bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Rådgivning lämnas omspridningsmetoder m.m. För att behovsanpassa den kemiska bekämpningen harprognos- och varningsverksamhet utvecklats. Vidare bedrivs forskning omreducerad användning av ogräsmedel som utgör den största delen av debekämpningsmedel som används i jordbruket. 1 likhet med jordbruksministern anser utskottet attarbetet med att ytterligare minska hälso- och miljöriskerna med användningen av kemiska bekämpningsmedel måste fortsätta med hög ambitionsnivå. Hälso- och miljörisker på grund av bekämpningsmedelsrester i grund vatten och vattendrag, i livsmedel och utanför bekämpade områden kan inte accepteras. Utskottet ansluter sig till jordbruksministerns bedömning att den generella målsättningen att minimera hälso- och miljöriskerna vid bekämpningsmedelsanvändningen måste komplette ras med specifika åtgärdsprogram för att få till stånd en riskminskning inom vissa speciella problemområden. Det i propositionen aviserade uppdraget till lantbruksstyrelsen att ta fram underlag för en bedöm ning av nämnda risker och att utarbeta de speciella program som kan behövas bör kunna skapa goda förutsättningar för en ytterligare minsk ning av de med bekämpningsmedelsanvändningen förenade riskerna. Den halverade användning som nås (19861990) innebär inte att alla risker vid användningen elimineras. Utskottet anser i likhet med jordbruksministern att användningen av bekämpningsmedel bör ytterligare halveras. Med det anförda avstyrks motion JoSO yrkande 19 i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Frågan omkadmium i handelsgödsel m.m. har vid ett flertal tillfållen 1989/90:JoU25 varitföremål för utskottets behandling (se bl.a. 1989/90:JoU3). Vad utskottettidigare anfört synes i allt väsentligt kunna tillgodose syftet med motion JoSOyrkande 17. Motionen avstyrks i berörd del. Med samma motivering avstyrks ävenmotion JoSO yrkande 18. Utskottet har i flera sammanhang framhållit attförsurningen är ett av våra allvarligaste miljöproblem. 1 samband medriksdagens behandling av regeringens proposition om miljöpolitiken inför1990-talet tillstyrkte utskottet förslag om kalkningsverksamhetens allmännainriktning. Åtgärderna skulle i första hand inriktas på att återställa vattensom skadats av försurningen samt förhindra att fler sjöar försurades. För attoptimera kalkningsverksamheten och för att öka kunskaperna om kalkningenseffekter m.m. skulle medel inom kalkningsanslaget om-prioriteras till förmånför forskning och uppföljning. En effektivisering av den fortsattakalkningsverksamheten förväntades som ett resultat av förbättradbidragshantering, uppföljning och fastställd inriktning (JoU 1987/88:23).Utskottet har även framhållit att kalkningsverksamheten i avvaktan pånationella och internationella åtgärder som resulterar i en minskad försurningutgör ett uppehållande försvar som på kort sikt bör fortsätta med sammainriktning som (198S/S9:JoU13). 1 samband med behandlingen av budgetenför /91 vidhöll utskottet denna inställning och erinrade omnaturvårdsverkets arbete med en reviderad aktionsplan mot luftföroreningar ochförsurning (19S9/90:JoU15). Planen har redovisats och är nu föremålför överväganden inom . Med det anförda avstyrks motion JoSOyrkande 20. Den nya livsmedelspolitiken innebär enligtjordbruksministern bl.a. att samhället i fortsättningen endast skall betala för efterfrågade varor och tjänster. 1 de fall natur- eller kulturmiljövärden i odlingslandskapet hotas till följd av att brukaren har för avsikt att t.ex. plantera skog på marken bör samhället ta ett ökat ansvar för att ifrågavarande mark även fortsättningsvis hålls i hävd. Den fortsatta hävden skall säkerstäl las genom att länsstyrelserna träffar avtal med berörda brukare. Avta len bör tills vidare vara civilrättsliga. Generella ersättningar eller bidrag per ha eller djur bör enligt jordbruksministern inte betalas ut. Grunderna för ersättning kan, liksom behovet, variera från fall till fall. 1 vissa fall bör även omkringliggande mark kunna komma i fråga för ersättning om bedömer att marken i fråga är av vikt för att kunna skapa den helhetsbild av landskapet som natur- eller kultur miljövården kräver. Utgångspunkten är enligt jordbruksministern att avtal endast träffas om det innebär att nationellt intressanta natur- och kulturmiljövärden i landskapet kan säkerställas. Landskapsvårdsersätt ningen skall säkerställa värdefulla miljöer som innehåller fastlagda 85 kvaliteter från naturvårds- eller kulturmiljövårdssynpunkt. skall i huvudsak användas till markvård, och användningen skall 1989/90:JoU25 präglas aven helhetssyn. Vidare bör myndigheterna samråda med kommunerna som också harett ansvar för natur- och kulturmiljövården. bör ha möjlighetatt inom ramen för de medel som anslås för landskapsvårdande åtgärder själv gåin och aktivt bevara vissa naturtyper. Jordbruksministern föreslår för /91 ettanslag till landskapsvårdande åtgärder på 100 milj.kr. För de följandebudgetåren (1991/92 och 1992/93) beräknas medelsbehovet till 200 resp. 250milj.kr. Bidragets storlek åren därefter får bedömas när närmare erfarenhetervunnits. Regeringen fördelar anslaget till länsstyrelserna efter förslag frånnaturvårdsverket. Förslaget skall utarbetas gemensamt med riksantikvarieämbetetoch lantbruksstyrelsen. bör enligt jordbruksministern ges iuppdrag att i samarbete med sist nämnda myndigheter kontinuerligt följaanvändningen av medlen samt utvärdera effekterna och behovet avlandskapsvårdsersättningen. I propositionen framhålls att alternativ odling medförpositiva effekter för miljön och utgör exempel på odlingssystem som i högreutsträckning än den konventionella odlingen är i samklang med naturen.Odlingsformen bidrar också till att utveckla icke kemiska bekämpningsmetoder.Regeringen har vid lantbruksstyrelsen inrättat ett råd för alternativ odling. Irådet är bl.a. representanter för olika alternativodlarorganisationer, LRF,, och handelnföreträdda. Stöd till alternativ odling ges även med rådgivning genomlantbruksnämndernas försorg. För detta ändamål har 6 milj.kr. anslagits /91. Medlen får även användas till informations- ochutvecklingsinsatser för att främja avsättningen av alternativt odladeprodukter. Vidare har avsatts 1 milj.kr. till ett treårigt stöd för uppbyggnadav kontrollverksamhet för alternativt odlade jordbruksprodukter. För olikaforsknings- och försöksprojekt på alternativodlingens område har 16,3 milj.kr.avsatts. En speciell professur i alternativ odling har inrättats vid skogs- ochjordbrukets forskningsråd () med placering vid . Föratt ytterligare stimulera en övergång till alternativ odling har regeringen ijanuari 1989 beslutat om ett speciellt ekonomiskt Stöd för omläggning tillalternativ odling. Stöd utgår för de arealer som läggs om till alternativ odling. Motionärerna i motion JoSS (m) yrkande 24 betonar attanslaget för landskapsvårdande åtgärder måste användas på ett ändamålsenligtsätt. Bidraget skall vara betesbaserat, och lantbruksstyrelsen skall svara föranslagets fördelning. Behovet av en fortsättning och utökning av det s.k.NYLA-programmet betonas i motion Jo244 (m) yrkande 4. 1 motion Jo269 (m)framhålls att stödsystemet inom jord- och skogsbruksnäringen bör ges en sådanutformning att kulturlandskapets öppna karaktär kan bibehållas. I motion Jo56(fp) yrkas att /91 under fjortonde huvudtiteln för landskapsvår- l9S9/90:JoU25 dandeåtgärder anslår 50 milj. kr mer än regeringen föreslagit eller således 150 milj.kr. Motsvarande höjning skall göras (yrkande 13). I motion Jo62 (c) yrkande 4 krävs att stödet för landskapsvård utformas på ett sådant sätt att det ger ett långsiktigt åtagande att hålla markerna öppna i skogs- och mellanbygder. Bidraget borde gå dels till stöd i enlighet med regeringens förslag, dels till stöd för betes- och vallproduktion. För detta ändamål bör ytterligare medel tillföras, och bör anslaget vara 500 milj. kr . Företag i skogs- och mellanbygd måste enligt motionären i motion Jo73 (c) yrkande 2 ersättas för landskapsvården. Ett bevarande av det öppna och artrika landskapet förutsätter en stor betande kreatursstam. Ifrågavarande ersättning bör knytas till djurproduktion och vara kopp lad till vall/betesareal. bör för /91 anvisa 250 milj.kr. Därefter bör anslaget höjas upp till 500 milj.kr. Finansieringen Skall ske över statsbudgeten. Motsvarande krav återkommer även i motion Jo84 (c) yrkande 2. Medlen för landskapsvård måste enligt motionärerna i motion Jo77 (c) användas på ett sådant sätt att det ger ett långsiktigt åtagande att hålla markerna öppna i skogs- och mellan bygderna. Bidraget bör delas upp i två bidragsformer. En del skall gå till landskapsvård i enlighet med propositionen för öppethållande av åker i skogs- och mellanbygder. Ersättningen till enskilda jordbrukare bör få en stark koppling till produktionen av mjölk, nötkött och får. En del av bidraget skall gå till bidrag av den typ som utgår genom det s.k. NOLA-bidraget. Under /91 bör landskapsstödet kunna utgå med 250 milj.kr. bör stödet kunna uppgå till 500 milj.kr. och finansieras över statsbudgeten (yrkande 28). I motion Jo97 (c) yrkas att det till stöd för landskapsvårdande åtgärder för /91 skall anvisas 250 milj.kr. skall anslaget höjas till 500 milj.kr. Finansieringen skall ske över statsbudgeten (yrkande I). Enligtmotion Jo68 (vpk) yrkande 17 bör den av regeringen föreslagna landskapsvårdande ersättningen på ett tydligare sätt kopplas till vallodling och produktion av mjölk, nötkött och får. Vidare yrkas att till landskapsvårdande ersättning anslår 500 milj.kr. (yrkande 18). Enligt motionärerna i motion JoSO (mp) finns det inga klara riktlinjer för hur anslaget till landskapsvård skall användas. Ersättning skall utgå till de för artbevarandet mest angelägna markerna. Jordbruksmarkerna i skogs- och mellanbygderna har särskilt stor betydelse för landskapsbilden och artrikedomen och skall därför prioriteras. Stor hänsyn skall tas till de inhemska husdjurs- lantraserna (yrkande 22). Programmet för landskapsvård bör utvärde ras (yrkande 23). Utöver regeringens förslag för /91 bör ytterligare medel avsättas med 200 milj.kr., 300 milj.kr. och 400 milj.kr. för de kommande budgetåren 1991/92, 1992/93 resp. 1993/94. Anslaget för /95 skall enligt motionärerna vara 500 milj.kr. och därefter bibehållas (yrkande 21). I motion Jo69 (s) yrkande 1 framhålls att landskapsprogrammets medel skall kunna utnyttjas av länsstyrelserna för anskaflande av bättre beslutsunderlag i 87 synnerhet inom kulturmiljövårdens område. vidare attden av regeringen föreslagna målformuleringen för livsme- 1989/90:JoU25 delspolitikenvad gäller hänsynen till kulturmiljövård inte ger tillräcklig ledning.Målformuleringen behöver därför förtydligas (yrkande 2). 1 motion Jo77 (c) yrkande 29 föreslås att stödet förnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet () skall utgå med 40 milj.kr. Stödet skall användas för att bevara flora och fauna i hagmarker m.m.Enligt motion Jo6S (vpk) bör man skilja på den NOLA-ersättning som kanutgå och den av regeringen föreslagna ersättningen för landskapsvård. Denförra bör avse ett mer utpräglat art- och biotopbevarande arbete. Även dettaanslag behöver utökas, och bör därför till NOLA-ersättning anslå,utöver vad som tidigare beslutats, 20 milj.kr. (yrkande 19). Den alternativa odlingen och dess framtid är föremål förett antal motionsyrkanden. Enligt motion Jo272 (fp) yrkande 1 behövs medel för befintlig och utvidgad rådgivning om alternativa odlinformer under Biodynamiska föreningens ansvar. Den påbörjade statliga rådgiv ningen baseras på ideella organisationers forsknings- och utbildningsar bete. Möjligheterna att bedriva fri forskning om alternativt jordbruk är avgörande för odlingens framtid. Det är främst vid Nordisk Forsk ningsring för Biodynamisk odling i som kunskaper om ett jordbruk utan kemiska tillsatser tagits fram och prövats. Den av staten önskade omställningen till ett mer giftfritt jordbruk måste åtföljas av större generositet och stöd åt denna forskning. Resurser bör därför tilldelas Nordisk Forskningsring för Biodynamisk odling (yrkande 2). 1 motion Jo77 (c) yrkande 30 framförs krav på ett fortsatt stöd till alternativ odling. Samhällets stöd till den alternativa odlingen får enligt motionärerna inte vara kortsiktigt. Omläggningsfasen är längre än de som omfattas av nuvarande stöd, och de ekonomiska problemen är störst efter omläggningen. Stödet till alternativ odling måste därför utgå även fortsättningsvis. Medel för detta bör tas från omställningsbidraget. 1 motion Jo259 (c) framhålls behovet av stöd till alternativodlarnas organisationer. Det är deras kunskap och praktiska erfarenhet som samhället till stora delar litar till när det gäller att lägga om jordbruket i mer biologisk riktning. Motionärerna i motion Jo68 (vpk) kräver att regeringen utarbetar ett förslag till samlat program för att stimulera till ökad alternativ odling. Det behövs en mer långsiktigt verkande stimulans till den alternativa odlingen. Ett samlat program skall inbegripa, åtgärder inom rådgiv ning, information, utbildning och omställningsersättning (yrkande 20). bör för marknadsföring och kontroll av alternativt odlade produkter till lantbruksstyrelsen anslå 5 milj.kr. under omställ ningsperioden (yrkande 21). 1 motion Jo267 (vpk) yrkas att ett långsik tigt stöd till alternativ odling inrättas (yrkande 1). bör hos regeringen begära förslag till utformningen av ett sådant stöd (yrkande 2). bör även reservera medel på 1 000-kronorsanslag för stöd till alternativ odling (yrkande 3). Vidare bör ett stöd till alternativ produktion av frukt och grönsaker inrättas, och regeringen bör utfor- 88 ma ettförslag till utformning av ett sådant stöd (yrkandena 4 och 5). Vidare börriksdagen anslå 5 milj.kr. för stöd till alternativ produktion 1989/90:JoU25 av fruktoch grönsaker (yrkande 6). Enligt motionärerna i motion JoSO (mp) befinner sigjordbruket i en pressad ekonomisk situation, och vissa miljöavgifter bör förastillbaka i sin helhet till jordbruket. Detta kan ske i form av arealersättningoch omställningsstöd till ekologiskt lantbruk (yrkande 14). Vidare framhållsatt en lösning av jordbrukets miljöproblem förutsätter en förändring av detkonventionella jordbruket. En total övergång till ekologiskt lantbruk(alternativ odling) tar tid att genomföra. Omläggningsstöd skall enligtmotionärerna utgå till ekologiskt lantbruk (yrkande 34). Enligt motion Jo249(mp) har rådgivningen en nyckelfunktion i utvecklingen av den ekologiskaodlingen. En fortsatt seriös satsning på rådgivare som är specialiserade påekologisk odling kommer att inverka positivt på odlingens utveckling.Rådgivningen bör därför byggas ut (yrkande 1). föralternativ odling (KRAV) har enligt motionärerna svårt att klara kontrollen avekologiskt odlade produkter. KRAV omfattar samtliga ekologiska odlingsformer.KRAV-märkning är en viktig konsumentupplysning och staten bör stödjaverksamheten ekonomiskt (yrkande 2). bör uttala sig för ett fortsattomställningsstöd i någon form till ekologiskt lantbruk (yrkande 3). I motionJo210 (s) yrkas att lantbruksnämnderna tillförs konsulenttjänster i alternativodling. Enligt gällande bestämmelser i naturvårdslagen (1964:822)är det möjligt att ingripa för att skydda och vårda odlingslandskapet. Dettakan ske t.ex. genom bildandet av naturreservat eller naturvårdsområde. Närlänsstyrelsen beslutar om bildande av naturreservat kan den föreskriva vissainskränkningar i rätten att förfoga över fastigheten liksom att vissa åtgärdervidtas. Bestämmelserna om naturreservat innebär även att kulturvärden ilandskapet kan skyddas. Åtgärder kan även vidtas för att skydda eller vårdanaturmiljön genom att avsätter områden till naturvårdsområde.Fastighetsägaren är i sådana fall skyldig att tåla vissa inskränkningar inyttjandet och visst intrång. Kommunerna har rätt, efter delegation frånlänsstyrelsen, att själva bilda naturreservat eller naturvårdsområde.Naturvårdslagen har genomgått en översyn (ME 1988:04) som syftar till attkartlägga om den nuvarande lagstiftningen tar till vara naturvårdens intresseni tillräcklig omfattning. Den skall även innehålla överväganden omkulturmiljövårdens intressen. Arbetet har redovisats (SOU 1990:35). Regeringen har uppdragit åt statensnaturvårdsverk att utarbeta en aktionsplan för naturvården. Av de avregeringen angivna riktlinjerna för arbetet framgår att bl.a. alla förekommandenaturtyper bör säkerställas så att de kan bibehållas i ekologisk stabilitet.Särskild uppmärksamhet bör ägnas bl.a. vissa miljöer i odlingslandskapet medstora natur- och kulturvärden. vårdsverket skall senastden redovisa vilka åtgärder 1989/90:JoU25 som vidtagitsoch behöver vidtas för att säkerställa en långsiktig hushållning mednaturresurser och för att bevara naturtyper och arter. Dennya livsmedelspolitiken innebär bl.a. att samhället i fortsättningen endastskall betala för efterfrågade varor och tjänster. Den areal som vid enavreglering kommer att överföras till annan användning bidrar till atthålla landskapet öppet och innehåller vissa natur- och kulturmiljövärden.Samhället bör i fortsättningen till viss del ta ett ökat ansvar för att denmarken även fortsättningsvis hålls i hävd. Utskottet anser i likhet medjordbruksministern att den fortsatta hävden av ifrågavarande arealer bör kunnasäkerställas genom att länsstyrelserna träffar avtal med den berörda brukarenom viss ersättning för det landskapsvårdande arbetet. bör framhållasatt grunden för en fungerande landskapsvård måste vara ekonomiskt bärkraftigajordbruksföretag. Områden för avtal om landskapsvård måste väljas så att deunderlättar bibehållandet av ett levande jordbruk under överskådlig framtid.Ersättning bör framför allt utgå till aktiva jordbrukare med betesdrift ochdjurproduktion. Helhetsbilden av landskapet som kulturbärare är viktig.Generella ersättningar, dvs. ersättningar som ej regleras i individuella avtal,bör inte betalas ut. Grunderna för ersättning kan, liksom behovet, varierafrån fall till fall. Utskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen att regeringen skall fördela anslaget till länsstyrelserna efterförslag från gemensamt med lantbruksstyrelsen ochriksantikvarieämbetet. Genom de föreslagna ersättningarna för landskapsvård ochi kombination med de möjligheter naturvårdslagen erbjuder samt frivilligaåtaganden från bl.a. kommunerna kommer det enligt utskottets mening att finnasgoda möjligheter att säkerställa värdefulla områden i odlingslandskapet.Samtidigt bör framhållas att denna verksamhet torde fåkaraktären av en försöksverksamhet. Jordbruksministerns aviserade uppdrag tillnaturvårdsverket att i samarbete med och lantbruksstyrelsenkontinuerligt följa användningen av medlen samt utvärdera effekterna ochbehovet av landskapsvårdsersättningen kan således komma att ge anledning ytterligare prövning av denna ersättningsform. Enligt utskottets meningföreligger en betydande samstämmighet mellan å ena sidan den av riksdag ochregering eftersträvade ambitionsnivån i dessa frågor och å andra sidan debedömningar som ligger till grund för de krav som förs fram i motionerna Jo62yrkande 4 i motsvarande del, Jo68 yrkande 17, Jo69 yrkandena 1 och 2, Jo73yrkande 2 i motsvarande del, Jo77 yrkande 28 i motsvarande del, JoSO yrkandena22 och 23, Jo84 yrkande 2 i motsvarande del, JoSS yrkande 24 och Jo269.Utskottet avstyrker motionsyrkandena i den mån de inte kan anses tillgodoseddamed det anförda. Somframgår av redovisningen ovan innebär regeringens förslag att särskilda resurser skall avsättas för ersättning till landskapsvård. Jord bruksministern föreslår för /91 ett anslag på 100 90 milj.kr. till landskapsvårdande åtgärder. För budgetåren 1991/92 och 1992/93beräknar jordbruksministern medelsbehovet till 200 resp. 250 1989/90:JoU25milj.kr. Som utskottet tidigare framhållit bör verksamheten med landskapsvårdtill viss del betraktas som försöksverksamhet. Utskottet anser sig därför intenu ha anledning till annan bedömning än jordbruksministern när det gällerbehovet av medel för verksamheten. Storleken på bidrag kommande år får bedömasnär närmare erfarenheter vunnits. Mot bakgrund av det anförda godtar utskottetregeringens förslag om medelsanvisning till landskapsvårdande åtgärder /91 samt lämnar utan erinran vad som i övrigt anförtsbeträffande framtida medelsbehov. Motionerna JoS6 yrkande 13, Jo62 yrkande 4 imotsvarande del, Jo68 yrkande 18, Jo73 yrkande 2 i motsvarande del, Jo77yrkande 28 i motsvarande del, JoSO yrkande 21, JoS4 yrkande 2 i motsvarande deloch Jo97 yrkande 1 avstyrks. Motbakgrund av det anförda avstyrks även motion Jo244 yrkande 4. Utskottet har vid flera tillfållen framhållit det gamlakulturlandskapets stora betydelse för skapandet av en god livsmiljö (exempelvis1989/90:JoUll). Kännetecknande för ifrågavarande landskapstyper bl.a.naturliga slätter- och betesmarker är artrikedom både inom växt- ochdjurriket. En artrikedom som hotas av utarmning genom bl.a. förbuskning ochskogsplantering. Projektet naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet () harpositivt medverkat till bevarandet av många av kulturlandskapets värdefullasteobjekt. Det finns ett stort behov av insatser inom ramen förNOLA-stödet, och omläggningen av livsmedelspolitiken kommer att förstärkadetta behov. NOLA-ersättningen skiljer sig från den nu föreslagna landskapsvårdandeersättningen genom sin inriktning på mer specifika biotoper och naturvärden.Omläggningen av livsmedelspolitiken innebär enligt utskottets mening attbehovet av åtgärder kommer att öka. Detta bör föranleda en höjning av anslagettill naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Utskottet föreslår därför attdetta anslag tillförs ytterligare 30 milj.kr. för /91. Härigenomtillgodoses helt eller delvis motionerna Jo68 yrkande 19 och Jo77 yrkande 29. Som framgår av redovisningen ovan har särskilda resurseravsatts för /91 med avseende på rådgivning i alternativ odling och insatser för att främja avsättningen av alternativodlade produkter. Ytterligare resurser har även avsatts till stöd för uppbyggnad av kon trollverksamhet för alternativt odlade jordbruksprodukter och för oli ka forsknings- och försöksprojekt. I proposition 1989/90:90 om forsk ning redovisas ett avtal mellan Skogs- och jordbrukets forskningsråd () och Stiftelsen lantbruksforskning om finansiering av forskning och utveckling som kan bidra till alternativt utnyttjande av jordbruksmarken samt alternativodling. har för ändamålet ett årligt anslag om 2 milj.kr. och har dessutom ett engångsanslag om 53,3 milj.kr. Stiftelsen skall i princip ställa motsvarande summa till förfo gande. Vidare finansierar ett program för utveckling av alternati va produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen, som omfat tar 17 milj.kr. varav ca 8 milj.kr. till alternativ odling. De i förevarande proposition framlagda förslagen innebäratt ytterli- 1989/90:JoU25 gare steg tas på vägen mot ett jordbruk varsproduktionsmetoder är i balans med det ekologiska systemet. Denna utvecklingfår anses ligga i linje med den grundsyn som företräds av den alternativaodlingens förespråkare. Som redovisats ovan erhåller den alternativa odlingendessutom samhälleligt stöd inom forskning, utbildning och rådgivning m.m.Enligt utskottets mening synes syftet med motionerna Jo68 yrkandena 20 och 21,Jo77 yrkande 30 och Jo267 yrkandena 1, 2 och 3 i allt väsentligt kunnatillgodoses med det anförda. Utskottet är således inte berett att förnärvarande föreslå ytterligare åtgärder till stöd för den alternativa odlingen.Motionsyrkandena avstyrks. Med det anförda avstyrks även motionerna JoSO yrkande 34,Jo210, Jo249 yrkandena 1, 2 och 3, Jo259, Jo267 yrkandena 4, 5 och 6 samt Jo272yrkandena 1 och 2. Vidareavstyrks motion JoSO yrkande 14. Jordbruksministern anför sammanfattningsvis attkonsumenternas val skall styra produktionen. Konsumenterna skall ges möjlighetatt kunna göra ett välgrundat val mellan livsmedel av olika slag.Prisutvecklingen på livsmedel skall vara rimlig i förhållande tillprisutvecklingen på övriga varor och tjänster.