bet · GD01BoU13 · 1989-12-31 00:00:00 — ringen.Detta har i vissa fall fått till följd att t.ex. kvarboende på landsbygden1989/90:BoU13 har motverkats. finns där bostäder som inte uppfyllerdagens krav på standard. För den enskilde kan det ibland vara alltför betungandeatt bekosta erforderliga förbättringsåtgärder i dessa bostäder. Mot dennabakgrund föreslår regeringen att kravet på att lägenheten skall ha lägsta godtagbarastandard som förutsättning för bostadsanpassningbidrag inte skall gälla i defall åtgärden för vilken man söker bidrag kan anses vara motiverad avkvarboendeskäl. Inga invändningar har i motioner eller utskottsbehandlingriktats mot regeringsförslaget i denna del. Utskottet ser positivt på denförbättrade möjlighet till kvarboende som regelförändringen syftar till.Förslaget tillstyrks. Regeringsförslaget innebär inga förändringar av reglernaom bostadsan-passningsbidragets storlek. Förslag angående reglerna ommaximibeloppet för slandardhöjande åtgärder förs dock fram i två motioner.Enligt gällande regler kan högre bidrag för sådana åtgärder än . endastlämnas efter medgivande av regeringen. I partimotion Bo209 yrkande2 föreslås, med hänvisning till motion So227, att maximibeloppet förslandardhöjande åtgärder bör justeras i takt med kostnadsutvecklingen. Imotion Bo242 (c) föreslås att denna beloppsgräns räknas . Den diskuterade maximinivån för bostadsanpassningsbidragför standard-höjande åtgärder höjdes från . infördes en möjlighet att ge högre bidrag för sådanaåtgärder efter särskilt medgivande frän regeringen. har vidflera tillfällen framhållit vikten av att bidrag kan utgå för nödvändigaanpassningsåtgärder. Skälet till att möjligheten för regeringen att besluta omhögre bidrag infördes var också att angelägna bostadsanpassningsåtgärder inteskulle förhindras av den handikappades ekonomiska situation. Mot bakgrund avatt högre bidrag än . till slandardhöjande åtgärder således redan kanutgå om den sökandes ekonomiska förhållanden så motiverar anser utskottet detinte vara nödvändigt att nu ändra denna regel. Det bör i detta sammanhang erinrasom att den diskuterade regeln endast gäller för de åtgärder i ett anpass-ningsprojektsom betraktas som slandardhöjande, dvs. normalt åtgärder som tillför bostadenen helt ny funktion. Flertalet anpassningsåtgärder inom en befintlig bostadbetraktas inte som slandardhöjande och omfattas således inte av den diskuterademaximinivån. Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört avstyrksfolkpartiets partimotion Bo209 yrkande 2 och motion Bo242 (c). 1 kommunisternas partimotion Bo243 yrkande1 såvitt nu är i fråga hänvisas till det ökade ekonomiska ansvar för bostadsanpassningsbidragensom lagts pä kommunerna . Enligt motionärerna kan dettaha medfört en ökad restriktivitet och ifrågasättande av behoven av anpassning.Mot denna bakgrund föreslås att en översyn av tillämpningen av bostadsanpassningsbidragenbör genomföras. Den förändrade fördelning av kostnaderna förbostadsanpassningsbidra get mellan staten och kommunerna som är grunden för motionärernas för slag har skett i två steg. Det senaste beslutet (se 1988/89:BoU7 s. 80) trädde i kraft och innebar att kommunerna skall stå för av kost naderna för bidragen. För resterande utgår statsbidrag. lade vidbeslutet om denna kostnadsfördelning att finansieringsmodellen var 1989/90:BoU13 skälig mot bakgrund av den rådande ansvarsfördelningen för deåtgärder som bostadsanpassningsbidraget är avsett att stödja. Bidragsverksamheten sköts helt av kommunernasjälva. Förutsättningen för att statsbidrag skall utgå är dock attbidragsvillkoren i förordningen (1987:1050) om statskommunaltbostadsanpassningsbidrag följs. Utskottet har inte anledning anta annat än attkommunerna även fortsättningsvis kommer att följa de regler som styrbidragsgivningen. 1 sammanhanget kan påpekas att såväl somlänsbostadsnämnderna har till uppgift att löpande utöva tillsyn överkommunernas bidragsverksamhet. Det får förutsättas att dessa myndigheter vidbehov gör regering och riksdag uppmärksamma på en eventuell felaktigbidragshantering. Med hänvisning till vad som anförts anser bostadsutskottetdet inte finnas skäl för att ta initiativ till en översyn på degrunder som anges i kommunisternas partimotion Bo243 yrkande 1såvitt nu är i fråga. 5.9.4 Vissa bostadsförbättringsstöd i övrigt Möjlighet att bevilja statligt bidrag förhissinstallalioner infördes . Bidragsgivningen var ursprungligen tänktatt gälla . Ramar för bidragsgivningens omfattning underresp. beslutade (BoU 1986/87:7 s. 16)att bidrag skulle kunna utgå även efter utgången av , så längeoutnyttjade medel fanns. 1 dagsläget är emellertid tidigare beslutade medel iprincip tagna helt i anspråk. 1 budgetpropositionen kommenteras ett förslag frånboverket om att staten bör fortsätta lämna bidrag till installationer avhissar Bostadsministern framhåller att detta förslag bör beredas i anslutningtill pågående överväganden om en reformerad bostadsfinansiering. I partimotion Bo232 yrkande 3 samt i motionBo249 (c) yrkande 15 såvitt nu är i fråga lämnas förslag om en fortsattbidragsgivning för hissinstallationer. Enligt motion Bo232 skall bidragetendast utgå till hus vilka inte är aktuella för ombyggnad och där man inte kanställa krav på hiss enligt . I motion Bo249 (c) anförs medhänvisning till bostadsministerns uttalande att ett beslut om fortsattbidragsgivning inte bör anstå. Motionärerna föreslår därför att ett anslag på50 milj. kr. anslås för att förhindra att förbättringsverksamheten i detaktuella avseendet avstannar. Resultatet av de överväganden om en reformeradbostadsfinansiering som bostadsministern hänvisar till är enligt vad somanförts ovan planerade alt resultera i en proposition till iår. Avsikten är att skall behandla propositionen senare under våren.Med hänvisning till att utskottet och kan väntas fäanledning att återkomma till frågan om bidrag till hissinstallationer avstyrksnu partimotion Bo232 yrkande 3 och motion Bo249 (c) yrkande 15såvitt nu är i fråga. beslutade,(BoU 1986/87:20) om införandetav ett särskilt bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområden. Bidragetkunde inledningsvis endast utgå i samband med ny- och ombyggnader som berättigadetill bostadslån. beslutade föregående år (1988/89:BoU7) att kompletteramöjligheten till stöd så att bidrag för konstnärlig utsmyckning /90:BoU13även kan lämnas i samband med underhåll m.m. som utförs med stöd av räntebidragtill förbättring av bostadshus (RBF-stöd). Besluten om bidrag för konstnärligutsmyckning räknas av mot en ram, för innevarande budgetår bestämd till 15milj. Bostadsministern föreslår att ramen för stödet för konstnärligutsmyckning åven för /91 bestäms till samma belopp. har inget att invända mot den föreslagnastorleken på beslutsramen. 5.10 Stöd för fukt- och mögelskador m.m. I syfte att bistå ägare till småhus med omfattande fukt-och mögelskador inrättades den en särskild nämnd -småhusskadenämnden - i enlighet med ett avtal som staten ingått med och med Byggentreprenörerna. inrättades också enstatlig fond med egen styrelse och delvis självständiga uppgifter. Avtalet med Byggentreprenörerna och gäller i huvudsak skador i hus som den 1 september1975 - sålts till eller uppförts på total- ellergeneralentreprenad åt en enskild konsument enligt avtal med ett företaganslutet till Byggentreprenörerna eller med en kommun eller ett kommunaltföretag. att skadan beror på vårdslöshet av företaget, skallskadan avhjälpas av företaget - och i annat fall av staten. Enligtförordningen för den statliga fonden ("985:1119) skall fondstyrelsenfullgöra de förpliktelser som åläggs fonden genom beslut i småhusskadenämnden.Husägaren skall själv svara för reparationskostnaderna upp till ett belopp sommotsvarar ett basbelopp. Enligt fondförordningen kan fondstyrelsen också efter egenprövning lämna ekonomiskt stöd för att avhjälpa fukt- och mögelskador i småhusom huset av vissa skäl inte omfattas av de ovan nämnda avtalen. Det kan t.ex.vara fråga om hus byggda av företag som inte är medlemmar i av företag som har gått i konkurs. Även i ärenden som beslutas avfondstyrelsen får ägaren själv svara för en del av reparationskostnaden,vanligen med ett belopp som motsvarar ett basbelopp. I vissa fall, när huvudreglernaför stöd inte är tillämpbara, kan fondstyrelsen besluta om att bidrag ändåskall utgå i syfte att avhjälpa mer omfattande fukt- och mögelskador. Sådantbidrag, som utgår enligt 12 S i fondförordningen, får dock endast lämnas tillden del av kostnaden som inte kan bäras av huset i ombyggt skick. Detta innebäratt husägaren först måste utnyttja "tillgängligt låneutrymme" ifastigheten, dvs. i princip belåna fastigheten upp till ett av fonden beräknatmarknadsvärde, innan bidrag kan utgå. Det krävs vidare bl.a. att huset år yngreän . Bostadsministern lägger i budgetpropositionen fram vissaförslag till förändrade villkor för stödet till fuki- och mögelskadade husfrån den statliga fonden enligt 12 § i fondförordningen. Utgångspunkten förförslagen är att det bland de hus som kommer i fråga för stöd finns åtskilligasom är nedslitna och i behov av upprustningsatgärder oberoende av de behov somföranletts av fukt- och mögelskadorna. Reparation av fukt- och mögelskadormedför intesällan att bostadsutrymmena totalsaneras och att dessa sedvanliga upp- 1989/9G:BoU13 rustningsåtgärder således blir utförda. Av detta skälföreslås regelförändringar med innebörden att fastighetsägaren i normalfalletsjälv skall stä för den del av reparationskostnaden som avser underhåll. Innebörden i de föreslagna reglerna är i korthet följande.Värdet av det sedvanliga underhåll som behöver genomföras oavsettreparationsåtgärderna med anledning av fukt- och mögelskadorna beräknas enligten schablonmetod som utgår dels från kostnaden för reparationsåtgärderna, delsfrän husets ålder. Bidraget avseende fukt- och mögelskadorna beräknat enligtnu gällande regler minskas sedan med detta belopp. Det på detta sätt beräknadebidraget föreslås vidare under vissa förutsättningar bli återbetal-ningspliktigt.Detta kan inträffa om fastigheten överlåts till ett pris somöverstiger det marknadsvärde som låg till grund för beräkningen av bidragetsstorlek. Slutligen föreslås också att endast sådana lån som tagits upp isamband med förvärv eller i syfte att förbättra fastigheten skall få utgöragrund för beräkningen av vilka kostnader huset kan bära i ombyggt skick. I motion Bo544 (c) yrkande 8 föreslås att reglerna förstöd till fukt- och mögelskadade hus skall förenklas och effektiviseras. Dettaanses förutsätta att villkoren för bidrag frikopplas från lånebilden påfastigheten samt fastighetens värde. Vidare föreslås att en differentieradsjälvrisk införs som skall utgå med . -)- en tredjedel av kostnaden föråtgärden, begränsad uppåt till ett basbelopp. Motionärerna anser liksombostadsministern att det vid bidragsgivningen finns skäl att beakta inslaget avsedvanliga underhållsåtgärder i samband med en åtgärdad mögelskada. Värdet avdetta underhåll föreslås dock bedömas mera individuellt utifrån förhållandenai det enskilda fallet. gör med anledning av de av regeringenföreslagna förändringarna vad gäller reglerna för stöd till fukt- ochmögelskador samt vad som i den aktuella motionen anförts följande överväganden. Utskottet har ansett att fukt- ochmögelskador i bostadsbebyggelsen utgör ett mycket allvarligt problem där olikainsatser från samhällets sida i många fall är nödvändiga. Denna inställningresulterade bl.a. i att ett enigt utskott (BoU 1985/86:6) ställdesig bakom de riktlinjer för stödet till ägare av småhus som drabbats av fukt-eller mögelskador som blev utgångspunkten för den nuvarande ordningen vadgäller stödets utformning. Vidare kan omnämnas att bostadsutskottet hösten 1988ingående övervägde olika frågor som rör byggnaders inomhusmiljö m.m. Dessaöverväganden (1988/89:BoU2) resulterade i att ett ånyo enigt utskott togställning för att en bred översyn borde komma till stånd i syfte att geunderlag för olika åtgärder på det aktuella området. En av de frågor somdärvidlag ansågs behöva undersökas närmare var ändamålsenligheten i dagensbidragsgivning för avhjälpande av fukt- och mögelskador. Detta gav ocksåriksdagen regeringen till känna. En arbetsgrupp inom harsedermera övervägt de frågor som särskilt utpekades av bostadsutskottet.Arbetsgruppen har slutrapporterat sitt arbete, och en proposition ifrågor rö- rande byggnadersinomhusmiljö är enligt vad utskottet erfarit planerad att 1989/90:BoU13avlämnas . En remiss avses överlämnas till lagrådet . Med utgångspunkt i ovanstående beskrivning av tidigareställningstaganden vad gäller samhällets insatser för att avhjälpa problem medfukt- och mögelskador övergår utskottet nu till att diskutera de ibudgetpropositionen föreslagna regelförändringarna. Grunden för dessa förslagär att nuvarande regler i vissa fall anses medföra att med stöd av bidraget ävenfinansieras s.k. sedvanligt underhåll som förr eller senare skulle ha behövtutföras oavsett fukt- och mögelskadorna. Bidraget till det skadade husetföreslås därför minskas med ett belopp motsvarande värdet av detta underhåll.Utskottet har förståelse för synpunkten att bidragssystemet inte skall"överkompensera" vissa husägare genom att bidraget även finansieraråtgärder som inte primärt har samband med skadan. En sådan ordning kan ävenleda till att enskilda husägare vid en försäljning kan tillgodogöra sig denvärdeökning som skett med stöd av statliga bidrag. Å andra sidan kan hävdas attden föreslagna schabloniserade metoden för beräkning av värdet av detsedvanliga underhåll som utförs i samband med reparationsåtgärder ibland ger endålig överensstämmelse med förhållandena i det enskilda fallet. Det kangivetvis inträffa fukt- och mögelskador åven i fastigheter som i övrigt är välunderhållna. Vid en avvägning av hur bedömningen av skadeärendena bör ske fårockså vägas in önskemålet om en rationell hantering för de beslutande organen. Förutom vad nu anförts har utskottets överväganden även iandra avseenden väckt farhågor för att den föreslagna regelförändringen ienskilda fall kan få oönskade effekter. Det gäller t.ex. i de fall där dettillgängliga låneutrymmet är mycket litet och de nödvändigareparationskostnaderna år höga. 1 dessa fall kan det inträffa att husägareninte har ekonomiska möjligheter att genomföra nödvändiga reparationsåtgärder. De ovan redovisade övervägandena har lett fram till attutskottet inte ansett sig kunna ta definitiv ställning till deförslag som förs fram i budgetpropositionen. Såväl de problem som uppges följaav dagens stödvillkor som de frågor utskottet väckt med anledning av deföreslagna regeländringarna bör därför bli föremål för vidare analys ochöverväganden. Ett sådant arbete torde med fördel kunna ske i samband medutformandet av den ovan omnämnda propositionen om byggnaders inomhusmiljö. Idetta sammanhang kan också de synpunkter och förslag om bidragsgivningen somförs fram i motion Bo544 (c) yrkande 8 övervägas. Utskottet förordar mot dennabakgrund att regeringen senare återkommer med eventuella förslagom revideradebidragsvillkor. Dagens regler avseende stödet beträffande fukt- och mögelskadorbör alltså gälla i avvaktan på ställningstagande med anledning av denu förordade övervägandena. Vad utskottet ovan anfört med anledning av regeringensförslag om reviderade villkor för stöd till fukt- och mögelskadade hus samtmotion Bo544 (c) yrkande 8 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. har bemyndigat regeringen att ta i anspråksammanlagt 250 milj. kr. för bidrag till fonden för fukt- och mögelskador. Denna ram av såg ursprungligen . medgav dock före gående år (1988/89:BoU7) att ramen får utnyttjas även under budgetåret 58 1989/90. Ibudgetpropositionen begärs nu bemyndigande att även 1989/90:BoU13 under /91 få utnyttja kvarstående utrymme inomdenna ram. Vidare föreslås att ramen därutöver vidgas med 20milj. I motion Bo544 (c) yrkande 9 föreslås att ramen i stället vidgas med95 milj.kr. Enligt vad utskottet underhand erfarit innebär ettriksdagens bifall till vad utskottet ovan förordat beträffande villkoren förstöd till fukt- och mögelskadade hus inte något behov av reviderade ramar förbidrag lill fonden för fukt- och mögelskador för nästa budgetår. De föreslagnaramarna är lill stor del beräknade utifrån de behov av resurser som förorsakasav ärenden som redan inkommit till den statliga fonden. Mot bakgrund av dettaförhållande och utskottets ovan redovisade överväganden tillstyrks regeringensförslag och avstyrks motion Bo544 (c) yrkande 9. I motion Bo211 (vpk) diskuteras problemet vad gällerfinansieringen av saneringar av s.k. sjuka hus. Enligt motionärerna tjänar deansvariga för byggskadorna - byggarna och byggmalerialbranschen - ännumera pengar på att sanera husen. Mot denna bakgrund föreslås att hosregeringen begär förslag om uttagande av en byggfuskavgift från företag inombygg- och fastighetsbranschen. Denna avgift skall finansiera nödvändigasaneringar fram till dess ansvars- och finansieringsfrågorna lösts merapermanent. Som ovan omnämnts kan en proposition i frågor rörandebyggnaders inomhusmiljö väntas bli framlagd senare . Enligt vadutskottet erfarit kommer ansvarsfrågorna vad gäller byggskador och byggfel attbehandlas i denna proposition. Mot denna bakgrund kan det knappast ansesrimligt att nu införa en temporär byggfuskavgift. Motion Bo211 (vpk) avstyrksmed hänvisning till det anförda. De i detta betänkande behandlade motionsyrkandena ombostadsbidrag har det gemensamt att förändringarna i bidragssystemet föreslåsträda i kraft . 1 ett senare betänkande kommer utskottet attbehandla motioner om förändringar av bostadsbidragen med senare ikraftträdande. I motion Bo227 (vpk) föreslås i yrkande 1 ändringar ilagen (1988:786) om bostadsbidrag så att bostadsbidragsbeloppen räknas upp med20% för tiden - jämfört med nu utgående bidrag.Motionärerna erinrar om tillkännagivande till regeringen(1989/90:BoU5 s. 3-4) om alt det kunde bli aktuellt att reformerabostadsbi-dragsgivningen . Som ovan anförts avses senare i vårföreläggas ett regeringsförslag om vissa ändringar ibostadsfinansieringssystemet. 1 detta sammanhang kommer också omfattningen ochinriktningen av bostadsbidragen att övervägas. Det finns enligt utskottetsmening inte tillräcklig anledning att nu ompröva bidragsgivningen på det sättsom föreslås i motionen. Ytterligare vill utskottet anföra att det - vid ettriksdagens beslut i enlighet med motionärernas förslag- torde vara praktisktogenomförbart att med så kort varsel genomföra motionsförslaget: endast ca 3månader skulle före- liggamellan riksdagsbeslut och av motionärerna föreslaget ikraftträdande. 1989/90:BoU13 Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Bo227(vpk) yrkande I om viss ändring i bosladsbldragslagen. Bostadsbidrag kan under vissa förutsättningar utgå tillhushåll utan barn om bidragstagaren har fyllt men inte är äldre än 28 år.1 tre motionsyrkanden tas frågan upp om bostadsbidrag till hushåll utan barn.I motionerna Bo236 (m) yrkande 3 a, Bo420 (m) yrkande 8 c och Bo423 (fp)yrkande 32 föreslås att denna bidragsgivning upphör. 1 den förstnämnda och iden sistnämnda motionen föreslås den upphöra vid utgången av juni månad 1990. Frågan om bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn har utskottetmed anledning av motioner behandlat alltsedan bidragen inuvarande omfattning infördes fr.o.m. . Senast behandlade utskottetfrågan (1988/89:BoU7 s. 77). Därvid anförde utskottet att bostadsbidragtill vissa hushåll ulan barn borde utgå även fortsättningsvis. Ofta förhållerdet sig så, framhöll utskottet, alt dessa hushåll har låga inkomster ochdessutom är hänvisade till nyproducerade och därmed förhållandevis dyrabostäder. Utskottets ställningstagande står fast. Bidragsgivningen bör fortgåäven efter utgången av . Även frågan om omfattningen avbostadsbidrag till hushåll utan barn övervägs i arbete medett nytt bostadsflnansieringssystem. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Bo236 (m)yrkande 3 a, Bo420 (m) yrkande 8 c och Bo423 (fp) yrkande 32. 5.12.1 Anslag till åtgärder i bostadsområden med storandel outhyrda lägenheter Anslaget till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter föreslås i budgetpropositionen uppfört med 65 milj. kr. 1 motion Bo423 (fp) yrkande 27 föreslås att anslaget skallminskas med 5 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag-delta medhänvisning till förslag i samma motion om att eftergift av hyresförlustlåninte skall medges fr.o.m. . Det förslag som grundar anslagsyrkandet i motion Bo423(fp) yrkande 27 har avstyrkts av utskottet ovan. Motionen avstyrks medhänvisning härtill även i vad avser anslaget. Regeringens förslag tillstyrks. 5.12.2 Anslag till tilläggslån till ombyggnad av vissabostadshus m.m. Enligt förslaget i budgetpropositionen bör anslaget tilltilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m.m. föras upp med ett beloppav 315 milj. kr. för /91. 1 motion Bo423 (fp) yrkande 28 föreslås ett i förhållandetill regeringsförslaget med 135 milj. kr. Förslaget läggs frammed hänvisning till ett yrkande i samma motion om att tilläggslån tillbostadshus inte skall utgå efter . Utskottethar ovan avstyrkt detta yrkande och avstyrker av detta skäl även q yrkande 28i motion Bo423 (fp). I motion Bo240 (c) yrkande 2 föreslås att det aktuellaanslaget skall höjas 1989/90:BoU13 med 5 milj. kr. i förhållande tillregeringsförslaget. Detta förhöjda anslag anses följa av förslaget i sammamotion om en förhöjd tillstyrkanderam för till-läggslån eller förhöjtlåneunderlag till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Utskottet har ställt sig bakom den i motionen föreslagnaramvidgningen. Enligt vad utskottet erfarit torde dock ett bifalltill detta förslag inte innebära något behov av ett i förhållande tillregeringens förslag ökat anslag för /91. Regeringensanslagsförslag tillstyrks sålunda, och motion Bo240 (c) yrkande 2 avstyrks. 5.12.3 Anslag till viss bostadsförbättringsverksamhet m.m. 1 budgetpropositionen föreslås att anslaget lill vissbostadsförbättringsverk samhet m.m. uppförs med 263 milj. kr. för /91. Anslag med högre belopp än i regeringsförslaget föreslås itvå motioner. de gröna har i sin partimotion Bo247 yrkande 3såvitt nu är i fråga föreslagit att anslaget skall ökas med 50 milj. kr. till313 milj. kr. Det ökade anslaget är motiverat av ett i samma motion framförtförslag om stöd till kommunerna för vissa radoninsatser. Även i motion Bo249(c) yrkande 15 såvitt nu är i fråga föreslås ett förhöjt anslag till 313 milj.kr. Detta anslagsförslag utgår dock ifrån ett förslag i samma motion om enfortsatt bidragsgivning till hissinstallationer. har ovan avstyrkt de motionsförslag somär grunden för förslagen om förhöjt anslag i de grönas partimotionBo247 yrkande 3 såvitt nu är i fråga och i motion Bo249 (c) yrkande 15 såvittnu är i fråga. De nu aktuella yrkandena avstyrks med hänvisning härtill.Regeringens förslag om anslag till viss bostadsförbättringsverksamhet m.m.tillstyrks av utskottet. 5.12.4 Anslag till bidrag till fonden för fukt- ochmögelskador Enligt förslaget i budgetpropositionen behöver anslagettill bidrag lill fonden för fukt- och mögelskador föras upp med ett belopp av88 milj. kr. I motion Bo544 (c) yrkande 10 föreslås att anslaget justeras uppmed 27 milj. kr. i förhållande till regeringsförslaget. har ovan förordat att de av regeringenframlagda förslagen om ändrade bidragsvillkor för stödet till fukt- ochmögelskadade hus inte bör godkännas utan vissa ytterligare överväganden. Enligtvad utskottet erfarit innebär ett sådant ställningstagande från riksdagenssida, som framgått ovan, emellertid inte något behov av reviderat anslag. Motdenna bakgrund kan sålunda regeringens anslagsförslag tillstyrkas och motionBo544 (c) yrkande 10 avstyrkas. 5.12.5 Anslag till bostadsbidrag Anslaget till bostadsbidrag har i budgetpropositionen(bil. 13 s. 44-45) beräknats till 1 345 milj. kr för /91.1motion Bo227 (vpk) yrkande 2 föreslåsatt anslaget beräknas till 1480 milj. kr. och i motion Bo236 (m) yrkande 3 h till 1265 milj. kr. Förslagen i motionerna utgår från att vissa