bet · GD01JuU23 · 1989-12-31 00:00:00 — I proposition 1989/90:100 bilaga 4 ()har regeringen föreslagit att för /91 tillRiksåklagaren anvisa ett ramanslag på . (punkt C 1, s. 51 och 52). Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. I proposition 1989/90:100 bilaga 4 ()har regeringen föreslagit att för /91 anvisa ettramanslag på . 1988/89:Ju621 av . (fp) vari yrkas 2. att hos regeringen begär förslag tillåtgärder i syfte att förbättrarättsskyddet vid barnolycksfall. Motiveringenåterfinns i motion l988/89:So2Sl. 1989/90:Ju202 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omytterligare och fördjupad miljöutbildning för polis och åklagare. 1989/90:Ju239 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att förbättrarättsskyddet vid barnolycksfall. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So62S. 1 1989/90. 1989/90 JuU23 1989/90:Ju241 av och () vari yrkas att 1989/90:JuU23 riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningtill poliser, åklagare, domare och nämndemän. Motiveringen återfinns i motion1989/90:So327. 1989/90:Ju301 av och () vari yrkas 1. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning imiljörätt för polis, åklagare och domare, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till införande av en särskildstatsåklagare för miljömål. 1989/90:Ju406 av (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder i enlighet med vad i motionen anförtsför att förbättra åklagar- och domstolsväsendets kompetens vad beträffar problematikeni samband med sexuella övergrepp mot barn. 1989/90:Ju407 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om domarutbildningi miljöfrågor. 1989/90:Ju607 av m.fl. (c) vari yrkas 46. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anföris om större restriktivilet vid beviljande av rapporteftergiftoch åtalsunderlåtelser. 1989/gO:Ju617 av m.fl. (m) vari yrkas 4. alt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anföris om minskad användning av åtalsunderlåtelse vidnarkotikabrott. 1989/90:Ju632 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om att föreläggande av ordningsbot skall fåutfårdas för snatteri i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrapporteftergift, 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåtalsunderlåtelse, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gränsenmellan snatteri och stöld. 1989/90:Ju633 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om att föreläggande av ordningsbot skall fåutfårdas för snatteri i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omrapporteftergift, 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anföris omåtalsunderlåtelse. 4. att som sin mening ger regeringen lill känna vad i l989/90:JuU23 motionen anförts om beloppsgränsen mellan snatteri ochstöld. 1989/90:Ju802 av m.fl. (m) vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskad användning av åtalsunderlåtelse ochrapporteftergift. 1989/90:Ju803 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att beslutar om sådana ändringar avrättegångsbalken och lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdareatt reglerna om åtalsunderlåtelse och förundersökning skall återgå till denlydelse de hade före , dock ej såvitt avser de ändringar somgenomförts genom SFS 1988:822. 1989/90:Ju804 av m.fl. (fp) vari yrkas 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag, enligt vad i motion anförts, om återgång tillreglerna om åtalsunderlåtelse i den lydelse som gällde före ,dock med undantag för de ändringar som skett genom SFS 1988:822, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillämpningen av åtalsunderlåtelse och rapporleftergift. 1989/90:Ju809 av m.fl. (fp) vari yrkas 14. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om åklagarväsendet inför tillsättandet av enåklagar-utredning. 1989/90:Ju8lO av m.fl. (fp) vari yrkas 7. att hos regeringen begär förslag till reglerom villkorad åtalseftergift enligt vad i motionen anförts. 1989/90:Ju813 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rapport- ochåtalseftergift, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om införande av ordningsbot för snatterier enligtvad i motionen anförts. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:N257. 1989/90:Ju814 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskad användning av åtalsunderlåtelse ochrapporteftergift. 1989/90:Ju829 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortbildning för polis, åklagare, domareoch nämndemän i frågor som rör sexualvåld mot kvinnor. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. Regeringen har, som framgår av budgetpropositionen(1989/90:100,' bil. 4, s. 12), inlett en översyn av åklagarväsendet.Möjligheterna att renodla åklagarnas arbetsuppgifter skall undersökas. Vidareskall frågor om ett effektivare förundersökningsförfarande, ökad användning avordningsbot och strafföreläggande samt avkriminalisering av vissa förseelserövervägas. 1 motion Ju809 framförs synpunkter på vissa frågor som upp i översynsarbetet. Utskottet, som ser positivt på den i budgetpropositionenskisserade översynen, kan konstatera att de frågor som motionärerna lar uppredan varit föremål för överväganden i olika sammanhang. Detta gäller bl.a.nolarieljänstgöringen hos åklagarmyndighet (se budgetprop. 4, s. 66 f),sammanslagning av åklagardistrikt (se JuU 1987/88:28 s. 4 f) ochjuristutbildning i (se budgetprop. 4, s. 50 och bil. 10, s. Utskottet noterar med tillfredsställelse de möjligheter till förbättradrekrytering till åklagarbanan och andra juristyrken i som satsningenpå juristulbildningen onekligen innebär. Mot den angivna bakgrunden saknas enligt utskottets meninganledning för att göra sådana uttalanden som efterlyses i motionen.Utskottet avstyrker därför bifall till den. I motionerna Ju202 och Ju301 betonas vikten av en utökadutbildning i miljörätt för polis, åklagare och domare. Dessutom framförs imotion Ju301 krav på en särskild statsåklagare i miljömål. Vidare begärs imotion Ju407 att en utredning om utbildning i miljörätt för domare tillsätts. Som ulskoltet anförde (se 1988/89:JuU14 s. 3)är det en förutsättning för ett effektivt beivrande av miljöbrottsligheten attpoliser, åklagare och domare besitter goda kunskaper i miljörätt. Utskottethar inhämtat att utbildning i miljörätt skett och fortlöpande sker för poliseroch åklagare. Även för domarnas del har utbildningsinsatser inletts. Med hänsynhärtill anser utskottet inte att det finns anledning till något uttalande frånriksdagens sida beträffande utbildning i miljörätt. Utskottet avstyrker medhänvisning till vad som anförts bifall till motionerna Ju202, Ju301 och Ju407 ihär behandlade delar. Även molionsönskemål om en särskild statsåklagare imiljömål har utskottet tidigare behandlat (se JuU 1987/88:28 s. 6 och1988/89:JuU14 s. 3). Utskottet uttalade att utskottet då lika litetsom tidigare kunde förorda att miljökunskaper koncentrerades till en särskildmiljöåklagare utan ansåg det i stället lämpligare att, såsom redan hade skett,förstärka den kompetens som finns hos regionåklagarmyndighe- 1989/90:JuU23 terna.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifall lill motion Ju301 idenna del. I motion Ju406 begärs att åklagar- och domstolsväsendetskompetens när del gäller sexuella övergrepp mot barn skall förbättras. MotionJu241 innehåller önskemål om att och bör fåi uppdrag att ge utbildning åt bl.a. poliser och domare i frågor som berörsexuella övergrepp mot barn. I motion Ju829 betonas vikten av att polis,åklagare, domare och nämndemän erhåller fortbildning i frågor som rörsexualvåld mot kvinnor. Utskottet behandlade motionsyrkanden omsexuella övergrepp, särskilt sådana som riktar sig mot barn (se 1988/89:JuU6).I utskottets betänkande lämnas en fyllig redogörelse för bl.a. brottsbalkensstraffbestämmelser beträffande sexualbrott, vartill här hänvisas. Vissa frågorom domstolsväsendets kompetens vid våldsbrott m.m. behandlades i utskottetsbetänkande /90:JuU5 s. 23 ff. gav regeringen () ut enrapport och sexuella övergrepp mot kvinnor och barn. Denna hade påregeringens uppdrag sammanställts.av representanter från bl.a. ,riksåklagaren och . Rapporten är en sammanfattande handledningför alla som i sitt arbete kommer i kontakt med offer för misshandel ellersexualbrott. pågår vid brottsförebyggande rådet (BRÅ)ett forskningsprojekt om sexuella övergrepp mot barn. En andra delrapportSexualbrott mot barn presenterades . Denna innehåller en systematiskframställning av det aktuella sociologiska och kriminologiska kunskapslägetvad gäller sexuella övergrepp mot barn. En arbetsgrupp inom projektetutarbetar en rapport som är avsedd att förmedla kunskap ochhandledning vid handläggning av sexuella övergrepp mot barn. Målgruppen kommerfrämst alt vara personal inom socialtjänst, sjukvård och rättsväsende som tardel i handläggning av sexuella brott begångna mot barn. Av årets budgetproposition(1989/90:100 bil. 4, s. 37 f) framgår att regeringen tillsatt en arbetsgruppinom för frågor som rör våld mot kvinnor. Inom flera åklagardistrikt finns särskilda projekt medsamordning mellan olika myndigheter vid utredning av sexualbrott mot barn. i finns en åklagare som särskilt sysslar medfrågor om sexualbrott mot barn. Utskottet har inhämtat att det också inom såvälåklagarväsendet som domstolsväsendet pågår utbildning om sexuella övergrepp motbarn. Enligt utskottels mening är det angeläget att poliser,åklagare, domare och nämndemän besitter goda kunskaper beträffande sexualbrottoch våldsbrott mot barn. Som ovan anförts pågår ett omfattandearbete med sådana frågor som aktualiseras i motionerna. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet bifall till dem. Utskottetintar samma inställning beträffande fortbildning i frågor 1989/90:JuU23 som rör sexualvåld mot kvinnor. 1 motionerna 1988/89:Ju621 och Ju239 framförs krav på ettförbättrat rättsligt skydd för barn vid olycksfall. Motionärerna anför attbefintliga bestämmelser om skyddsanordningar åsidosatts utan att någon rättsligprövning blivit följden. Anledningen härtill uppges ha varit att- polis ochåklagare inte ansett sig ha stöd i lagen för att inleda förundersökning varföransvarsfrågor sällan kommit upp till prövning i domstol. Utskottet behandlade ett likalydandemotionsyrkande (se JuU 1987/88:30). Utskottet uttalade då (s. 29 f) att det iallmänna ordningssladgan (1956:617) finns bestämmelser om skyldighet bl.a. attvidta skadeförebyggande åtgärder vid grävning, schaktning, upptagande av vakaroch liknande arbete samt om skyldighet att vidta säkerhetsåtgärder vidbrunnar. Den som bryter mot dessa bestämmelser kan dömas till böter. Utskottetkonstaterade att allmänna ordningsstadgan hade varit föremål för enöversyn av ordningsstadgeutredningen som publicerat betänkandet (SOU 1985:24)Ordningslag samt att utredningens förslag övervägdes inomjustitiedepartementet. Utskottet anförde vidare att barnmiljörådet hadepåbörjat en rikstäckande kartläggning av rättstillämpningen vid barn- ochungdomsolyckor. Utskottet avstyrkte bifall till yrkandet under hänvisning tilldet pågående arbetet. presenterade en rapportRättstillämpning vid barnolycksfall. 1 denna anförs bl.a. att barn och ungdomarinte har det rättsskydd som samhället genom lagstiftning erbjuder andra grupper.1 undersökningen dras den slutsatsen att gällande lagstiftning är otillräckligför sitt syfte. Vidare lämnas förslag till vissa författningsändringar bl.a. iallmänna ordningsstadgan. Rapporten övervägs inomsocialdepartementet. Som ovan anförts bereds förslaget till ordningslag ochbarnmiljörådets rapport inom . Resultatet av beredningen börenligt utskottet avvaktas innan det kan bli aktuellt för alt laställning till de nu aktuella frågorna. Utskottet avstyrker därför bifall lillmotionerna i dessa delar. Ordningsbot för snatteri m.m. Motionerna Ju632, Ju633 och Ju813 innehåller förslag omatt vissa okomplicerade fall av snatteri skall kunna beivras med ordningsbot.Dessutom begärs i motionerna Ju632 och Ju633 en sänkning av den beloppsgränsvid vilken snatteri bedöms som stöld. Utskottet har i sitt av godkända betänkande 1989/90:JuU16 s. 9 f avstyrkt likalydande motionsyrkanden. Till stöd härför anförde utskottet bl.a. att resultatet av beredningen av fångelse straffkommitténs förslag (SOU 1986:13-15) Påföljd för broU borde avvaktas innan det kunde bli aktuellt för att ta ställning till / frågorna.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifall till 1989/90:JuU23 motionernaJu632, Ju633 och Ju813 såvitt avser beivrande av snatteri med ordningsbot. Vad nu sagts gäller också önskemålen i Ju632 och Ju633 omen sänkning av den beloppsgräns vid vilken snatteri bedöms som stöld. I motion Ju810 begärs. ;ökade möjligheter att meddelavillkorad åtalsunderlåtelse beträffande ungdomar i åldern . Enligtmotionärerna är den nuvarande regeln om äterkallelse av beviljad åtalsunderlåtelsealltför restriktiv. Regler om åtalsunderlåtelse för denna ålderskategori finnsi lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LUL). Fören sammanfattande redogörelse för bestämmelserna hänvisas till utskottetsbetänkande l989/90:JuUl4 s. 3 ff. Här behöver endast nämnas alt ett beslut om åtalsunderlåtelseenligt 5 § LUL får återkallas om särskilda omständigheter föranleder det. Dennaregel ändrades (prop. 1987/88:135, JuU36, rskr. Ändringeninnebar dels att ett krav på skötsamhet infördes, dels att det, vid bedömningenav om äterkallelse skall ske, särskilt skall beaktas om den underårige haråterfallit i brott från beslutet om åtalsunderlåtelse.Utskottet uttalade i anslutning till lagändringen bl.a. (se JuU 1987/88:36 s.14) att kravet på sköisamhet innebär alt den unge skall avhålla sig från attbegå nya brott. Elt sådant krav borde vara sanktionerat för att framstå somallvarligt menat och därigenom bli ett verkligt stöd för den unge. mening tedde det sig därvid naturligt att begagna den möjlighetlill äterkallelse som redan fanns i 5 § LUL. Utskottet ställde sig bakomförslaget alt ytterligare komplettera denna bestämmelse med en föreskrift omalt återfall i brott från den första åtalsun-derlåtelsensärskilt skall beaktas vid beslutet om äterkallelse. Utskottet har i sitt av godkändabetänkande (1989/90:JuUl4 s. 6) ullalat bl.a. alt utskottet alltjämt anser altlagstiftningen om åtalsunderlåtelse i sin nuvarande form får anses utgöra enrimlig avvägning mellan de intressen av skilda slag som gör sig gällande inombrottsbekämpningen. Utskottet gör återigen motsvarande bedömning och avstyrkerbifall till motion Ju810 i nu berörd del. I motionerna Ju802, Ju804, Ju813 och Ju814 förordas enminskad användning av rapporteftergift och åtalsunderlåtelse. Motionerna Ju607, Ju803 och Ju804 innehåller yrkanden om att reglerna om åtalsunderlåtelse m.m., med undantag för de ändringar som skedde i lagen om unga lagöverträdare, skall återgå till vad som gällde före . Dessutom förespråkas i motionerna Ju632 och Ju633 frågan om minskat användande av rapporteftergift och åtalsun derlåtelse vid snatteribrott. Samtliga dessa frågor har behandlats under detta (se 1989/90:JuU23 1989/90:JuUl4 s. 5 ff och l989/90:JuU16 s. 7 ff), därvidmotionsyrkanden av samma innebörd som de nu aktuella har avstyrkts. Utskottetfinner inte anledning att ompröva sina av godkändaställningstaganden och avstyrker bifall till motionerna i nu berördahänseenden. I motion Ju617 förordas att åtalsunderlåtelse i principinte skall beviljas vid narkotikabrott. Riksåklagaren har i sina direktiv tillåklagarmyndigheterna (se Riksåklagarens cirkulär, RÅC 1:105) förordat enrestriktiv tillämpning av åtalsunderlåtelse vid narkotikabrott. För utskottethar upplysts att det också i tillämpningen råder en stor restriktivilet när detgäller att meddela åtalsunderlåtelse vid narkotikabrott. Enligt utskottets uppfattning får önskemålet i motionJu617 därmed anses tillgodosett. 1. beträffande anslag till riksåklagaren attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Riksåklagaren för budgetåret1990/91 anvisar ett ramanslag på , 2. beträffandeanslag till åklagarmyndigheterna attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Åklagarmyndigheterna /91 anvisar ett ramanslag på , att avslår motion l989/90:Ju809 yrkande 14, 1(fp) 4. beträffande utbildning i miljörätt m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju202, motion 1989/90: Ju301 yrkande 1 ochmotion 1989/90:Ju407, 2(c, mp) 5. beträffande en särskild statsåklagare förmiljömål att avslår motion 1989/90:Ju301 yrkande 2, 3(c) 6. beträffande utbildning beträffandesexualbrott auriksdagen avslår motion 1989/90:Ju406, motion 1989/90: Ju241 och motion1989/90:Ju829 yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1988/89:Ju621 yrkande 2 och motion 1989/90:Ju239, 4(fp, c) 8. beträffande ordningsbot för snatteri attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju632 yrkande I, motion 1989/90:Ju633 yrkande 1och motion 1989/90:Ju813 yrkande 2, 5(m, fp, c) 9. beträffandebeloppsgränsen mellan stöld och snatteri 1989/90:JuU23 att riksdagenavslår motion 1989/90:Ju632 yrkande 4 och motion 1989/90:Ju633yrkande 4, 6(m) 10. beträffandeåtabunderlåtebe för unga attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju810 yrkande 7, 7(fp) 11. beträffanderapporteftergift och åtabunderlåtebe attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju607 yrkande 46, motion 1989/90:Ju802 yrkande6, motion 1989/90:Ju803 yrkande 2, motion 1989/90:Ju804 yrkandena 6 och 7,motion 1989/90:Ju813 yrkande 1, motion 1989/90:Ju814 yrkande 1, motion 1989/90:Ju632 yrkandena 2 och 3 och motion 1989/90:Ju633 yrkandena 2 och 3, 8(m, Jp, c) 12. beträffande åtabunderlåtebe vid narkotikabrott att avslår motion 1989/90:Ju617 yrkande 4. 9(m, fp) Närvarande: (), (),(), (), (), IngbrittIrhammar (c), (), (), (), EvaJohansson (s), (), (), (), AndersSvärd (c), (vpk), () och (). Översyn (mom. 3) () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet, som " och slutar med "till den" bort haföljande lydelse: Utskottet uttalade (l988/89:JuU14 s. 1) attsvårigheterna att rekrytera tillräckligt kvalificerade åklagaraspiranter ingavoro. Utskottet ser därför positivt på den i budgetpropositionen skisseradeöversynen av åklagarväsendet. I samband därmed bör enligt utskottets meningbl.a. följande åtgärder övervägas: Nya rekryteringsprinciper bör införas så attåklagaraspiranter kan 1989/90:JuU23 anställas på den ort de önskar även om det aktuella åklagardislriktet Den nuåterinförda möjligheten att notariemeritera sig vidåklagarmyndighet bör behållas och utvidgas till att avse helanotariemeriteringen. AkJagardistriktenbör göras större så att sårbara eller mindre väl fungerande Ivå-åklagardistriktförsvinner. Detta medför ekonomiska och andra rationaliseringsfördelar. Lönensbetydelse för rekryteringssiluationen bör belysas. Någon form av belöningssystemeller differentierad lön bör införas för åklagare som tar tjänst i mindreattraktiva distrikt. Möjligheten attrekrytera jurister till myndigheter på orten är beroende av avståndet tilluniversitetsort med juristutbildning. Satsningen på juristutbildning iNorrland bör därför byggas ut och göras fullständig. Vad utskottet nu med anledning av motion Ju809 anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande översyn att medanledning av motion 1989/90:Ju809 yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utbildning i miljörätt m.m. (mom. 4) (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: När det gäller motionsönskemålen om miljöutbildning villutskottet anföra följande. En förutsättning för ett effektivt beivrande avmiljöbrotlsligheten är att polis och åklagare har goda kunskaper såväl omlagstiftningen som om de särskilda problem, t.ex. beträffande metodfrågor ifråga om utredningsförfarandet, som gäller denna brottslighet. Det är givetvisav största vikt att även domare besitter goda kunskaper i miljörätt. Vidarekrävs att kunskapen är allmänt spridd bland befattningshavare som kan komma ikontakt med miljöbrott. Härtill kommer dels att utvecklingen är snabb inom miljöområdet,dels att lagstiftningen befinner sig i ett skede av utveckling och förändring.Utbildningsbehovet kan därför inte anses tillfredsställt genom de åtgärder somhar vidtagits. Tvärtom är en fortsatt kraftfull satsning på miljöutbildningnödvändig. Detta bör med anledning av motionerna Ju202, Ju30l ochJu407 i här behandlade delar ge regeringen till känna. deb attutskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse: 1989/90:JuU23 4. beträffande utbildning i miljörätt m.m. att riksdagenmed anledning av motion 1989/90:Ju202, motion 1989/90:Ju301 yrkande 1 och motion 1989/90:Ju407 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om behovet av miljöutbildning för polis, åklagare och domare. En särskild statsåklagare för miljömål (mom. 5) () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Även motionsönskemål" och på s. 5 slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: 1 fråga om en särskild statsåklagare för miljömål måsteutskottet först konstatera att antalet miljömål är litet. Erfarenheterna avmiljömål är därför små på de regionala åklagarmyndigheterna. ärmiljömålen ofta komplicerade och kräver djupa kunskaper i tekniska och andrafrågor av icke-juridisk natur. Det finns därför enligt utskottets meningstarka skäl som talar för att handläggningen av miljömål i vart fall under enövergångstid koncentreras till en särskild statsåklagare för miljömål. Närtillräcklig erfarenhet av miljöbrottsligheten vunnits bör den organisatoriskafrågan tas upp på nytt. Därvid bör särskilt prövas om sambandet mellanekonomisk brottslighet och miljöbrolt är så starkt alt detta i fortsättningenkan motivera en sådan organisatorisk lösning för miljöbrottens del som gällerför den ekonomiska brottsligheten. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Ju301 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande en särskild statsåklagare förmiljömål att med anledning av motion 1989/90:Ju301 yrkande 2 som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Barnolycksfall (mom. 7) (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Som ovan" och slutar med "dessa delar" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att del allmänna bör markera en allvarligsyn på fall av vårdslöshet och underlåtenhet som leder till att barn skadas eller dödas. undersökning har visat att bestämmelser om skyddsanordningar i olika författningar ofta åsidosätts utan att rättslig prövning blir följden. Enligt utskottets mening kan det därför ifrågasät tas om lagförings- och sanktionsmöjligheterna utnyttjas ,, till fullo. Det är angeläget att det i utbildningen för polis och åklagare gessärskilt utrymme för dert rättsliga behandlingen av barnolycksfall. Det ärockså angeläget att föräldrar till drabbade barn får stöd och hjälp attdriva olycksärenden vidare i det rättsliga systemet. frågornabör närmare övervägas av regeringen och förslag presenteras förriksdagen i lämpligt sammanhang. Vad utskottet nu anfört om förbättraträttsskydd vid barnolycksfall bör som sin mening geregeringen till känna.