bet · GD01JoU24 · 1989-12-31 00:00:00 — Vissa ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m.m. 1989/90 JoU24 I betänkandet behandlas proposition 1989/90:141 medförslag om vissa ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m.m. Vidare behandlas deb motionsyrkanden från allmännamotionstiden , deb motioner väckta med anledning av propositionen. Samtligamotionsyrkanden avstyrks med hänvisning till bl.a. regeringens förslag och dentill aviserade miljöpolitiska propositionen. Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnariktlinjerna för användningen av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Vidaretillstyrker utskottet regeringens lagförslag, vilket innebär att en avgiftinförs på utsläpp av kväveoxider från stora pannor som används förenergiproduktion. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag tilländring i bilavgaslagen (1986:1386) såvitt avser 6 §, vilket innebär att detsärskilda tillver-karåtagandet utvidgas när det gäller tunga fordon till attomfatta en körsträcka av . Utskottet har inte något att erinra motait de skärpta avgasreningskraven för tunga fordon införs änplanerat, dvs. Slutligen föreslår utskottet att godkänner enöverenskommelse om upprättande av ett nordiskt bolag för miljöinvesteringar iÖsteuropa. Tillbetänkandet fogas 17 reservationer och ett särskilt yitrande. I proposition 1989/90:141 föreslår regeringen() att antar förslag till 1. lag ommiljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion, 2. lag om ändringi bilavgaslagen (1986:1386). Förslag I har granskats av lagrådet. Förslag 2 är sådantatt lagrådets hörande skulle sakna betydelse. I Riksdasm 1989/90. Vidareföreslås att godkänner en överenskommelse om 1989/90:JoU24 inrättandetav ett nordiskt bolag för finansiering av miljöinvesteringar i . Dessutom har beretts tillfålle att ta del av vadsom anförts om användningen av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken och omikraftträdande av nya avgasreningskrav m.m. Motioner väckta med anledning av propositionen 1989/90:Jo51 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att i ökande utsträckning införa miljö avgifter och miljöskatter, 2. att beslutar att en kväveoxidavgift på 40kr/kg kväveoxi der införs för utsläpp från trafikflygplan i enlighet med Vad som anförts i motionen, 3. att riksdagenbeslutar att en kolväteavgift på /kg kolväte införs för utsläpp fråntrafikflygplan i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att riksdagenbeslutar att en kväveoxidavgift på /kg kväveoxider införs för utsläppfrån vägtrafiken i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att riksdagenbeslutar att en kolväteavgift på /kg kolväten införs för utsläpp frånvägtrafiken i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att ienlighet med motionen beslutar att en årlig miljöavgift på . införs förpersonbilar som saknar effektiv avgasrening, 7. att riksdagenbeslutar att i enlighet med motionen höja bidraget till eftermontering avreningsutrustning till . för personbilar års modell ochtill . för äldre bilar, 8. att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att skärpaavgaskraven för vägfordon så snabbt som möjligt, 9. att riksdagenbeslutar att skrotningspremien för personbilar höjs till , 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om differentierad bilaccis, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder motsjöfartens kväveoxidutsläpp. 1989/90:Jo52 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar uttala att regeringen skallklarlägga energianvändningens effekter på koldioxidhalten i atmosfåren ochutarbeta ett program för att minska utsläppen till vad naturen tål, 2. att riksdagenbeslutar införa skärpta avgaskrav för lastbilar och 1989/90:JoU24 bussarfrån modeller, 3. att riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärder för att begränsa utsläppen av kväveoxider från trafiksektorn, 4. att riksdagenbeslutar införa en miljöavgift på organiska klorföre-ningar med /kgorganiskt bundet klor, i enlighet med motionen. 1989/90:Jo53 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående detglobala perspektivet, 2. att riksdagenhos regeringen begär ett samlat förslag rörande styrmedel inom miljöpolitikensområde, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till trappstegsformad kväveoxidavgift i enlighetmed vad i motionen anförts, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att även industriprocesser skallbelastas med kväveavgift, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att även små anläggningar förenergiproduktion skall belastas med kväveoxidavgift, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att miljöavgifter skall finansieraökade svenska insatser för miljöåtgärder i , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att miljöavgifter skall finansierainvesteringsstöd för biobränslebaserade energisystem, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att miljöavgifter skall finansiera enintensiv energi- och energieffektivitets-kampanj, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om förändring av1988 års trafikpolitiska beslut, 10. att hos regeringen begärett förslag till regional miljöavgift i enlighet med vad som i motionen anförs, 11. att ökar differensenmellan blyad och blyfri bensin med /liter, 12. att hos regeringen begärförslag till åtgärder vad gäller arbetsmaskiners utsläpp enligt vad som sägs imotionen, 13. att hos regeringen begären utredning om utsläppsavgift vad gäller fordon enligt vad som sägs imotionen, 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om nödvändigheten av långsiktighetvid miljöinvesteringar i , 15. att som sin mening gerregeringen till känna att bör medverka till attdebt-for-nature-swap-metoden kommer till användning i det nordiska bolagetsverksamhet, 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om styrelsen för det nordiskabolaget, 17. att som sin mening gerregeringen till känna att det nordiska bolagets kapital bör uppgå till 136milj. 1989/90:Jo54 av LarsErnestam m.fl. (fjp) vari yrkas att med 1989/90:JoU24 avslag på propositionen idenna del ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omtidigareläggning av införande av skärpta avgasnormer för tunga dieselfordontill 1992. 1989/90:Jo55av m.fl. (m) vari yrkas 1, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av antalet avgiftsskyldiga anläggningar, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontroll och utvärdering av miljöavgifter på utsläpp av kväveoxider. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1989/90:Jo741av m.fl. (fp) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom tidigareläggning av införande av skärpta utsläppsnormer för tungadieselfordon till 1992. Motiveringen återfinns imotion 1989/90:T212. 1989/90:Jo770av m.fl. (mp) vari yrkas 6. attriksdagen beslutar att de beslutade avgaskraven för tunga vägfordon skall tidigareläggas , 7. attriksdagen beslutar att avgaskraven för tunga lastbilar och bussar skärps ytterligare i enlighet med vad som angetts i motionen, 8. attriksdagen beslutar att avgaskraven för lätta lastbilar och bussar skärps jämfört med vad som tidigare beslutats i enlighet med vad som anförts i motionen och att dessa skärpningar införs års modeller. Motiveringarna återfinns imotion 1989/90:T220. 1989/90:Jo773av m.fl. (m) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ekonomiska styrmedel. 1989/90:Jo864av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigareläggning avavgaskraven för lätta lastbilar och bussar till och tyngrelastbilar och bussar till . 2. att, vid bifall till yrkande 1,som sin mening ger regeringen till känna att bidraget till rening avlastbilar och bussar bör avvecklas. Motiveringarna återfinns imotion 1989/90:T249. 1989/90:Jo865av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärptaavgaskrav för lastbilar och bussar fr.o.m. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:T250. 1989/90:Jo879 av LarsWerner m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:JoU24 8.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ekonomiska styrmedel. Isyfte att minska utsläppen av kväveoxider föreslås att en miljöavgift införs påutsläpp av kväveoxider från stora förbränningsanläggningar förenergiproduktion. Avgiften tas ut med . per kg utsläppt kväveoxid.Avgiftsmedlen återbetalas till de avgiftsskyldiga. Vid återbetalning fördelasavgiftsmedlen i förhållande till den energi som har producerats i deavgiftspliktiga produktionsenheterna. Lagen föreslås träda ikraft . Vidarebehandlas de nya avgasreningskrav som kommer att införas för tunga lastbilaroch bussar. Enligt propositionen kan kraven tidigareläggas till 1993 årsmodeller. Slutligenföreslås att godkänner en överenskommelse om inrättandet av ettnordiskt bolag för finansiering av miljöinvesteringar i . Ekonomiskastyrmedel bör införas utöver nuvarande styrning genom miljöskyddslagen ochmotsvarande reglering för att ge incitament till företag och enskilda attbegränsa utsläpp och byta ut farliga produkter mot mindre farliga sådana. Försurningoch övergödning av mark och vatten hör liksom risken för allvarligaklimatförändringar till de svåraste miljöproblemen. Utsläppen av svavel- ochkväveföreningar är den främsta orsaken till försurningen. Kväveföreningarnabidrar starkt till övergödningen av mark och vatten. Utsläppen av koldioxid ären av orsakerna till den s.k. växthuseffekten. har lagt fast mål förbegränsning av dessa utsläpp. Nuvarande styrmedel behöver utökas om målen skallnås. Energi-och trafiksektorerna svarar för merparten av utsläppen av svavel,kväveföreningar och koldioxid. Miljöavgifter/skatter och andra ekonomiskastyrmedel behöver utnyttjas, vid sidan av de nuvarande styrmedlen, för att fåned dessa utsläpp. Denkväveoxidavgift som föreslås och den koldioxidskatt resp. svavelskatt somnyligen föreslagits är avsedda att ge effekter utöver den nuvarande regleringenoch påverkar inte kravnivån vid tillståndsprövningen enligt miljöskyddslagen. Det är viktigt med ett internationellt samarbete för attminska de 1989/90:JoU24 regionala och globala miljöstörningarna. harinom flera områden genom att tidigt genomföra egna miljöskyddsåtgärder kunnattjäna som föredöme i det internationella miljöarbetet. bör kunna gåföre även med att införa ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, dock med beaktandeav den svenska industrins internationella konkurrenskraft. börsamarbetet för internationella överenskommelser ges större vikt. Miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel bör kunnaanvändas för att minska samhällets kostnader för uppsatta miljömål. Generelltverkande ekonomiska styrmedel, som miljöavgifter/skatter, är speciellt lämpadeför att påverka beteendet inom områden med en stor mängd sinsemellan oberoendeaktörer. För att t.ex. undvika ekonomiska snedvridningar eller föratt främja sådan teknikutveckling som gör det möjligt att minskamiljöstörningarna kan det i vissa fall finnas anledning att införa någon typav återföringssystem. I propositionen föreslås ett system för kväveoxidavgiftsom innebär återföring av intäkterna. Teoretiskt bör miljöavgifter motsvara samhällets kostnaderför den miljöstörning som uppstår av t.ex. förorenande utsläpp. I praktiken kandet emellertid vara svårt eller omöjligt att beräkna dessa kostnader.Avgifterna är satta så att de skall ge en önskad styreffekt med hänsyn tillriksdagens mål för utsläppsbegränsningar. Regeringen har beslutat föreslå införandet av ensvavelskatt på . per kg svavel i olja, kol och torv för förbränning liksomen koldioxidskatt på per kg koldioxid från förbränning av olja, kol,naturgas, gasol och bensin samt på inrikes flygtrafik. har endifferentiering föreslagits av energiskatten på vissa oljeprodukter. Enligtmiljöministerns bedömning kommer effekterna av dessa förslag att ge ett väsentligtbidrag till ansträngningarna att nå de av uppsatta målen förbegränsning av utsläppen av svavel och koldioxid. I det internationella arbetet med miljöfrågor betonasalltmer vikten av att i det ekonomiska systemet bygga in signaler som kan styramot en varaktigt hållbar utveckling. Integration av ekonomiska och miljöpolitiskabeslut kommer t.ex. att vara ett prioriterat område i OECDs miljöarbete underde närmaste åren. Miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel diskuterassåledes inte bara i anslutning till växthusproblemet utan också som medel attkomma till rätta med försurning, övergödning och andra miljöproblem. Det kandärför enligt miljöministern förväntas att det även i andra länder läggs framförslag som liknar dem som är aktuella i . 1 motion Jo51 yrkande 1 betonar attekonomiska styrmedel i form av miljöavgifter och miljöskatter måste utnyttjasi långt högre grad än vad som varit fallet. Genom att sådan verksamhetsom belastar miljön blir dyrare ges incitament till effektivare lösningar,teknikutveckling och mer rationella beteenden som alter- nativ med mindremiljöeffekter gynnas. Enligt motionens yrkande 11 1989/90:JoU24 bör regeringen snarastlägga fram förslag om effektiv reglering och ekonomiska styrmedel beträffandeutsläppen av kväveoxid från sjöfarten. Centerpartietbegär i motion Jo52 yrkande 1 att regeringen skall klarläggaenergianvändningens effekter på koldioxidhalten i atmosfåren och utarbeta ettprogram för att minska utsläppen till vad naturen tål. I motionens yrkande 3begärs förslag om åtgärder för att begränsa utsläppen av kväveoxider fråntrafiksektorn. Vpkbetonar i motion Jo53 yrkande 1 det globala perspektivet. På grund av sinmiljömässiga skuldbörda bör i-Iändema internationellt bära en väsentlig del avfinansieringen av miljöåtgärder. Svenska miljöavgifter bör därför kunnaanvändas för miljöåtgärder i andra länder, och bör se som sin uppgift attalltid framföra dessa aspekter i de internationella förhandlingar som rörmiljöproblemen. Enligt motionens yrkande 2 bör i samband medslutredovisningen av miljöavgiftsutredningens uppdrag ges tillfålle till enmer övergripande och samlad översyn av styrmedlen inom miljöpolitiken. En sådanöversyn måste ha sin utgångspunkt i de faktiska behoven av åtgärder för attmöjliggöra en långsiktigt hållbar utveckling. De ökade miljöavgifter som vpkföreslår i motionen skall användas till förstärkta insatser förmiljöförbättrande åtgärder i (yrkande 6), statligt investeringsstödtill biobränslebaserade energisystem (yrkande 7) och en intensiv energispar-och energieffektivitetskampanj (yrkande 8). trafikpolitiska beslutskall omprövas, särskilt med hänvisning till att koldioxid- och kväveutsläppenmåste minskas kraftigt (yrkande 9). Enligt motionens yrkande 10 bör en regionalmiljöavgift på storstadsbilism införas och avgifterna bör användas förintensifierade satsningar på miljöanpassade kollektivtrafiksystem i de medavgiften belastade regionerna. Slutligen begärs i yrkande 13 en utredning omrörlig utsläppsavgift beträffande fordon för att stimulera anpassning avefterfrågan, teknik- och bränsleval och teknikutveckling. Samma parti framhålleri motion Jo879 yrkande 8 att ekonomiska styrmedel bör vara ett komplement tillövriga styrmedel i form av lagar, kontroll och information. Sin största effekthar miljöavgifter enligt motionärerna när avgifterna ges ut och inte när de tasin. Det är därför ett oeftergivligt krav att miljöavgifter satsas på offensivaåtgärder för att förbättra miljön, t.ex. kollektivtrafik, bioenergisystem,kemikaliekontroll, utbildning och forsknings- och utvecklingsarbete. Enligtpartimotion Jo773 (m) yrkande 2 bör miljöavgifterna stå i proportion tillutsläppens skadeverkningar. Ett avgiftssystem bör således utformas så attsystemet får verkningsfullt styrande effekter, upplevs som rättvist och imöjligaste mån omfattar alla som förorenar miljön. Avgifterna bör därfördels inte riktas selektivt mot vissa näringsgrenar, dels användas även förmiljöförbättrande åtgärder. Utskottets överväganden /90:JoU24 Enligt1988 års miljöpolitiska beslut bör ekonomiska styrmedel i ökad omfattninginföras utöver nuvarande styrmedel (prop. 1987/88:85, JoU23, rskr. Ibeslutet uttalades även att avgifter på förorenande utsläpp successivt börkunna införas där så är praktiskt möjligt och sådana avgifter kan få avseddeffekt på miljön. I enlighet med beslutet tillsattes en parlamentariskutredning med uppgift att föreslå en lämplig utformning av framtida system förekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Utredningen (miljöavgiftsutredningen)kommer att redovisa sitt slutbetänkande (dir. 1988:44och 1989:03). Detta betänkande och det av redovisadeaktionsprogrammet mot luftföroreningar och försurning kommer att beredas iregeringskansliet inför den aviserade miljöpolitiskapropositionen. Medanledning av motion Jo51 yrkande 1 om miljöavgifter och miljöskatter villutskottet erinra om att liknande motionsyrkanden bereds avskatteutskottet i samband med detta utskotts behandling av proposition1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m. Propositionens förslag gårdessutom i flera avseenden i den riktning som förordas i motionen. Utskottetfinner således inte anledning att gå närmare in på motionsyrkandet. Med detanförda avstyrker utskottet motion Jo51 yrkande 1. Med det anförda avstyrkerutskottet även motion Jo53 yrkande 2. Medanledning av motion Jo52 yrkande 1 vill utskottet erinra om beslutvåren med anledning av den miljöpolitiska propositionen och motioner ianslutning till denna. uttalade då bl.a. att regeringen bör klarläggaenergianvändningens effekter på koldioxidhalten i atmosfåren och utarbeta ettprogram för att minska utsläppen till vad naturen tål. Utskottet förutsätteratt detta uttalande kommer att beaktas av regeringen i samband medenergipolitiska och miljöpolitiska överväganden. Med det anförda finnerutskottet syftet med motion Jo52 yrkande 1 i allt väsentligt tillgodosett.Motionsyrkandet avstyrks. nu aktuella propositionen betonas vikten av det internationella samarbetetför att minska de regionala och globala miljöstörningarna. Genom att tidigtgenomföra egna miljöskyddsåtgärder har inom flera områden kunnat tjänasom föredöme i det internationella miljöarbetet. Som anförs av miljöministernbör det svenska exemplet kunna utgöra vägvisare i internationella sammanhangäven när det gäller ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. I sammanhanget villutskottet erinra om att det s.k. miljömålet, dvs. en framsynt hushållning mednaturresurserna och omsorgen om miljön, utgör ett femte mål för det svenskautvecklingssamarbetet. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo53 yrkande1 i den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett. Utskottetansluter sig till regeringens bedömning av avgiftssystemets utformning ochsyfte i nu förevarande sammanhang. Utskottet vill erinra om att miljöavgiftsutredningen i två delbetänkanden Sätt värde på miljön!.Miljöavgifter på svavel och klor (SOU 1989:21) och 1989/90:JoU24 Ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Energi och trafik (SOU 1989:83) har lagt framsynpunkter och förslag på miljöavgifter som ekonomiska styrmedel inom olikaområden. Som ovan anförts kommer utredningen snart att framlägga sittslutbetänkande. Därefter kommer frågan att ges en allsidig belysning i sambandmed beredningen inom av den miljöpolitiska propositionen. Iavvaktan härpå avstyrker utskottet motionema Jo53 yrkandena 6, 7 och 8, Jo773yrkande 2 och Jo879 yrkande 8 i den mån motionsyrkandena inte kan ansestillgodosedda. Med anledning av motion Jo53 yrkande 6 vill utskottet härutövererinra om vad som nedan (s. 16 f) anförs om inrättandet av ett nordiskt bolagför miljöinvesteringar i . Enligtvad utskottet erfarit kommer att redovisaen kartläggning av sjöfartens miljöpåverkan. I uppdraget ingår att lämnaförslag till åtgärder för att minska sjöfartens negativa effekter på miljön.Frågan tas även upp i framlagda aktionsprogram mothavsföroreningar, och i verkets aktionsprogram mot luftföroreningar ochförsurning behandlas särskilt utsläppen av bl.a. kväveoxider från fartyg.Sjöfartens miljöpåverkan ingår även i miljöavgiftsutredningens uppdrag ochutredningen kommer att i sitt slutbetänkande lämna förslag till åtgärder påområdet. Resultatet av regeringens beredning av de samlade förslagen kommer attframläggas i den miljöpolitiska propositionen. I avvaktan härpå avstyrkerutskottet motion Jo51 yrkande 11. Somovan anförts har bl.a. frågor om trafikens miljöpåverkan behandlats avmiljöavgiftsutredningen. I delbetänkandet Ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken. Energi och trafik övervägs i valet av styrmedel bl.a. ettsystem med utsläppsavgift för olika typer av fordon. har isitt slutbetänkande (SOU 1990:36) föreslagit åtgärder som skulle möjliggöraregionala beslut beträffande storstadsområdena. Här angivna och övriga frågorvad gäller miljöeffekter från vägtrafiken kommer enligt vad utskottet erfarit att ingå i nästa års miljöpolitiska proposition. I avvaktan härpå avstyrkerutskottet motion Jo53 yrkandena 9, 10 och 13 i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört. Blandde åtgärder som har föreslagits av miljöavgiftsutredningen och avnaturvårdsverket i aktionsprogrammet mot luftföroreningar och försurningåterfinns även förslag till åtgärder för att minska utsläppen av kväveoxiderfrån trafiksektorn. Med hänvisning härtill och till vad utskottet i tillämpligadelar anfört ovan finner utskottet syftet med motion Jo52 yrkande 3 i alltväsentligt tillgodosett. 1* 1989/90. Avgift på utsläpp av kväveoxidervid energiproduktion 1989/90:JoU24 Propositionensförslag om avgiftssystemets syfte och avgränsning Enavgift införs på utsläpp av kväveoxider från stora pannor som används förenergiproduktion. Avgiftsmedlentillgodoförs de avgiftsskyldiga. Det belopp som skall tillgodoförasfördelas på varje avgiftsskyldig beroende på dennes andel av den totalaenergiproduktionen hos samtliga avgiftsskyldiga. Härigenom undviks attenergiproduktionen i stora pannor, främst inom fjärrvärmesektom, missgynnas. Enligtmiljöministern är kväveoxidutsläpp från förbränningsanläggningar ettmiljöproblem som är lämpligt att angripa med generellt verkande styrmedel. Vidtillståndsprövning av nya anläggningar och vid omprövning av tillstånden förbefintliga anläggningar kan man därför förutse att skärpta krav kommer attställas när det gäller kväveoxidutsläpp. Detfinns flera skäl att överväga ytterligare styrmedel. En kväveoxidavgift kanbidra till att åtgärder för att begränsa utsläppen vidtas tidigare än om endastprövning enligt miljöskyddslagen används som styrmedel. Vidare innebär ettmiljöavgiftssystem att möjligheterna att minska utsläppen under den nivå somgäller enligt tillståndet tillvaratas på ett kostnadseffektivt sätt. Detta ärsärskilt viktigt när det gäller kväveoxidutsläppen som till stor del ärberoende av pannans skötsel. Enförutsättning för att en avgift skall kunna tas ut på grundval avutsläppsmätningar är att mätningen utförs med tillräcklig noggrannhet. Detanses möjligt att uppnå den nödvändiga noggrannheten om stränga krav ställs påmätutrustningens kvalitet, om mätning och registrering sker kontinuerligt ochom auktoriserad kontroll av mätsystemen utförs. Vid pågår förnärvarande arbete med att utarbeta föreskrifter för kontroll av storaförbränningsanläggningar. Enligt förslaget skall kontinuerlig utsläppsmätningske av bl.a. kväveoxider. Samma mätutrustning kan utnyttjas även som underlagför beräkning av kväveoxidavgiften. Det bör vara en uppgift för naturvårdsverketatt i samarbete med statens mät- och provråd utforma närmare föreskrifter förackreditering av laboratorier och företag. Eftersomkostnadsskäl talar mot att införa ett avgiftssystem med krav på attmätutrustning installeras i små och medelstora pannor bör avgiften tas utenbart för utsläpp från stora pannor.