bet · GD01FiU26 · 1989-12-31 00:00:00 — Statlig lokalförsörjning (prop. 1989/90:100 bil. 1989/90 FiU26 Idetta betänkande behandlar utskottet delar av budgetpropositionens bilaga 9Finansdepartementet. Utskottettillstyrker förslagen till anslag och bemyndigande för attta upp lån för att finansiera byggnadsinvesteringar och godkänner med ettundantag förslaget till treårsplan för -projekt för civilamyndigheter. En motion i vilken krav ställs på en förändring av formerna förden statliga lokalförsörjningen avstyrks av utskottet. Moderatasamlingspartiet, och avlämnar en gemensam reservationangående en effektivare förvaltning av statens fastigheter. Idetta betänkande behandlar utskottet debproposition 1989/90:100 bilaga 9 i vad avser litt. C Statlig lokalförsörjning, deb den under allmänna motionstiden väckta motionen1989/90:Fi410 av m.fl. (m). Yttrandenhar inhämtats från utrikesutskottet och kulturutskottet över treårsplanen förbyggnadsst)Telsens investeringar. Yttrandena (1989/90:UU2y och 1989/90:KrU5y)har fogats som bilaga 1 resp. bilaga 2 till betänkandet. Regeringenhar i proposition 1989/90:100 bilaga 9 () efterföredragning av statsrådet under litt. C Statliglokalförsörjning (s. 28 38) 1 1989/90. 1. berettriksdagen tillfålle att ta del av vad som anförts i propositio- 1989/90:FiU26 nen om byggnadsvården vid de kungliga slotten, (C 1)föreslagit att till för /91 anvisaett förslagsanslag på , 3. föreslagitriksdagen att godkänna treårsplanen för investeringar m.m. i enlighet med vadsom förordats i propositionen, 4. föreslagitriksdagen att bemyndiga regeringen att besluta om att får taupp lån i för Investeringar m.m. i enlighet med vad somförordats i propositionen, (C 2)föreslagit att till Inredning och utrustning m.m. för budgetåret1990/91 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90:Fi410 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om en effektivisering av statenslokalförsörjning och fastighetsförvaltning i enlighet med vad som i motionenanförts. är central förvaltningsmyndighet förfrågor om lokalförsörjning för civila statliga myndigheter och förvaltning avstatliga fastigheter. I verkets uppgift ingår främst att svara förmyndigheternas lokalförsörjning, att förvalta de fastigheter som är upptagna istyrelsens förmögenhetsredovisning, att efter uppdrag projektera, bygga ochinreda byggnader för statens räkning samt att verka för besparingar i fråga ombyggande och fastighetsförvaltning för statens räkning. Intäkterna består till övervägande del av hyror frånstatsmyndigheterna. Kostnaderna fördelas på statsägda lokaler, inhyrda lokalersamt administration. Kostnaderna för de statsägda lokalerna består av drift ochunderhåll m.m. samt kapitalkostnader. Överskottet inlevereras till statsverket.1 statsbudgeten för nästa budgetår förs endast upp ett formellt anslag på 1 000kr. Med utgångspunkt från ett antagande om intäkter på nära6,, som fastställts vid regeringens budgetering av lokalkostnadernam.m., ställs för /91 ett resultatkrav på på910 milj. kr. I propositionen ges även en ingående beskrivning avunderhållssituationen och vården av de kungliga slotten. Sammanfattningsvis framhålls därvid att byggnadsvården vidde kungliga slotten bör bedrivas med målsättningen att bevara och vårdabyggnaderna och anläggningarna, både upplevelsemässigt och material- tekniskt,som uttryck för byggnadskonst i gångna tider. Byggnadsvår- 1989/90:FiU26 den börges långsiktiga ekonomiska förutsättningar för kompetensutveckling, planeringoch genomförande. I det fortsatta arbetet måste lämpliga metoder utarbetas förfortlöpande underhåll och för att säkra tillgången på relevantabyggnadsmaterial. bör ytterligare 140 milj. kr.tillföras för underhåll. Insatserna avses bli finansierade med hyresintäktersom disponerar. Utskottet har inget att erinra mot de förslag tillverksamhet för /91, som redovisas i propositionen. Utskottetdelar också den uppfattning som framförs av föredraganden rörande behovet avmedel för byggnadsvården vid de kungliga slotten. I motion Fi4lO av m.fl. (m) konstateras attmarknadsvärdet på enbart de statsägda fastigheter som förvaltarkan uppskattas till ca , vilket nästan motsvarar värdet avfastighetsbeståndet hos samtliga försäkringsbolag. Med nuvarande ordning harbyggnadsstyrelsen en monopolställning. En effektivare fastighetsförvaltningborde enligt motionärerna kunna ge miljard-vinster . Som motionärernaser det kan en effektiv och kundvänlig ordning av statens lokalförsörjningendast ske om byggnadsinnehav överförs till friståendefastighetsbolag som får verka i konkurrens med andra sådana företag påmarknaden. I motionen framhålls att de föreslagna fastighetsbolagen efterbildandet kan introduceras på börsen. Dessa fastighetsbolag kan sedan efterhand privatiseras, vilket bl.a. bör leda till att kapitalmarknaden kanutnyttjas för investeringar. Därigenom minskas det statliga kapitalbehovet. Medanledning av motion Fi410 vill utskottet anföra följande. behandlade utskottet (1988/89:FiU26, rskr. 245)en motion med i stort sett samma innehåll som i motion Fi410. Utskottetframhöll vid detta tillfålle att utskottet inte delade uppfattningen attbyggnadsstyrelsens fastighetsförvaltning skulle bli effektivare om den deladesupp på flera fastighetsbolag. De ökade kraven på statsförvaltningen när detgäller planering, samråd, angelägenhetsgradering och besparing tillgodoses bådeenklare och effektivare, om förvaltningen är samlad under en enhet. Dettahindrar naturligvis inte att som ett led i en effektivfastighetsförvaltning i vissa fall bör överväga försäljning av fastigheter. Detkan vara motiverat antingen av att lokalerna är obehövliga eller att inhyrningav lokaler är fördelaktigare ur kostnadssynpunkt. Utskottet underströk ävenatt en viktig innebörd av de allmänna riktlinjerna för den statligalokalförsörjningen måste vara att årskostnaden skall vara avgörande vidmyndigheternas val av lokaler. Eget statligt byggande eller ägande avfastigheter skall inte vara ett självändamål för den statligalokalförsörjningen. Utskottet finner inte anledning att ändra sittställningstagande till förslaget i motion Fi410 och avstyrker sålunda motionen. Det kan i detta sammanhang nämnas att regeringen avser atttillsätta en särskild utredning om statens fastighetsförvaltning. Utredningens uppgift blir bl.a. att belysa statens roll som fastighets- och förmögen hetsförvaltare och vilka åtgärder som kan vidtas för att nå en effektiva- 3 re och aktivare ekonomisk hantering av fastighetsfrågor. 1* 1989/90. skallvidare klarlägga på vilket sätt mål kan göras tydligare för fastig- 1989/90:FiU26 hetsförvaltandemyndigheter och hur ansvarsfördelningen kan preciseras. Utredningsdirektivenkommer att presenteras . Investeringsbehovet för perioden /91 1992/93beräknas av föredraganden till ca . En bedömning avinvesteringarnas fördelning på resp. budgetår framgår av följande tabell.Beloppen bör betraktas som preliminära. Investeringar i prisläget Milj. kr. Treårsplan 1990/91 1991/92 1992/93 Pågående/bes lutade Inom ramen för treårsplanen bör följande störrebyggnadsobjekt över 50 milj. kr. kunna påbörjas under perioden 19901993.Objekten redovisas i prioriteringsordning inom resp. huvudtitel. Planerade byggnadsobjekt över 50 milj. kr.19901993 KansI i 50* Ombyggnad i kv. Stockholm.Ombyggnad i kv. Om och tillbyggnad vid Om- och nybyggnad för lands arkivet 81 Matematiskt centrum 103 . vidunivers i tetet 100 Nytt projekt, ej tidigare redovisat för (1989/90:UU2y) och kulturutskottet(1989/90:KrU5y) har yttrat sig till finansutskottet angående planeradebyggnadsprojekt över 50 milj. kr. I utrikesutskottets yttrande framhålls att ambassadenskanslilokaler i är inrymda i förhyrda lokaler. Hyreskontraktet löper ut1991. Den tyska federala administrationen önskar överta lokalerna, vilka kommitatt bli otillräckliga för ambassadens behov. Mot bakgrund av utvecklingen i debåda tyska staterna kan enligt utrikesutskottet beslut emellertid intefattas om förvärv av tomt för nytt kansli i . noterar i sitt yttrande att regeringen iårets treårsplan flyttat den planerade om- och nybyggnaden av landsarkivet iUppsala så att den nu är placerad efter nybyggnaden för mikrobiologi vidKarolinska institutet i . I propositionens bilaga 9 finns inte någonkommentar till detta förhållande. I bilaga 10 däremot har regeringen uttalatatt om- och nybyggnaden för landsarkivet skall kunna påbörjas budgetåret1990/91. förutsätter därför att så sker. Detta har utskottetockså uttalat i sitt av godkända betänkande 1989/90:KrU22 (rskr.146). har ingen annan uppfattning ombyggnadsstyrelsens planerade byggnadsprojekt än den som angivits i härredovisade yttranden. tillstyrker sålunda treårsplanen förbyggnadsinvesteringarna med den ändring som föranleds av utrikesutskottetsyttrande. Detta bör ges regeringen till känna. I likhet med föredraganden vill finansutskottet härframhålla att regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder för att hållatillbaka efterfrågan på byggsektorns tjänster, bereda resurser för nybyggandetav bostäder och dämpa prisutvecklingen inom byggandet. Bostadsbyggandethar nu ökat betydligt. Prisutvecklingen är dock fortfarande besvärande.Efterfrågan i den svenska ekonomin är fortfarande hög. Overefterfrågan ochknapphet på resurser i storstadsområdena råder fortfarande i byggandets allaled. Detta påverkar möjligheterna att genomföra treårsplanen, framför allt vadgäller aktuella projekt i . råder i praktikenbyggstopp för statliga byggnadsprojekt i . Länsarbetsnämndenhar ännnu inte beviljat byggnadstillstånd för följande byggnadsobjekt igällande treårsplan: ombyggnader för i kv. Brunkhalsen, nybyggnad för mikrobiologi vid ,nybyggnad för geologi vid , om- och tillbyggnad av kungl.biblioteket, tillbyggnaden för , ombyggnad för polisen i ellerför ny byggnad för polis m.m. i . Regeringen har ett stort åtagande iStockholmsområdet inom ramen för gällande treårsplan, sammanlagt ca 1 miljardkronor. Med hänsyn till de rådande begränsningarna av byggnadsverksamheten inomStockholmsområdet samt den ogynnsamma kostnadsutvecklingen på byggmarknadenförs sålunda inte några nya byggnadsprojekt inom upp i den itabell 2 redovisade treårsplanen för 1990-1993. I motsatstill skall investeringar inte 1989/90:FiU26 längrefinansieras över statsbudgeten. Regeringen begär i stället riksdagensbemyndigande att få besluta att får ta upp lån iriksgäldskontoret för att finansiera byggnadsinvesteringar. Lånen börtillhandahållas på marknadsmässiga villkor. Av praktiska skäl bör en ram förupplåningen sättas något högre än det beräknade medelsbehovet på ca1,, eftersom det erfarenhetsmässigt kan inträffaförändringar i de olika byggprojekten. I propositionen föreslås därför attbyggnadsstyrelsens ram för upplåning fastställs till 2 . Det börvidare få ankomma på regeringen att vid oförutsedda händelser eller störreförändringar kunna justera ramen i erforderlig omfattning. Utskottet har ingen erinran mot det i propositionenbegärda bemyndigandet. Inredning och utrustning m.m. I propositionen beräknas anslagsbehovet för inredning ochutrustning m.m. för nästa budgetår till 23 milj. kr. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. 1. beträffande anslaget till byggnadsstyreben attriksdagen till Byggnadsstyreben för /91 anvisar ett förslagsanslagpå , 2. beträffandebyggnadsvården av de kungliga slotten attriksdagen lägger till handlingarna vad som i proposition 1989/90:100 bilaga 9under litt. Statlig lokalförsörjning anförts om byggnadsvården vid dekungliga slotten, 3. beträlfande en effektivarefastighetsförvaltning att avslår motion 1989/90:Fi410, (m, fp, c) 4. beträffande investeringar inombyggnadsstyrebens lokalhåll ningsområde attriksdagen med anledning av proposition 1989/90:100 bilaga 9 litt. C, avsnittetInvesteringar m.m., mom. 1 godkänner vad utskottet anfört om treårsplanen förinvesteringar m.m. och som sin mening ger regeringen detta till känna, 5. beträffandeinvesteringar m.m. attriksdagen bemyndigar regeringen att för /91 besluta om attbyggnadsstyrelsen får ta upp lån i för Investeringar m.m. ienlighet med vad som förordats i proposition 1989/90:100 bilaga 9, 6. beträffandeinredning och utrustning m.m. attriksdagen till Inredning och utrustning m.m för /91 anvisar ettreservationsanslag på . Stockholmden 1989/90:FiU26 Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), i (s), (), Per OlofHåkansson (s), (), (), (), ArneKjörnsberg (s), (), (), (),(vpk), (), () och SoniaKarlsson (s). En effektivare fastighetsförvaltning (mom. 3) /\nne (), (), (),(), (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "" och på s. 4 slutar med "" bortha följande lydelse: Behovet av mer långtgående åtgärder vad gäller statenslokalförsörjning framgår tydligt bl.a. av en offentliggjordförstudie av () om statens markinnehav, vilken bekräftaratt det finns stora brister i statens sätt att sköta fastighetsfrågor.Kontrasten är stor mot det enskilda näringslivet, där en rationell hantering avfastighetskapitalet har framstått som en allt viktigareuppgift. Många stora företag har överlåtit sina fastigheter på särskildadotterbolag inom koncernen, för att sedan i flera fall sälja dem. Andra varu-och tjänsteproducerande företag föredrar att hyra lokaler av specialiseradefastighetsbolag. 1 växande utsträckning förekommer det också att företagsäljer sina fastigheter med återköpsrätt för att undermellantiden hyra dem. har den privatafastighetsmarknaden i allt större utsträckning blivit en integrerad del avkapitalmarknaden. Fastigheter är ett viktigt placeringsalternativ för bl.a.försäkringsbolag och pensionsstiftelser, och ett stort antal fastighetsbolaghar introducerats på fondbörsen. Denna utveckling har entydigt lett till attfastigheter betraktas som realkapital och att avkastningskraven mäts mot någonform av marknadsvärde. Liknande resonemang har även förts för , somenligt ett regeringsbeslut skall ge en marknadsmässig avkastning påhela förmögenhetsmassan inkl. dolda reserver, dvs. beräknat på kraftverkensoch fallrättigheternas marknadsvärde. , innebär det att avkastningskraven ger en intern 1989/90:FiU26 hyressättning som kanjämföras med marknadshyror. Detta ger dels en möjlighet till jämförelser mellanolika konkurrerande alternativ, dels ett incitament till rationell förvaltningoch effektivt lokalutnyttjande. Marknadsvärdetpå enbart de statsägda fastigheter som förvaltar uppskattasenligt budgetpropositionen till 35 00040 000 milj. kr. Med en lokalyta på ca 6miljoner m innebär detta ett genomsnittsvärde på . Denna nivåförefaller mycket försiktigt beräknad med hänsyn till att stora delar avbeståndet utgörs av mycket välbelägna kontorslokaler (t.ex. förvaltningsbyggnadernai , länsstyrelser, universitet och högskolor). Baranyproduktionskostnaden uppgår till nästan det dubbla, och i citynoteras överlåtelsepriser för kontorslokaler på . per m'. Detär därför fullt realistiskt att beräkna marknadsvärdet till omkring 50 000milj. Detta motsvarar nästan fastighetsbeståndet hos samtligaförsäkringsbolag eller med en annan jämförelse Skånskasfastighetsinnehav. Till detta kan sedan läggas statliga fastigheter hosaffårsverken och försvaret. Uppenbarligen skulle en effektivare förvaltningkunna ge miljardvinster . Detfinns flera modeller för att uppnå en mer decentraliserad och därmedeffektivare lokalförsörjning och fastighetsförvaltning inom den statligasektorn. Staten skulle kunna dela upp på flera statligt ägdamen självständiga bolag eller också anförtro lokalförsörjningen åtfastighetsbolag som även förfogar över privat kapital. En tredje modell är attstaten hyr lokaler av privata bolag. Möjligheter finns alltså att pröva olikavägar liksom att helt låta de olika myndigheterna själva få bestämma överlokalanskaffiiingen. Varför kan t.ex. inte ett stort universitet självt få hahand om sin byggnads- och fastighetsförsörjning? Kompetensen finns ochverksamheten är tillräckligt stor för att bli rationell. Mednuvarande ordning har en monopolställning. Därmed är detsvårt att bedöma verksamhetens effektivitet. De skillnader iredovisningssystem som föreligger mellan och på marknadenverksamma fastighetsbolag gör det svårt att exakt fastställa vidden avolikheter i lönsamhet och avkastning i förhållande till förmögenhetsmassa ochinsatta administrativa resurser. Vadsom dock vid en snabb jämförelse frapperar är den stora serviceorganisationenhos . 1 stället för att köpa utrednings- ochprojekteringstjänster, inredningsrådgivning m.m., som många enskildafastighetsbolag gör, har man dessa funktioner inbyggda i den egnaorganisationen. Fluktuationer i behovet av tjänster kan därmed inte snabbtavspeglas i kostnadsanpassningar på dessa områden. Vadsom behövs är konkurrens. Enligt utskottets mening bör bygg nadsstyrelsens förvaltande verksamhet överföras till två eller flera fas tighetsaktiebolag. En väg kan vara att göra indelningen på geografisk grund, ungefår i överensstämmelse med nuvarande regionala indel- 8 Enannan väg kan vara att dela upp fastighetsbeståndet i två 1989/90:FiU26fastighetsbolag med så likartad sammansättning av fastighetsbeståndet sommöjligt och låta dem arbeta vid sidan av varandra på marknaden. För statliga myndigheter med behov av nya lokaler skalldet vara naturligt att vända sig förutom till de statliga fastighetsbolagen även till privata företag och inhämta offert på bästa och billigastealternativ. De statliga fastighetsbolagen får också som naturliga inslag i sinverksamhet ompröva och omförhandla nuvarande hyressättning samt se överfastighetsinnehavet, varvid såväl inköp som försäljningar kan aktualiseras, allti syfte att uppnå så god avkastningsförmåga som möjligt på insatt kapital. Fastighetsbolagen kan efter bildandet introduceras påbörsen i likhet med andra fastighetsbolag. Staten kan även direkt vända sigtill ijärde AP-fonden, SPP och andra enskilda kapitalförvaltare med erbjudandeom försäljning av delar av fastighetsbolagen. Genom en överföring av statens fastighetsinnehav tillfastighetsbolag kan kapitalmarknaden direkt tas i anspråk för investeringar,varigenom bl.a. den fördelen uppnås att den statliga budgeten ej belastas. Enprivatisering av delar av statens fastighetsinnehav skulle minska denoffentliga sektorns omfattning, som en ökad konkurrens skulleerhållas på fastighetsmarknaden. Vad utskottet här anfört innebär attutskottet delar den uppfattning som framförs i motion Fi410 attbyggnadsstyrelsens förvaltande verksamhet bör överföras till två eller flerafastighetsbolag. Sammanfattningsvis kan konstateras att en överföring avstatens fastighetsinnehav till flera fastighetsbolag, som efter hand kanprivatiseras, rimligtvis måste leda till bl.a. 1. att fastighetskapitalet förvaltaspå ett mer effektivt sätt, 2. att fastighetsbyten och-försäljningar underlättas, 3. att statliga myndigheter stimulerasatt välja den för verksamheten mest ändamålsenliga formen av lokalförsörjning, 4. attkapitalmarknaden utnyttjas för att finansiera investeringar, varigenom detstatliga upplåningsbehovet minskar samt 5. attförsäljningen av aktier ger intäkter, som kan användas för att minskastatsskulden och därmed sammanhängande räntekostnader. Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi410. 1 anslutning till utskottets behandling av de statligalokalförsörjningsfrågorna meddelade regeringen att en särskildutredning om statens skulle tillsättas. Regeringen harännu inte kunnat prestera några direktiv för nämnda utredning. Utskottetfinner denna ordning otillfredsställande, vilket bör av gesregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande en effektivare fastighetsförvaltningatt med bifall till motion 1989/90:Fi410 hos regeringen begärförslag om en översyn av status och organisation enligt deriktlinjer som angetts av utskottet. Utrikesutskottetsyttrande Bi,g3 | Förvärvav tomt för nytt kansli i Till finansutskottet Finansutskottethar beslutat bereda utrikesutskottet tillfålle att yttra sig överproposition 1989/90:100 bilaga 9 om treårsplanen för byggnadsstyrelsensinvesteringar m.m. I treårsplanen föreslås en kostnadsram om 50 milj.kr. förnybyggnad av kansli i . Ambassadens nuvarande lokaler är inrymda i förhyrdalokaler. Hyreskontraktet löper ut . Den tyska federala administrationenönskar överta lokalerna, vilka kommit att bli otillräckliga för ambassadensbehov. Utskottet får anföra att med anledning av utvecklingen ide båda tyska staterna kan beslut inte fattas om förvärv av tomtför nytt kansli i . kan utvecklingen medföra att beslut behöverfattas under /91. Närvarande: /Memyr (s). (), EvertSvensson (s), (), (), (), Axel (), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (), (), (), (), (vpk) och MarianneSamuelsson (mp). t- u 1 ** . .. 1989/90:FiU26 Treårsplanen för investeringar m.m. har genom beslut berettkulturutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1989/90:100 bilaga 9 (s. 3337) om godkännande av treårsplanen för investeringar m.m. Investeringar inom lokalhållningsområderedovisas i form av en rullande treårsplan. Regeringen har bemyndigandeatt själv besluta om utförande av byggnadsobjekt upp till 50 milj.kr. Medel församtliga departements investeringar beräknas under ett gemensamt anslag (prop.1988/89:100, bet. FiU26, rskr. I budgetpropositionen (bilaga 9) redovisas debyggnadsobjekt över 50 milj.kr. som regeringen bedömer bör kunna påbörjas underden kommande treårsperioden. Objekten redovisas departementsvis och i prioriteringsordninginom varje departements verksamhetsområde. Under finns på andra plats efter kungl. uppsatt om- och tillbyggnad vid riksmuseeti i enlighet med beslut vid /89 (bet.1988/89:KrU19, rskr. har i sitt betänkande 1989/90:KrU22 (rskr.146) erinrat om att vid föregående uttalade att om- ochtillbyggnaden vid borde inrymmas under dentreårsperiod som började /90. I nämnda betänkande har utskottetvidare redovisat att länsarbetsnämnden gettigångsättningstillstånd för start . Utskottet förutsatte därföratt regeringen skulle ge utförandeuppdrag. bifallit vad utskottet hemställt, har regeringen den 22mars beslutat om sådant uppdrag till . Utskottet kan såledeskonstatera att detta angelägna byggnadsobjekt nu startas i enlighet med denhöga prioritering det givits både av vid föregående och iregeringens nu framlagda treårsplan. I sammanställningen över byggnadsobjekt över 50 milj.kr.finns också medtaget om- och nybyggnad för landsarkivet i . Detta objekt fanns medtaget redan i föregående treårsplan men har ännu inte igångsatts. Kulturutskottetnoterar att regeringen i årets treårsplan flyttat denna /90:FiU26 om- ochnybyggnad av landsarkivet i så att den nu är placerad Bilaga 2 efternybyggnaden för mikrobiologi vid i . Ipropositionens bilaga 9 finns inte någon kommentar till detta förhållande. Ibilaga 10 däremot har regeringen uttalat att om- och nybyggnaden förlandsarkivet skall kunna påbörjas /91. Utskottet förutsätterdärför att så sker. Detta har utskottet också uttalat i sitt betänkande1989/90:KrU22. Med hänvisning till vad kulturutskottet här anförtföreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnatreårsplanen för investeringar m.m. i vad gäller byggnadsobjekt inomkulturutskottets verksamhetsområde. Närvarande: (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), /Mexander Chrisopoulos (vpk), (),(), () och (). gotab 96587, 1990 12