bet · GD01FiU37 · 1989-12-31 00:00:00 — Behovet av en god skattekontroll motiverar emellertidatt betalningarna går genom institut som står under tillsyn. Som utskottet serdet måste också kunna pröva om den sökande har erforderligapersonella resurser och teknisk utrustning för att kunna driva alla typer avvalutahandel samt fullgöra sin rapportering och kontroll på etttillfredsställande sätt. Det är dock inte rimligt att av varje enskildvalutahandlare kräva resurser och kompetens som erfordras för alla typer avvalutahandel. För att ett sådan krav inte skall utgöra hinder för auktorisationter det sig ändamålsenligt att ges möjlighet att bevilja begränsadevalutahandelstillstånd som är anpassade efter resp. instituts resurser ochbehov. Valutalimiter reglerar bankernas nettopositioner iutländsk valuta. Syftet med limiterna är dubbelt. Genom dem kontrolleraskursriskerna i valutahandeln. De begränsar också bankernas möjligheter attändra sina positioner och minskar på så sätt potentiella störningar på valutamarknaderna. Som också framhålls i propositionen är bruket avvalutalimiter på bankernas valutahandel vanligt internationellt sett.Liberaliseringen av kapitalrörelserna har inte ändrat på detta förhållande.Förekomsten av valutalimiter ses som ett stabiliserande inslag icentralbankernas politik. För vidkommande har bruket av valutalimiterutgjort ett traditionellt inslag i valuta- och penningpolitik.Utskottet delar föredragandens bedömning att det inte finns tillräckligaskäl för att avstå från ett valutapolitiskt instrument som är internationelltvedertaget. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetpropositionens förslag till ändringar i riksbankslagen. Utskottet avstyrkersamtidigt motion Fi61 (fp) yrkandena 3 och 4. I propositionen föreslås att valutahandlare skall lämnakontrolluppgifter om betalningar till och från utlandet. De skall därvid lämnauppgift om varje betalning som överstiger . Upplysning skall ocksålämnas om vad betalningen avser och vilket land betalningen går till ellerkommer från. Vid betalning till utlandet skall upplysning likaså lämnas omnamnet på betalningsmottagaren. Kontrolluppgiftsskyldigheten skall gälla ävenmindre betalningar om dessa utgör delbetalningar av en summa som överstigergränsbeloppet. Folkpartietframhåller i sin motion att det inte är rimligt att kräva 1989/90:FiU37 avvalutahandlare att de skall ta reda på om en beloppsmässigt mindre betalningutgör en delbetalning av en större summa. Valutahandlarna bör kunna utgå frånatt mindre belopp är undantagna, anser motionärerna. De kan inte heller godtaatt uppgiftsskyldigheten skall omfatta namnet på betalningsmottagaren, eftersomdenne normalt inte är skattskyldig i . har i sitt yttrande anslutit sig tillföredragandens uppfattning att det från skattekontrollsynpunkt kan vara avstort värde att få kännedom om vem som är mottagare av en betalning tillutlandet när det finns en intressegemenskap med den som svarar för betalningen.Även finansutskottet delar denna bedömning. Som framhålls i propositionenskall motsvarande uppgifter lämnas inom BOK-systemet, och detbehöver därför inte skapas några nya administrativa rutiner för dessa fall. Det är enligt finansutskottets mening uppenbart att ävenmindre delbetalningar av summor som överstiger . måste omfattas avuppgiftsskyldigheten om inte stora luckor skall öppnas i kontrollsystemet.Utskottet instämmer i föredragandens bedömning att valutahandlarna i dessafall får lita på kundens uppgifter som ju lämnas under straffansvar. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionensförslag till ändringar i lagen (1990:000) om självdeklaration ochkontrolluppgifter. Utskottet avstyrker motion Fi61 (fp) yrkande 5. Eftersom utskottet inte biträtt förslag tilluppmjukningar i bl.a. betalningslagen är det inte påkallat att samla inunderlag för betalningsbalansstatistiken på annat sätt än som föreslås ipropositionen. Utskottet avstyrker med hänsyn härtill det i motion Fi61 (fp)yrkande 6 framförda förslaget om användning av enkäter för sammanställning avbetalningsbalansstatbtiken. Vad som i övrigt anförts i propositionen föranleder intenågot särskilt uttalande från utskottets sida. 1. beträffande avslag på propositionen ochfortsatt tillämpning av valutaregleringen attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi58 yrkandena 1 och 3 samt l989/90:Fi60yrkande 1, I(vpk) 2(mp) 2. beträffande utredning om metoder för att skapastörre själv ständighet i stabilberingspolitiken att avslår motion 1989/90:Fi58 yrkande 2, 3(vpk) ' 1 3. beträffande lag om valutareglering /90:FiU37 att med avslag på motionerna 1989/90:FiS9 yrkande 1 och1989/90:Fi61 yrkande 1 antar i proposition 1989/90:135 framlagt förslag tilllag om valutareglering, 4(m) 5(fp) 4. beträffande följdändringar i vbsa andra lagar att deb antarav utskottet i bilaga 2 intagna förslag till a) lag om ändring V lagen (1983:1053) om skatt påomsättning en av vissa värdepapper, b) lag om ändringi lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, c) lag om ändringi lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheteroch organ, d) ändring av 55 § lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank, deb beslutar om en sådan ändring av ingressen till det i proposi tionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank som föranleds av det sist nämnda förslaget, attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Fi59 yrkande 2, 1989/90:Fi60 yrkande2 och 1989/90:Fi61 yrkande 2 antar i proposition 1989/90:135 framlagda förslagtill a) lag om betalningar till och från utlandet m.m. medföljande som utskottets förslag betecknade lydelse av 8 §: Propositionens förslag Utskottets förslag Om en svensk juridisk person Om en svensk juridisk person eller en fysisk person bosatt i Sve- eller en fysisk person bosatt i rige förvärvar fondpappev som rige förvärvar fondpapper som har emitterats av en utländsk juri- har emitterats av en utländsk juri disk person, skall dessa läggas i disk person eller en fysbk person särskild depå hos valutahandlare som inte är bosatt i , skall eller av särskilt god- dessa läggas i särskild depå hos känd fondkommissionär. Om för- valutahandlare eller av riksbank värvet har skett på det sätt som en särskilt godkänd fondkommis- anges i 4 §, skall valutahandlaren sionär. Om förvärvet har skett på eller fondkommissionären se till det sätt som anges i 4 §, skall att fondpapperen deponeras. Va- valutahandlaren eller fondkom- lutahandlaren eller fondkommis- missionären se till att fondpappe- sionären får i sin tur deponera ren deponeras. Valutahandlaren fondpapperen i utlandet. eller fondkommissionären får i sin turdeponera fondpapperen i utlandet. Förvärvar en svensk juridisk person eller en fysisk personsom är bosatt i svenska obligationer eller andra skuldebrev avsedda för allmän omsättning, skall dessa också deponeras enligt bestämmelserna i första stycket om emissionen av fondpapperen särskilt riktats till ,-, Med attfondpapper läggs i depå hos valutahandlare eller fondkom- 1989/90:FiU37 missionärjämställs i fråga om fondpapper i ett kontobaserat system att fondpapperen intekan disponeras utan valutahandlarens eller fond-kommissionärens medverkan. b) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 6(m) res. 7 (fp) res.8 (mp) 6. beträffande valutahandebtilbtånd och valutalimiter attriksdagen med avslag på motion 1989/90:Fi61 yrkandena 3 och 4 antar det iproposition 1989/90:135 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank, 9(fp) 1. beträffande kontrolluppgifter att medavslag på motion 1989/90:Fi61 yrkande 5 antar det i proposition1989/90:135 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1990:000) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter, 10(fp) 8. beträffande användningen av enkäter förbetalningsbalansstatbtiken attriksdagen avslår motion 1989/90:Fi61 yrkande 6. 11(fp) Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), i (s), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk) och (). Avslag på propositionen och fortsatt tillämpning avvalutaregleringen (mom. 1) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet får" och på s. 6 slutar med "påpropositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet får med anledning härav anföra följande. Såsomframhålls i motion FiS8 (vpk) är det sannolikt att 1980-talets valutaregleringinte vidgade det penningpolitiska oberoendet nämnvärt. I likhet med motionärernaanser emellertid utskottet att detta inte är liktydigt med att detfortsättningsvis saknas möjlighet att föra en självständig penningpolitik. Frågan om utrymmet för en oberoende penningpolitik ärgivetvis mycket viktig, men ränteoberoendet bör inte ses som ett mål i sig. Detviktiga är i stället vilken penning- och valutapolitik som är optimal för skall kunna uppnå målen om full sysselsättning samt social-ochfördelningspolitisk rättvisa. Valutaregleringen bör tillämpas även fortsättningsvis isyfte att markera att i största möjliga utsträckning avser att drivaen nationellt självständig politik. Inte minst bör en skärpt tillämpning avvalutaregleringen inriktas på att begränsa fastighetsinvesteringarna. Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi58 (vpk)yrkandena 1 och 3 samt avstyrker propositionen och motionerna FiS9 (m) och Fi61(fjj). Förslagen i motion Fi60 (mp) har en något annorlunda inriktning menkommer genom utskottets ställningstagande att i betydande utsträckning blitillgodosedda. Även denna motion avstyrks därför av utskottet. deb att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande avslag på propositionen och fortsatttillämpning av valutareglerigen attriksdagen med bifall till motion 1989/90:FiS8 yrkandena 1 och 3 avslårpropositionen 1989/90:135 och motionerna 1989/90:FiS9, 1989/90:Fi60 och1989/90:Fi61 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en fortsatt tillämpning av valutaregleringen. Avslagpå propositionen och fortsatt tillämpning av valutaregleringen (mom. 1) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet får" och på s. 6 slutar med "FiS8 (vpk)"bort ha följande lydelse: Utskottet får med anledning härav anföra följande. En fortsatt 1989/90:FiU37 avvecklingav valutaregleringen skulle få till följd att Reservationerfrånhänder sig kontrollen över den egna ekonomin. En fri valutamarknad öppnarvägen för internationell skatteflykt och bidrar därmed till att landet gårmiste om betydande skattemedel. I likhet med de gröna anserutskottet därför att övergången till en fri valutamarknad bör stoppas och attkapitalets rörlighet bör begränsas av ekologiska och sociala skäl. Lättnader ivalutareglering bör få ske först när man kan se att det globala ekologiskaförfallet bromsats, att ett övertygande ekologiskt återuppbyggnadsarbete är igång, att en rättvis fördelning av världens resurser har påbörjats, att densvenska ekonomin fungerar utan störningar och är i god balans samt att landetsedan lång tid inte har haft något bytesbalansunderskott. bör enligtutskottets mening ta sin del av ansvaret för att handeln mellan länder ochmänniskor och deras organisationer ges en ekologiskt och socialt ansvarsfullinriktning. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrkermotion Fi60 (mp) yrkande 1 och avstyrker propositionen samt motionerna Fi59 (m)och Fi61 (fp). Förslagen i motion Fi58 (vpk) har en något annorlunda inriktningmen kommer genom utskottets ställningstagande att i betydande utsträckning blitillgodosedda. Även denna motion avstyrks därför av utskottet. deb att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande avslag på propositionen och fortsatttillämpning av valutaregleringen attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi60 yrkande 1 avslår propositionen1989/90:135 och motionerna 1989/90:Fi58, 1989/90:FiS9 yrkande 1 och1989/90:Fi61 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom en fortsatt tillämpning av valutaregleringen. Utredning om metoder för stabiliseringspolitiken (inom.2) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "Fi58 (vpk)" bort haföljande lydelse: Som föreslås i motion FiSS (vpk) bör en utredningtillsättas med uppgift att finna nya och mer effektiva metoder att föra ensjälvständig stabiliseringspolitik. En sådan utredning bör också omfatta defackliga organisationernas möjligheter att förhindra osunda kapital- och valutaflöden.Vad utskottet här anfört med anledning av motion FiS8 (vpk) bör somsin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande utredning om metoder för att skapa störresjälv ständighet i stabilberingspolitiken 15 att med bifall till motion 1989/90:Fi58 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om en 1989/90:FiU37 utredning avsedd att finna metoder för en mer självständig Reservationervalutapolitik. Lag om valutareglering (mom. 3) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Man kan dock" och på s. 7 slutar med "(fp) yrkande 1"bort ha följande lydelse: Såsom framhålls i motion Fi59 (m) är det därför angelägetatt lagen om valutareglering ges karaktären av en ren beredskapslag som uteslutandeär avsedd för säkerhetspolitiska kriser och krig. Inte minst de dåligaerfarenheterna av hur prisregleringslagen har tillämpats stryker under viktenav detta. Påtagliga avgränsningssvårigheter skulle också uppkomma om man ilagtexten öppnar väg för en fredstida tillämpning av valutaregleringen genomatt där inkludera "allvarliga störningar till följd av utomordentligtstora kortfristiga kapitalrörelser". I likhet med moderata samlingspartietanser utskottet att sådana störningar i stället skall mötas medmarknadskonforma ekonomisk-politiska åtgärder. En anknytning till EMS skulleunderlätta försvaret av valutan i orostider. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträdermotion Fi59 (m) yrkande 1. I enlighet med vad som förordas i motionen börsålunda andra stycket utgå ur lagförslagets 1 §. En mindre jämkning erfordrasockså i 3 § samma lag. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande lag om valutareglering att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:Fi59 yrkande 1 och med anledning av proposition1989/90:135 samt med avslag på motion 1989/90:Fi61 yrkande 1 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om valutareglering med följande sommotionärernas förslag betecknade lydelse av 1 och 3 §§ Propositionens förslag Reser\>anternas förslag 1 § Efter samråd med fårregeringen förordna om valutareglering, om landet är i krig eller krigsfaraeller det råder utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller avkrigsfara som landet har befunnit sig i. Propositionens förslag Reservanternas förslag I annat fall än som avses i förstastycket får regeringen inom ramen för en framställning som gjorts avfullmäktige i förordna om valutareglering för av högst sexmånader, om valutamarknaden och valutapolitiken utsätts för allvarligastörningar till följd av utomordentligt stora kortfrbtiga ka-pitalröreber. Omdet är uppenbart att sådana förhållanden skulle inträda på nytt om regleringenupphävdes, får regeringen på framställning av fullmäktige i riksbankenmeddela ett nytt sådant förordnande. Om det inte längre finns skäl för valutareglering, skallregeringen förordna att regleringen skall upphöra. 3§ Valutareglering innebär att Valutareglering innebär att transaktioner, som är av sådanart transaktioner, som är av sådan art att de kan ha betydelse förvaluta- att de kan ha betydelse för valutapolitiken (valutatransaktioner) politiken (valutatransaktioner) och som angesi förordnande om och som anges i förordnande om valutareglering, inte fårgenomfö- valutareglering, inte får genomföras utan tillstånd avriksbanken, ras utan tillstånd av . Valutareglering enligt 1 § andra stycket får bara avse in- eller utförsel av pengar eller andratillgångar. Om regeringen har förordnat omvalutareglering, får regeringen förordna att för ett tillstånd tillvalutatransaktion får 1. ta ut en avgiftsom skall tillfalla , eller 2. bestämma attett visst belopp skall vara insatt på konto i . Om regeringen har förordnat om valutareglering med stöd av1 § första stycket, får regeringen förordna att den som innehar utländskabetalningsmedel, tillgodohavanden på konton i utländskt myntslag ellerutländska fondpapper skall erbjuda eller någon av utseddbank att mot kontant betalning i svenska kronor lösa in dessa. Lag om valutareglering (mom. 3) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Den valda lösningen" och slutar med "(fp) yrkande 1"bort ha följande lydelse: I likhet med vad som sägs i motion Fi61 (fp) villutskottet betona att det måste stå helt klart att valutaregleringen får tillämpas bara vid ' 2 1989/90. extraordinäratillfållen och då endast när valutamarknaden utsätts /90:FiU37 Andra svåra störningar måste bemä- Reservationer strås medvanliga ekonomisk-politiska åtgärder. De sätt på vilket en annanberedskapslag tillämpats under fredstid prisregleringstagen manar intetill efterföljd. I likhet med motionärerna anser utskottet därför attdet i lagtexten angivna störningsrekvisitet för en fredstida tillämpning av valutaregleringslagen skall skärpas genom att ordet "synnerligen"tillförs. Det står då helt klart att lagen skall tillämpas mycketrestriktivt under fredstid och inte på annat sätt än som medges Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträdermotion Fi61 (fp) yrkande 1. I enlighet med vad som förordas i motionen börsålunda ordet "synnerligen" tillföras andra stycket i lagförslagets 1§. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande lag om valutareglering att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:Fi61 yrkande 1 och med anledning av proposition1989/90:135 samt med avslag på motion 1989/90:FiS9 yrkande 1 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om valutareglering med följande somreservanternas förslag betecknade lydelse av I § Propositionens förslag Reservanternas förslag Efter samråd med får regeringen förordna omvalutareglering, om landet är i krig eller krigsfara eller det råderutomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara somlandet har befunnit sig i. I annat fall än som avses i för- I annat fall än som avsesi för sta stycket får regeringen inom ra- sta stycket får regeringen inom ra men för en framställning som men för en framställning som gjorts av fullmäktige i gjorts av fullmäktige i förordna om valutareglering för förordna om valutareglering för av högst , om av högst , om valutamarknaden och valutapoli- valutamarknaden och valutapoli tiken utsätts för allvarliga stör- tiken utsätts för synnerligen allvar ningar till följd av utomordentligt liga störningar till följd av utom- stora kortfristiga kapitalrörelser, ordentligt stora kortfristiga kapi- Om det är uppenbart att sådana talrörelser. Om det är uppenbart förhållanden skulle inträda på att sådana förhållanden skulle in- nytt om regleringen upphävdes, träda på nytt om regleringen upp- får regeringen på framställning av hävdes, får regeringen på fram- fullmäktige i meddela ställning av fullmäktige i riks ett nytt sådant förordnande. banken meddela ett nytt sådant Om det inte lägre finns skäl för valutareglering, skallregeringen förorda att regleringen skall upphöra. 6.Betalningslagen (mom. 5) l989/90:FiU37 .X. . - r, OJ- 1. r-i- .- _. .i / ,, . , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Såsom framhålls" och på s. 9 slutar med "förslaget till betalningslag"bort ha följande lydelse: Det är angeläget att verkar för en förbättradskattekontroll över gränserna. Som anförs i motion Fi59 (m) innebär emellertidden betalningslag som regeringen nu föreslår att en ny form av valutaregleringåterinförs genom en bakväg. Enligt den föreslagna lagen om betalningar till och frånutlandet m.m. får sådana transaktioner ske endast via auktoriserad svenskvalutahandlare. Köp och försäljning av utländska värdepapper måste på sammasätt hanteras av fondkommissionär med valutahandelsaukto-risation. Sådanavärdepapper måste dessutom förvaras i depå hos auktoriserad valutahandlare. Detskall i princip vara förbjudet att deponera medel på inlåningskonto utomlands.Förbudet mot att betala mer än . i årspremie för en utländsklivförsäkring föreslås bestå tills vidare. Enligt utskottets mening är begränsningarna oförenliga medaktuella strävanden mot fria kapitalrörelser över gränserna. De rimmar mycketilla med uttalade avsikt att etablera så nära relationer med EG sommöjligt. Vid sidan av skattekontrollen är syftet med restriktionernauppenbarligen att man vill låsa in sparkapital i . i föreskriften om att utländsk livförsäkringspremie inte får överstiga . Denna åtgärd är dock förfelad med hänsyn till att de somi dag betalas in till svenska livförsäkringsbolag placeras av dessa iutländska fastigheter och aktier. Utskottet delar motionärernas uppfattning att kapitalflyktkan udvi-kas bara genom en teknisk och nivåmässig harmonisering av skattelagstiftningentill förhållandena i omvärlden. Detta måste prägla översynen av den svenskakapitalbeskattningen i samband med den förestående skatteomläggningen. Denföreslagna betalningslagen är ett återfall i förlegat regleringstänkande ochbör enligt utskottets mening avvisas av . Regeringen bör gesi uppdrag att utforma ett nytt förslag som står i samklang med aktuellaliberaliseringssträvanden inom och EG. Enligt finansutskottets mening bör de av utskottet härförordade åtgärderna vidtas. Det innebär att utskottet tillstyrker motion Fi59(m) yrkande 2 och avstyrker propositionen i motsvarande del liksom motionernaFi60 (mp) yrkande 2 och Fi61 (fp) yrkande 2. deb att utskottets hemställan under5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande betalningslagen att med bifall till motion 1989/90:Fi59 yrkande 2 avslår motionerna 1989/90:Fi60 yrkande 2 och 1989/90:Fi61 yrkande 2 samt de i propositionen 1989/90:135 framlagda försla gen till jg a) lag om betalningar till och från utlandet m.m. b) lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) samt som sin 1989/90:FiU37 mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omett nytt Reservationer förslagtill betalningslag anpassat till liberaliseringssträvandena inom och EG, Betalningslagen (mom. 5) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed ", som" och på s. 9 slutar med "(fp) yrkande2" bort ha följande lydelse: I likhet med vad som framhålls i motion Fi61 (fp) bör detvara tillåtet att utan förmedling av auktoriserad valutahandlare göra betalningartill och från ett eget inlåningskonto i sådana länder som lämnarkontrolluppgift till svenska skattemyndigheter. Utskottet avvisar således det ipropositionen framförda förslaget om förmedlingskrav för sådana betalningar somöverstiger . Så snart Europaråds- och om ömsesidighandräckning i skatteärenden m.m. trätt i kraft bör en föreskrift av dennainnebörd tas in i betalningslagen. Det bör därvid ankomma på regeringen attframlägga ett sådant förslag för . deb att utskottets hemställan under5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande betalningslagen att medanledning av motion 1989/90:Fi61 yrkande 2 och med avslag på motionerna 1989/90:FiS9 yrkande 2 och 1989/90:Fi60 yrkande 2 antar de i propositionen 1989/90:135 framlagda förslagen till a) lagom betalningar till och från utlandet m.m. b) lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om lagtek nisk reglering av frågan om inlåningskonton i länder med vilka har samarbete i skatteärenden. Betalningslagen (mom. 5) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Såsom framhålls" och på s. 9 slutar med "förslaget tillbetalningslag" bort ha följande lydelse: Såsom utskottet tidigare framhållit bör valutaregleringenbehållas för att man skall kunna begränsa kapitalets rörlighet av ekologiskaoch sociala skäl.