bet · GD01SfU2 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 SfU2 Utskottet behandlar i betänkandet fyra motioner. I enmotion begärs sådan ändring i medborgarskapslagen att utlänningar får rätt attbli svenska medborgare då de vistats i . Utskottetavstyrker bifall till motionen. I en annan motion begärs att kunskaper isvenska språket skall utgöra ett villkor för att förvärva svensktmedborgarskap. Utskottet avstyrker bifall även till denna motion. Slutligenavstyrker utskottet bifall till två motioner som föreslår en särskildhögtidlighet för dem som förvärvat svenskt medborgarskap. Till betänkandet harfogats två reservationer och ett särskilt yttrande. 1988/89:Sf519 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkrav på minimikunskaper i svenska för invandrare som önskar erhålla svensktmedborgarskap. 1988/89:Sf520 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att varje länsstyrelse får i uppdrag attarrangera en ceremoni för nya medborgare på . 1988/89:Sf523 av i (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhögtidlighet för dem som blivit svenska medborgare. 1988/89:Sf546 av och ()vari yrkas att beslutar att utlänning som vistats ilandet skall ges laglig rätt att bli svensk medborgare. Utskottet 1989/90:SfU2 Kvalifikationstid för förvärv av svenskt medborgarskap Bestämmelser om förvärv av svenskt medborgarskap återfinnsi lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap och i medborgarskapskungörelsen(1969:235). Enligt medborgarskapslagen förvärvas svenskt medborgarskapgenom födelse, legitimation, naturalisation eller anmälan. Föreskrifter om naturalisation finns i 6 §medborgarskapslagen. Enligt första stycket i lagrummet kan en utlänning påansökan upptas till svensk medborgare om han/hon fyllt , eller i fråga om medborgare i annat nordiskt land har hemvisthär i riket samt fört en hederlig vandel. Avvikelse från dessa villkor kanenligt lagrummets andra stycke ske om det skulle medföra gagn för riket, omsökanden förut varit svensk medborgare, om sökanden är gjft med en svenskmedborgare eller om det annars med hänsyn till sökandens förhållanden finnssärskilda skäl att bevilja svenskt medborgarskap. I motion Sf546 anför och en utlänning som är bosatt i är skyldig att rätta sig eftergällande lagar och förordningar. Utlänningen har däremot inte samma rättigheteroch skydd som en svensk medborgare. Motionärerna begär därför att riksdagenbeslutar att en utlänning som vistats i skall ha lagligrätt att bli svensk medborgare. sänktes det lagstadgade hemvistkravet till för icke nordiska medborgare och till för nordiska medborgare (prop. 1975/76:136, InU 44, rskr. I propositionen (s. 2931) angav föredragande statsrådet att hon i likhet med remissin stanserna ansåg att förslaget i den föreliggande departementspromemo rian (Ds A 1975:14) Förvärv av svenskt medborgarskap såvitt avsåg en sänkning av det generella hemvistkravet var väl underbyggt. Främst hade de många åtgärder som vidtagits för att underlätta för invandrarna att växa in i det svenska samhället lett till att dåvaran de krav på hemvisttid framstod som onödigt långtgående. En föränd ring motiverades även av att dispens lämnades i sådan utsträckning att lagtexten kommit att i allt mindre grad ge en rättvisande bild av gällande förutsättningar för förvärv av svenskt medborgarskap. Statsrå det delade uppfattningen i promemorian att kravet på hemvisttidens längd inte borde sättas högre än vad som erfarenhetsmässigt behövs för att utlänningar i allmänhet skall hinna inlemmas i det svenska samhäl let. Den föreslagna tiden för utomnordiska medborgare var därför enligt statsrådet lämpligt vald. Gemenskapen i fråga om kultur och samhällsförhållanden inom borde däremot föranleda att hemvistkravet sattes avsevärt lägre för nordiska medborgare och hon anslöt sig till förslaget att tiden sänktes till för nordiska medbor gare, j Ipropositionen angavs vidare att i departementspromemorian hade l989/90:SfU2 föreslagitsatt vid en förkortning av hemvisttiden följande riktlinjer skulle gälla viddispens från hemvistkravet. Beträffande dispensgrunderna gagn för riket ochtidigare ägt svenskt medborgarskap föreslogs inte någon ändring i gällandepraxis. I de fall dessa dispensgrunder tillämpades nedsattes hemvistkravetvanligen högst betydligt. I fråga om utomnordisk medborgare som är gift medsvensk medborgare föreslogs en sänkning av hemvisttiden till och ensänkning av tiden för äktenskapets bestånd till . Sammanboende underäktenskaps-liknande former borde även jämställas med äktenskap. Dispenspå grund av andra särskilda skäl skulle även fortsättningsvis kunna ges för densom erhåller s.k. viilkorat medborgarskap och kunna meddelas efter fyra årshemvist. För statslösa och politiska flyktingar föreslogs en generell dispens.Dessa båda grupper skulle kunna upptas till svenska medborgare efter fyra årshemvist i . Utöver de nämnda dispensgrunderna kunde det i enstaka fallfinnas skäl att med hänsyn till humanitära, sociala eller personliga förhållandenmedge vissa lättnader beträffande hemvistkravet. Föredragande statsrådet fannäven dessa förslag till riktlinjer för dispenspraxis väl underbyggda. Sedan kravet på hemvisttid har sänkts till harriksdagen vid flera tillfållen avslagit motionsyrkanden om en ytterligaresänkning av tiden till (se senast AU 1982/83:11). Utskottet anser att de skäl som låg till grund för ensänkning av det lagstadgade generella hemvistkravet till fortfarandeäger giltighet. Med beaktande jämväl av möjligheterna att erhålla dispens fråndetta krav anser utskottet att inte bör bifalla motion Sf546. Krav på kunskaper i svenska språket vid förvärv av svensktmedborgarskap De i 6 § medborgarskapslagen uppställda villkoren förmedborgarskap genom naturalisation innehåller inte något krav på kunskaper isvenska språket. I motion Sf519 av begär motionären etttillkännagivande om att det som en huvudregel bör kunna ställas krav på attsvenska medborgare skall kunna hjälpligt förstå och kunna göra sig förstådda påsvenska språket. Om särskilda skäl föreligger, t.ex. avseende äldre invandraresom har tagits hit av sina barn eller barnbarn, bör dispens kunna meddelas. har senast på förslag av utskottet i betänkande 1988/89:SfU3 avslagit en motsvarande motion. Utskottet har därvid framhållit att det är utomordentligt viktigt för den enskilde invandra ren att ha kunskaper i svenska språket och att man på allt sätt bör underlätta för invandrarna att få sådana kunskaper. Utskottet har också framhållit att barn som invandrar hit ofta snabbt lär sig svenska, medan föräldrarna, och då särskilt de hemarbetande kvinnorna, kan ske aldrig gör det. Personer som invandrar vid hög ålder kan kanske , ha stor svårighet att lära sig svenska. Mot denna bakgrund var del enligt utskottetsmening varken rimligt eller möjligt att ställa krav på 1989/90:SfU2 kunskaperi svenska språket som en förutsättning för rätt till svenskt medborgarskap. Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigareuppfattning och avstyrker bifall till motion Sf519. Högtidlighet vid erhållande av svenskt medborgarskap När någon efter ansökan om naturalisation blir svensk medborgare utfårdar invandrarverket ett skriftligt bevis om det. anser i motion Sf520 att en högtid bör kunnahållas en gång lämpligen på för dem sominvandrat och blivit svenska medborgare . Det bör enligt motionären i första hand ankomma pålänsstyrelsen att arrangera en sådan ceremoni i residensstaden, men ävenkommunstyrelser bör kunna ombesörja en högtidlighet enligt förslaget.Motionären begär att varje länsstyrelse skall få i uppdrag att arrangera enceremoni för nya medborgare på . Även i anser i motion Sf523 att ettnyblivet medborgarskap bör omges med ett större mått av högtidlighet. Enligtmotionären bör man ute i kommunerna vid några tillfållen samla demsom erhållit medborgarskap till någon form av högtidlighet. Detta bör ske underför kommunerna frivilliga former och självfallet skall inte någon tvingas attdelta. 1 motionen begärs ett tillkännagivande i enlighet med det anförda. Även denna fråga har tidigare behandlats av . Iutskottets av godkända betänkande 1988/89:SfU3 erinrade utskottet omatt gällde som villkor fÖr erhållande av svenskt medborgarskapatt en tro- och huldhetsed avgavs inför representant för myndighet. Dettavillkor togs bort medborgarskapslag men föregicks då av endiskussion om att byta ut eden mot ett i högtidlig form avgivet trohetslöfte.Någon bestämmelse om ett sådant löfte infördes dock inte i nämnda lag. Sommotivering härför anfördes att olägenheterna dryga kostnader och besvär medden praktiska tillämpningen av en sådan bestämmelse var större än de fördelarsom eventuellt stod att vinna. Med hänsyn till det stora antalet utländska medborgare närmare 13 000 vuxna personer som beviljas svenskt medborgarskapansåg utskottet att skälen mot att åter införa en ceremoni vid förvärv avsvenskt medborgarskap var avsevärt starkare än skälen för ett sådant förslag.Utskottet avstyrkte följaktligen bifall till motionerna. Utskottet erinradedock om att kommunerna har möjlighet att, om de så finner lämpligt, anordna enhögtidlighet för sådana kommuninvånare som beviljats svenskt medborgarskap. Utskottet finner inte anledning att frångå sin tidigareuppfattning. Utskottet ser emellertid gärna att invandrarverket ger bevisen om . svenskt medborgarskapen utformning som mer än markerardokumentets stora betydelse för den enskilde. Någon riksda- 1989/90:SfU2 gensåtgärd med anledning av motionerna Sf520 och Sf523 är dock inte påkallad. 1. beträffande kvalifikationstid för att blisvensk medborgare att avslår motion 1988/89:Sf546, I(mp) 2. beträffande krav på kunskaper i svenska språket att avsfår motion 1988/89:Sf519, 2(m) 3. beträfende en högtidlighet för nyblivna svenskamedborgare att avslår motionerna 1988/89:Sf520 och 1988/89:Sf523. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (), Nils-OlofGustafsson (s), (), (), (), LisbethStaaf-lgelström (s), (), (), KerstiJohansson (c), (vpk), () och KristerSkånberg (mp). Kvalifikationstid för att bli svensk medborgare (mom.I) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjarmed "" och på s. 3 slutar med "motion Sf546. "bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är viktigt att en utlänning somvarit bosatt i skall ha samma rättigheter och skydd somen svensk medborgare. ges i många fall dispens från kravet på femårs bosättning. Vi anser att det mot denna bakgrund bör i lag anges att svensktmedborgarskap kan beviljas bosättning i landet. Regeringen börsnarast lägga fram förslag till sådan lagändring. Det anförda bör med anledningav motion Sf546 ges regeringen till känna. dels att moment 1 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:SfU2 1. beträffandekvalifikationstid för att bli svensk medborgare att medanledning av motion 1988/89:Sf546 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Krav på kunskaper i svenska språket (mom. 2) GullanLindblad, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med "Riksdagenhar" och på s. 4 slutar med "motion Sf519." bort ha följandelydelse: Utskottetanser att krav på vissa kunskaper i svenska språket bör ställas på dem somsöker svenskt medborgarskap. Den sökande skall ' hjälpligt kunna förstå ochgöra sig förstådd på svenska. Undantag från detta krav skall dock kunna görasom särskilda skäl föreligger, t.ex. när det gäller äldre invandrare som tagitstill av sina barn eller barnbarn. Vad sålunda anförts bör medbifall till motion Sf519 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffandekrav på kunskaper i svenska språket att med bifalltill motion 1988/89:Sf519 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. En högtidlighet för nyblivna svenska medborgare GullanLindblad, och (alla m) anför: Somanges i betänkandet ser utskottet gärna att invandrarverket ger bevisen omsvenskt medborgarskap en utformning som mer än markerardokumentets stora betydelse för den enskilde. Utskottet har vidare erinrat omatt kommunerna har möjlighet att, om de så finner lämpligt, anordna enhögtidlighet för sådana kommuninvånare som beviljats svenskt medborgarskap. Vivill härigenom ytterligare framhålla möjligheten att anordna en sådanhögtidlighet. Det kan t.ex. som även föreslås i motion Sf520 ske i form aven särskild ceremoni en gång i samband med de offentliga arrangemangsom brukar arrangeras på nationaldagen i de flesta städer och kommuner.