bet · GD01SfU20 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 SfU20 Utskottet behandlar i detta betänkande tre propositionerrörande pensionsförmåner samt motioner som väckts med anledning av propositionerna. 1 proposition 1989/90:145 läggs fram förslag om höjning avpensionstillskotten och förbättringar av vissa andra folkpensionsförmåner föratt kompensera pensionärerna för effekterna av skattereformen. I proposition 1989/90:117 föreslås införande av ettsärskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt ellerhandikappat barn. I proposition 1989/90:148 lägger regeringen framlagförslag i enlighet med beslut att s.k. undantagandepensionärerfr.o.m. skall ha rätt till pensionstillskott med beaktandeendast av den ATP som faktiskt utges. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Tillbetänkandet har fogats 17 reservationer och ett särskilt yttrande. Propositionerna Proposition 1989/90:117 I propositipti 1989/.90;117 med förslag till lag omsärskilt pensionstill-lägg till folkpensipti för långvarig vård av sjukt ellerhandikappat barn har regeringen () föreslagit deb attriksdagen antar 1. lag om särskiltpensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappatbarn, 2. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lag piT).ändriijg i lagen (1990:000) om ändring i lagen (1990:000) om ändring ikonniunalskattelagen (1928:370), deb attriksdagen till Särskilt pensionstillägg för /91 under femtehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på . 1 1989/90. Lagförslag3 har överlämnats till skatteutskottet för beredning. Övri- 1989/90:SfU20 ga lagförslag återfinns som bilaga 1 till betänkandet. Proposition 1989/90:145 I proposition 1989/90:145 om höjt pensionstillskott ochförbättringar av vissa andra folkpensionsförmåner har regeringen() föreslagit deb att antar 1. lag om ändringi lagen (1969:205) om pensionstillskott, 2. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändringi lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension, 4. lag om ändring i lagen (1989:1047) om ändring i lagen (1988:1527) om ändring i lagen (1988:883) om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpen sion, 5. lag om ändring i lagen (1962:382) angående införandeav lagen om allmän försäkring, 6. tillFolkpensioner för /91 utöver i prop. 1989/90:100 bil. 7föreslaget förslagsanslag anvisar ytterligare , 7. till Bidragtill kommunala bostadstillägg till folkpension för /91 utöver iprop. 1989/90:100 bil. 7 föreslaget förslagsanslag anvisar ytterligare . bereds dessutom tillfålle att ta del av vad somi propositionen anförts om 8. statsbidrag till kommunaltbostadstillägg (avsnitt 4.2), 9. beräkningen av bostadskostnad förkommunalt bostadstillägg (avsnitt 4.4). Lagförslag 1 3 återfinns som bilaga 2 till betänkandet. Proposition 1989/90:148 I proposition 1989/90:148 om pensionstillskott ochkommunalt bostadstillägg vid undantagande från den allmännatilläggspensioneringen har regeringen () föreslagit deb attriksdagen antar i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1969:205) om pensionstillskott, deb attriksdagen till Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension /91 anvisar . utöver vad som tidigare beslutats(prop. 1989/90:100 bil. 7, SfU9, rskr. Lagförslaget återfinns som bilaga3 till betänkandet. Motion väckt med anledning av proposition 1989/90:117 1989/90:5162 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att detsärskilda pensionstillägget i första hand skall tillförsäkras dem som redangenomfört vårdinsatser en bättre pension, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att beräkningsgrunden för vårdbidragbör ändras så att det utgår med 2,5 basbelopp vid helt vårdbidrag, 5. att riksdagenbeslutar att utvidga den förmånsberättigade personkretsen i enlighet med vadsom anförts i motionen, 6. att riksdagenbeslutar att även de som haft mycket låga inkomster och därav ett lågtberättigande till ATP under vårdåren skall ges rätt till den nya förmånen, 7. att riksdagenbeslutar att rätten till vårdar skall utgå från och med första vårdåret . Yrkandena 3 och 4 i motion 1989/90:62 har överlämnats tillsocialutskottet. Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:145 1989/90:5163 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen upphäver sitt beslut av om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring; ändrat beräkningsunderlag för fastställandetav basbeloppet . 1989/90:5164 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna att ingen urgröpning av basbeloppet skall ske och därmedfull uppräkning av basbeloppet skall göras och därefter, 2. att avslår regeringensförslag om höjda pensionstillskott, 3. att beslutar attprincipen om dubbelt pensionstillskott för förtidspensionärer skall behållasoch att lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott utformas ienlighet därmed, 4. att med avslag påregeringens förslag beslutar att reduktionsfaktorn för KBT inte skall höjas-utan nuvarande tredjedelsregel bibehållas, 5. att besutar attförmögenhetsinnehav inte skall påverka rätten till KBT. 1989/90:5f65 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om okorrigerat basbeloppsindex ienlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90:5166av och (båda mp) vari yrkas 1989/90:SfU20 1. att riksdagenhos regeringen begär ett nytt förslag till teknisk lösning i enlighet med vad imotionen anförts, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den bör uppmärksamma skillnadernai olika kommuner vad gäller KBT. 1989/90;Sf67 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att avslår proposition1989/90:145 och hos regeringen begär förslag om ett nytt grundpensionssystem, 2. att hos regeringen begärförslag till höjning av pensionstillskottet samt KBT enligt motionens förslag, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attregeringen bör följa kostnadsutvecklingen för de särskilt utsatta grupperna, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en årligavstämning av basbeloppet. 1989/90:5168 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att manipulationer med basbeloppet inte skall få göras, 2. att riksdagenbeslutar att principen om dubbelt pensionstillskott för förtidspensionärerskall behållas. Höjt pensionstillskott m.m. (prop. 1989/90:145) I propositionen föreslås en höjning av pensionstillskottenoch förbättringar av vissa andra folkpensionsförmåner för att kompenserapensionärerna för effekterna av skattereformen. I propositionen erinras om att enligt beslut(prop. 1989/90:52, S1U8, rskr. 100) skall vid beräkning av basbeloppet fr.o.m.år 1991 bortses från de prisförändringar som följer av vissa beskattningsåtgärderm.m. som vidtas för att finansiera den sänkning av den statliga inkomstskattensom genomförs . Detta innebär att pensionärerna intekompenseras i efterhand genom sådana prisförändringars påverkan på basbeloppet.I stället får pensionärerna direkt del av skattesänkningen 1991 och/eller av deförslag till åtgärder som föreslås för att kompensera pensionärer med delägsta inkomsterna och som skall genomföras fr.o.m. . I motion Sf67 yrkande 1 anför m.fl.,såvitt nu är i fråga, att den föreslagna kompensationen är otillräcklig. Föratt radikalt förbättra pensionärernas livssituation bör enligt motionärerna iSiället införas en rejäl grundpension, lika för alla. Vid en sådan höjdgrundpension behöver folkpension och pensionstillskott inte utges. Kommunalabostadstillägg behövs inte heller. på sammasätt som andra tjänsteinkomster, och de särskilda skattereg- 1989/90:SfU20lerna för pensionärer kan avvecklas. Motionärerna hemställer att riksdagenavslår propositionen i dess helhet och begär att regeringen skyndsamt läggerfram förslag om ett nytt grundpensionssystem i enlighet med det anförda.Motionärerna är vidare tveksamma till om regeringens förslag fullt utkompenserar pensionärerna för finansieringen av skattereformen. Regeringen bördärför särskilt följa kostnadsutvecklingen för de ekonomiskt svagapensionärerna och andra utsatta grupper, och motionärerna begär i yrkande 3 etttillkännagivande härom. Vidare anför och i motion Sf66yrkande 1 att det nya skattesystemet kommer att kraftigt missgynna depensionärer som har låg ATP (mellan ca 0,83 och 1,5 ATP-poäng). Dessa får inteheller del av de föreslagna höjningarna av pensionstillskotten. Motionärernabegär därför att regeringen återkommer med ett nytt förslag till lösning avpensionärernas situation. En lösning skulle enligt motionärerna kunna vara attfolkpensionens grundnivå höjs. För att inte pensionärer med hög ATP skall bliöverkompenserade bör ATP i stället utges med en lägre procentsats. beslut om ändrad beräkningsgrund förbasbeloppet kritiseras i ett fiertal motioner. I motion 5163 begär m.fl. att riksdagsbeslutetom sådan ändrad beräkningsgrund upphävs så att pensionärerna får kompensationför skatteomläggningens effekter. Detta skulle vara av särskild betydelse förde pensionärer som har låg ATP och inte får pensionstillskott. m.fl. anför i motion Sf64 yrkande 1 attbasbeloppet för kommer att urholkas med och lör medytterligare . Motionärerna anser att det är av väsentlig betydelse attsambandet mellan konsumentprisindex och basbeloppet bibehålls lör attpensionärer och andra grupper skall känna trygghet och säkerhet.Manipulationer med basbeloppet måste därför undvikas. Motionärerna begär etttillkännagivande om att full uppräkning av basbeloppet skall göras fr.o.m. år1992. I motion 5165 framhåller m.fl. attändringarna i reglerna vid beräkning av basbeloppet får effekter dels i alla dekontrakt av försäkringsmässig och civilrättslig natur som är bundna tillbasbeloppets utveckling, dels i den långsiktiga utvecklingen av ATP-systemetskompensationsnivå, dels för "minimipensionärernas" grundtrygghet.Motionärerna anser att beräkningsgrunden för basbeloppet bör ligga fast och atteventuell reduktion av pensionärernas pensioner bör redovisas öppet. Detta kanske antingen genom att pensionerna beräknas enligt ett okorrigerat basbeloppoch därefter öppet reduceras med den "skatteeffekt" som pensionärernainte skall kompenseras för, eller genom att ett okorrigerat"basbelopp" räknas fram parallellt med basbeloppet enligt de nyareglerna så att pensionärer men även andra som har kontrakt knutna till basbeloppet kan se vad de föreslagnaförändringarna får för reella effekter. Motionärerna anser 1989/90:SfU20 att i vartfall ett okorrigerat "basbelopp" bör fastställas, och de begärförslag i enlighet med det anförda. Även i motion 5f68 yrkande 1 motsätter sig attmanipulationer med basbeloppet görs och att sambandet mellan konsumentprisindexoch basbeloppet bryts. I motion 5167 yrkande 4 anför m.fl; attmotionärerna är beredda att acceptera den ändrade beräkningsgrunden som entillfållig justering av basbeloppet för att ATP-pensionärerna inte skall fåbåde sänkt skatt och kompensation för effekterna av skattereformensfinansiering. Motionärerna anser dock att det vid sidan av ett sådant basbeloppskall finnas ett okorrigerat "basbelopp" som stäms av, och debegär ett tillkännagivande härom. Vad gäller motionsyrkandena om höjd grundpension villutskottet hänvisa till sitt av godkända betänkande 1989/90;SfU9. Utskottethar där behandlat motioner med förslag till höjda grundpensionsförmåner ellerändrade pensionssystem. Beträffande förslag till förändringar ipensionssystemet hänvisade utskottet till att pensionsberedningen har tilluppgift att göra en allmän översyn av reglerna inom det allmännapensionssystemet och att pensionsberedningen räknar med attavge sitt slutbetänkande . Utskottet ansåg att de frågor somtogs upp i motionerna hade samband med . pensionsberedningens arbete och attresultatet av detta arbete därför borde avvaktas. Utskottet hänvisade även tillatt den pågående skattereformen kunde bli av betydelse för vissa av .frågorna.Höjda pensionsförmåner i det fallet en höjning av pensionstillskotten så attde tillsammans med folkpensionens grundbelopp uppgick till två biasbe-lopp var utskottet av statsfinansiella skäl inte berett tillstyrka. Utskottet ansågdock att såväl regeringens proposition om reformerat skattesystem sompensionsberedningens arbete borde avvaktas. Utskottet konstaterar till att börja med att depensionärer som har låga inkomster nu föreslås få en höjning'av vissapensionsförmåner, och utskottet är inte berett att i detta sammanhang förordaen ytterligare höjning av dessa förmåner. Eftersom motionsyrkandenaförutsätter förändringar i pensionssystemet anser utskottet vidare attresultatet av pensionsberedningens arbete bör awaktas. Utskottet, som vid tretillfållen framfört denna uppfattning, föriitom i SfU9 även iyttranden till såväl skatteutskottet som finansutskottet (5fU4y resp. SfU5y),avstyrker därför bifall till motionerna 5166 yrkande I och 5167 yrkande 1 idenna del. Utskottet förutsätter att regeringen noga följereffekterna av skattereformen i olika avseenden, inte minst vad gäller pensionärernassituation. Något tillkännagivande med anledning av motion Sf67 yrkande 3 ärdärför inte påkallat. Vad härefter gäller frågan om beräkningsgrunden förbasbeloppet vill utskottet erinra om vad som anfördes i betänkande 1989/90:S1U8 vid behandlingen av regeringens förslag i proposition 1989/90:52 till ändrad basbeloppsberäkning. I betänkandet angavs att förslaget fick ses 6 motbakgrund av de förslag som lades fram i proposition 1989/90:50, genom vilka sänkta inkomstskatteri betydande utsträckning skulle 1989/90:SfU20 finansieras genom ökade indirektaskatter. Vid frånvaro av särskilda åtgärder skulle enligt den propositionen enbetydande del av de skattskyldiga få automatisk kompensation för dennafinansiering. Höjda indirekta skatter höjer nämligen konsumentprisindex ochdärmed basbeloppet, vilket i sin tur höjer basbeloppsanknutna förmåner såsompensioner. En sådan automatisk kompensation skulle urholka skattereformensfinansiering och skulle innebära en betydande omfördelning mellan kollektivetpensionärer och övriga. Utskottet delade uppfattningen att om inte särskildaåtgärder vidtogs en betydande del av de skattskyldiga skulle få automatiskkompensation för de ökade indirekta skatter som skulle finansiera de sänktainkomstskatterna. Utskottet tillstyrkte därför förslaget om en ändring avbasbeloppsberäkningen, vilket även blev beslut. Utskottet harvidhållit denna uppfattning i sitt betänkande 1989/90:SfU9, och harföljt utskottet. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att en förändring av beräkningsgrunden förbasbeloppet även får vissa icke önskvärda effekter. Utskottet anser emellertidatt det är nödvändigt att vid beräkningen av basbeloppet fr.o.m. år 1991bortse från effekterna av skattereformens finansiering för att inte vissaskattskyldiga skall få såväl skattesänkning som kompensation för dennafinansiering. Det finns därför inte skäl för att ändra sin tidigareuppfattning. Vadgäller frågan om ett okorrigerat "basbelopp" bör fastställas vidsidan av basbeloppet har /(FiU 1983/84:18,rskr. 83) begärt att regeringen skulle närmare överväga om ett särskiltokorrigerat "basbelopp" borde fastställas och användas vid sidan avdet som tillämpas inom ramen för lagen om allmän försäkring. Eftersomberäkningsgrunden för basbeloppet återställdes fullföljdesemellertid inte utredningsuppdraget. Utskottet konstaterar att ett okorrigerat"basbelopp" skulle komma att följa utvecklingen avkonsumentprisindex. Med hänsyn till att sådant index fortfarande kommer attlöpande fastställas finner utskottet inte skäl förorda införandet av ettsärskilt okorrigerat "basbelopp". Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Sf63, Sf64 yrkande 1,Sf65, Sf67 yrkande 4 och Sf68 yrkande 1. Ipropositionen anförs att pensionärer med enbart folkpension ochpensionstillskott kommer att få ringa eller ingen del av skattesänkningen. Föratt den föreslagna skattereformen inte skall få oönskade fördelningspolitiskaeffekter är det nödvändigt att denna pensionärsgrupp kompenseras genom enhöjning av pensionstillskottet. Regeringen föreslår därför attpensionstillskottet till folkpension i form av ålderspension,omställningspension, särskild efterlevandepension eller änkepension höjs till av basbeloppet och pensionstillskottet för enförtidspensionär från nuvarande till av basbeloppet. 1 motion 5164 yrkande 2 begär m.fl. avslag på 1989/90:SfU20 förslagetom höjda pensionstillskott. Motionärerna hänvisar till att moderatasamlingspartiet i annat sammanhang har lagt fram ett förslag om reformering avskattesystemet som inte leder till de skattehöjningar som driver upp boende-och levnadskostnaderna . Detta alternativ kräver således enligtmotionärerna inte ändringar i pensionssystemet vare sig i form av försämradbasbeloppsuppräkning eller höjda pensionstillskott. Motionärerna motsätter sigsamtidigt att regeringen i sitt förslag om höjda pensionstillskott går ifrånprincipen om att förtidspensionärer skall ha dubbelt pensionstillskott. Detdubbla pensionstillskottet är till främst lör att underlätta situationen fördem som blivit handikappade utan att ha haft möjlighetatt bygga upp ett eget hem eller att tjäna in någon ATP-rätt.Förtidspensionärer måste dessutom betala skatt på sitt extra pensionstillskott.Genom urgröpningen av basbeloppet skulle förtidspensionärer inte heller fåfull kompensation för de kommande prisökningarna. Motionärerna begär därför iyrkande 3 att beslutar att principen om dubbelt pensionstillskott förförtidspensionärer skall behållas. Även begär i motion Sf68 yrkande 2att denna princip skall behållas. I motion 5167 begär m.fi. i yrkande 1(delvis) avslag på propositionen i denna del med hänvisning till att ett systemmed förhöjd grundpension bör införas. Motionärerna anser emellertid attpensionärerna i avvaktan på att ett sådant system genomförs bör erhållakompensation genom en viss höjning av pensionstillskotten. Med hänvisning tilldet förslag till finansiering av skattereformen som lagt fram och somenligt motionärerna ger ett bättre ekonomiskt utfall för låginkomsttagare,anser de dock att en lägre kompensationsnivå är tillräcklig. Motionärernabegär därför i yrkande 2 (delvis) förslag om en höjning av pensionstillskottenmed en tredjedel av nu föreslagna höjningar. Utskottet har ovan förordat att bör vidhålla sininställning i fråga om det reducerade basbeloppet. För att de pensionärer somhar de lägsta inkomsterna skall kompenseras för effekterna av ska'terefor-mensfinansiering anser utskottet att pensionstillskotten i enlighet med regeringensförslag bör höjas till av basbeloppet för ålderspensionär och avbasbeloppet för förtidspensionär. Enligt utskottets uppfattning får ävenförtidspensionärer kompensation för kostnadsökningar på grund avskattereformen genom detta och övriga förslag som regeringen lägger fram iproposition 145. Utskottet tillstyrker således propositionen i denna deloch avstyrker bifall till motionerna 5164 yrkandena 2 och 3, 5167 yrkandena 1och 2 i dessa delar och 5168 yrkande 2. Handikappersättningoch vårdbidrag 1989/90:SfU20 För att de extra utgifterna till följd av skattereformensfinansiering skall täckas föreslås i propositionen enhöjning av handikappersättningen fr.o.m. så att handikappersättningutges , eller av basbeloppet. Vårdbidrag utges med hel, halv eller Ijärdedelsförtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott. På grund av den ovanföreslagna höjningen av pensionstillskotten ökar storleken av vårdbidraget, ochde som uppbär vårdbidrag kompenseras på så sätt för de extra utgiftsökningarnai anledning av finansieringen av skattereformen. Av vårdbidraget kan viss delbestämmas som ersättning för merkostnader. Denna del är skattefri. Med hänsyntill den höjda nivån på vårdbidraget föreslås i propositionen attmerkostnadsdelen justeras i förhållande härtill. Merkostnadsdelen föreslåsutgöra , , eller av basbeloppet. m.fl. yrkar i motion Sf67 yrkande 1avslag på propositionen även i denna del. Med hänvisning till vad ovan anförts biträder utskottet deföreslagna förändringarna och avstyrker bifall till motionen i denna del. Kommunalt bostadstillägg (KBT) är inkomstprövat och utgesenligt grunder som den enskilda kommunen bestämmer, dock lägst med belopp somsvarar mot den del av bostadskostnaden som skall täckas av bostadstillägg föratt statsbidrag skall lämnas. Statsbidrag utgår underförutsättning att kommunen täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som överstiger . lör ogift pensionäroch . Inkomstprövningsreglerna innebär bl.a. attbostadstillägget minskas med en tredjedel av den pensionsberättigadesårsinkomst som överstiger . för den som är gift och . Som inkomst räknas t.ex. ATP, tjänstepension, arbetsinkomst samtavkastning av kapital och fastighet. I inkomstunderlaget inräknas dock inte ATPtill den del den föranlett minskning av pensionstillskott. För den som ärålderspensionär beaktas fr.o.m. inte sådan intäkt av tjänst somavses i 32 § 1 mom. a) kommunalskattelagen (löneinkomst). I propositionen anförs att de kommunala bostadstilläggenhar stor betydelse för pensionärer med låga inkomster. Eftersom kommunernasjälva beslutar om grunderna lör sina KBT kan skillnaderna vara stora mellanolika kommuner vad beträffar storleken på de kommunala bostadstilläggen. Dessaskillnader i förening med de förslag som lagts fram för finansiering avskattereformen motiverar enligt regeringen en höjning av den övre gränsen förden del av bostadskostnaden som kan ligga till grund för statsbidrag till KBT.Regeringen avser därför att höja denna gräns till . för ogift pensionäroch . En sådan höjningblir av särskild vikt för dem som till följd av 1989/90:SfU20 taxeringsvärdeshöjning ochhöjd fastighetsskatt kommer att få en ökad kostnad för sin bostadsfastighet. 1propositionen läggs även fram förslag om ändrade regler för inkomstprövningenför KBT. Således skall innehavet av privatbostadsfastighet eller privatbostadinte längre inverka på inkomstberäkningen. För ålderspensionärer skall vidinkomstberäkningen inte heller tas med inkomst av aktiv näringsverksamhet.Vidare föreslås viss höjning av inkomstavdraget. Förändringarna tillämpas ihuvudsak även på hustrutillägg och äldre änkepensioner. Enligtnuvarande regler skall som inkomst vid beräkningen av KBT även anses avkastningav förmögenhet. För en- och tvåfamiljsfastighet som den pensionsberättigade bori beräknas avkastningen enligt den s.k. schablonmetoden vid taxering tillstatlig inkomstskatt. Från denna summa får vissa avdrag göras. För jordbruks-och övriga fastigheter beräkUEis avkastningen till av fastighetenstaxeringsvärde. Samma procentsats gäller vid beräkning av avkastning avbanktillgodohavanden, aktier, bostadsrättslägenheter och andelar i ekonomiskaföreningar. Förmögenhetsavkastningen höjs enligt lagen av detförmögenhetsbelopp som överstiger . för makar gemensamt och 75 000kr. för en ogift pensionär. Fr.o.m. beräknas vid dennaförhöjning förmögenhetsvärdet av en- och tvåfamiljsfastighet samtjordbruksfastighet till en fjärdedel av den del av taxeringsvärdet somöverstiger . Motsvarande gäller vid värderingen av en andel ibostadsrättsförening, bostadsförening eller bostadsaktiebolag. Om denpensionsberättigade eller hans make har fiera sådana fastigheter eller andelarskall bestämmelserna gälla endast en av dem och då i första hand den som utgörstadigvarande bostad för den berättigade. Fr.o.m. höjsgränsen till . Ipropositionen anförs att de fastigheter som innehas av de pensionsberättigadevid KBT-beräkningen i allmänhet inte föranleder mer än högst en ringaförmögenhet, medan inkomstprövningen i detta avseende ger försäkringskassornaett merarbete. Regeringen föreslår därför att vissa fastigheter inte längreskall beaktas vid inkomstprövningen och att detta bör gälla vad som iproposition 1989/90:110 benämns privatbostadsfastighet och privatbostad.Privatbostadsfastigheterna avser bl.a. vad som benämns schablonbeskattadvillafastighet och mangårdsbyggnad på jordbruksfastighet, förutsatt att husetanvänds som s.k. privatbostad.