsvaran de hela eller nästan hela lönekostnaden för de handikappade. För dessa arbetsgivare kommer det nya systemet att innebära att de i fortsättningen får räkna med lägre lönesubventioner. Om det nya 17 bidragssystemetinte medger en sådan utveckling kommer ju de flexi- bla lönebidragenatt i verklig mening endast omfatta privata arbetsgiva- 1989/90:AU12 resamt kommuner och landsting, medan staten och de allmännyttiga organisationernasom tilldelas lönesubventioner på maximal nivå utan avseende påskiftande svårighetsgrad i de anställdas arbets-hinder. Man kan dock inte bortse från att en omläggning av dennainnebörd kommer att vålla svårigheter för de statliga och allmännyttigaarbetsgivarna, som tillsammans sysselsätter merparten av de lönebidragsanställda.Därför är det tillfredsställande att AMS i samråd med statskontoret även skallbelysa konsekvenserna av bidragsomläggningen för de mest berördaverksamheterna. Med hänvisning till det uppdraget och till ställningstagandetovan beträffande tidpunkten för övergången till ett nytt system anser utskottetatt det inte är behövligt att nu ta ställning till konsekvenserna i de imotionerna angivna hänseendena. Utskottet förutsätter att frågeställningarnakommer att få övervägas närmare i samband med att tar ställning tilldet av regeringen förutskickade förslaget till ett nytt bidragssystem. Medhänsyn härtill anser utskottet att inte behöver vidta någon åtgärdmed anledning av yrkandena i de i sammanhanget aktuella motionerna A221 (vpk),A245 (fp), A246 (s), A268 (s) och A272 (fp). När det gäller yrkandet i motion A267 (m) om överföring avlönebidragsmedel till kulturhuvudtiteln anser utskottet liksom i ol, då ettliknande yrkande behandlades av utskottet, att resursknapphet inom den angivnasamhällssektorn inte bör tas till intäkt för att minska insatserna förarbetshandikappade. Introduktionsbidragen ger en lönesubvention underbegränsad tid (). Bidragsgivningen är volymmässigt begränsad. Dettabidrag med sin höga subventionsnivå skall användas för särskilt svårthandikappade eller av andra speciella skäl. Därav följer att bidragsgivningenförutsätts ske efter en prioritering i de enskilda fallen. Utskottet anser bör hålla fast vid denna principiella uppläggning och avstyrker därmedyrkandet i motion A285 av m.fl. (c) om att volymbegränsningenskall slopas. Inte heller är utskottet berett att på grundval av vad som sägs isamma motion föreslå en anslagsuppräkning med 150 milj. kr. till särskildalönebidrag för vissa svårplacerade handikappade. Likaså avstyrker utskottet yrkandet i motion A222 avKjell-/\rne () om fler platser hos allmännyttiga organbationer och attriksdagen företar den anslagsförstärkning som kan betingas härav. Regeringens beräkning av anslaget innebär att detta förnästa budgetår bör öka med 300 milj. kr., varav 294 milj. kr. hänför sig tillökade lönebidragskostnader. Moderata samlingspartiet yrkar i kommittémotionen A271 avSonja Rembo m.fl. att anslaget höjs utöver regeringens förslag med 30 milj. kr.med hänsyn till förslag om flexibla lönebidrag. Motionärernaförutsätter en neddragning av anslaget till bidrag till Stiftelsen medsamma belopp. föreslår i kommitté- 1989/90:AU12 motionen A255 avElver m.fl. en uppräkning av förevarande anslag med 37,5 milj. kr. föratt finansiera anskaffning av datorbaserade hjälpmedel i den omfattning de föreslagit.Motionärerna har som redovisats i betänkandet 1989/90:AU11 förutsatt attanslaget Sysselsättningsskapande åtgärder skall minskas med motsvarandebelopp. Yrkandet i centermotionen A285 innebär som nämnts en ytterligareuppräkning av anslaget med 150 milj. kr. Medhänvisning till utskottets tidigare gjorda ställningstaganden avstyrkerutskottet motionsyrkandena om ytterligare medelsanvisning. Regeringensberäkning av medelsbehovet godtas. Utskottet föreslår alltså att anslaget bliruppfört med det belopp regeringen har begärt. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare 1988/89 Utgift 351 660 000 Reservation 257 311 0001989/90 Anslag 363 000 000 1990/91 Prop. Statsbidragetutgår med högst av lönekostnaderna för de arbetstagare som har anvisatsdenna form av skyddad sysselsättning. Den har ersatt en särskild form avkommunala beredskapsarbeten, s.k. Tl-arbeten, som tidigare till stor delsysselsatte personer med missbruksproblem. SonjaRembo m.fl. (m) föreslår i kommittémotionen A271 att statsbidraget sänks tillhögst med åberopande av att ansvaret för social rehabilitering primärtvilar på kommunerna och att dessa bör bära en större andel av kostnaderna förverksamheten. Med en sådan bidragsändring bör anslaget för nästa budgetår kunnasänkas med 121 milj. kr. Vidtidigare prövning av liknande förslag har utskottet förklarat sig inte viljamedverka till den kostnadsöverföring från staten till kommunerna som blirföljden. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Med avstyrkande av motionensförslag biträder utskottet regeringens begäran om anslag för nästa budgetår. 1988/89 Utgift 3 544 000 000 1989/90 Anslag 3 604 000 0001990/91 Prop. 4 023 000 000 Frånanslaget utgår bidrag till Stiftelsen dels för att täcka merkostnadervid , dels till företagsgruppens fastighetsförvaltning. Samhallgruppensverksamhetsidé är att genom produktion av varor 1989/90:AU12 ochtjänster ge meningsfullt och utvecklande arbete till arbetshandi kappade. Arbetsplatsernas läge och storlek avgörs i samråd med arbets marknadsverket. De personer som behöver ett arbete inom Samhall- gruppen anvisas plats av arbetsförmedlingen. Verksamheten skall be drivas affårsmässigt. Samhallgruppen omfattar den centrala Stiftelsen ,de 24 regionala länsvisa företagen samt ett antal marknadsföringsföretag.Såväl som de regionala företagen drivs i stiftelseform. Utvecklingen avantalet anställda framgår av följande sammanställning. Antal di rekt - Antal anställda Antal arbets- (30/6) handikappade 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 Anm. Arbetshandikappade avser anvisning frånarbetsformedlingea medan dtrektanställda avser arbetsledare och tjänstemänm.fl. Enligt propositionen finns det i nuvarandearbetsmarknadsläge med stor efterfrågan på arbetskraft inte skäl att nuytterligare öka den särskilt anordnade sysselsättningen hos . Ettgenomförande av förslagen enligt proposition 1989/90:62 om insatser för aktivrehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet m.m. kommer att medföraförändringar för . Bl.a. skall försäkringskassorna kunna köparehabiliteringstjänster av . I moderata samlingspartiets kommittémotion A252 behandlasverksamhetens allmänna inriktning. Det anförs att Samhallkoncernen med sina 35000 anställda nu är i storlek femte industriföretag. Emellertid kan enalltför omfattande organisation för skyddat arbete för handikappade motverka dehandikappades möjligheter till arbete på vanlig arbetsplats. /Vntaletanvisningsanställda vid bör därför inte öka. Anställning vidSamhallgruppen måste enligt motionärerna i första hand erbjudas dem som harstörst behov av de särskilda tekniska och personella resurserna. Genominförande av lönebidrag enligt moderata samlingspartiets förslag börutslussningen till den öppna arbetsmarknaden ytterligare kunna förbättras. Föratt inte skapa onödiga inlåsningseffekter är det enligt motionen angeläget attlönestrukturen vid verkstäder överensstämmer med den som gäller påresp. Slutligen anförs att kommunernas socialtjänst bör ha ettövergripande ansvar för gruppen missbrukare inom verkstäder. Önskemåleti den moderata kommittémotionen att arbete vid Sam- 20 hall iförsta hand bör erbjudas dem som har störst behov av resurserhar utskottet i likhet med föregående år inte anledning 1989/90:AU12 attmotsäga. Självfallet skall andra alternativ prövas först såsom anställning påöppna marknaden, utbildning, placering med lönebidrag etc. Liksom motionärernaser utskottet med tillfredsställelse att utslussningen av Samhall-anställdatill arbeten på den öppna marknaden har ökat. Antalet övergångar har såledesökat från 1 172 /88 till 1 697 /89, dvs. Detta tyder inte på att löneläget för anställda iSamhallgruppens företag skulle utgöra något problem som motionärerna görgällande. När det gäller personer med missbruksproblem vill utskottet erinra omatt det offentliga skyddade arbetet som behandlats i föregående anslagspunktkan vara en aktuell stödform. Med det anförda avstyrker utskottet motion A252 iaktuell del. I tre motioner behandlas de gravt handikappades problemoch . I kommittémotion A255 framhålls att det bådeär mänskligt och samhällsekonomiskt motiverat att bereda människor arbete inomSamhall. Alternativet är ofta förtidspensionering. Det är svårtför psykiskt utvecklingsstörda och andra gravt handikappade att få arbete inomSamhallgruppen. Det finns anledning till översyn. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag på detta område. Motsvarande synpunkter framförs i motion A275 av IsaHalvarsson (fp), som begär ett tillkännagivande om svårt handikappades möjligheteratt beredas sysselsättning inom . och (båda s) begär i motionA247 en översyn av samhällets möjligheter att bereda arbete åt personer medsvårare funktionshinder. 1 motionen konstateras att möjligheterna måsteförbättras.