bet · GD01UU7 · 1989-12-31 00:00:00 — Sanktionssystemet enligt ocholika miljöskyddslagar bör harmoniseras och effektiviseras. Kommittén bör vidareutforma lämplig lagteknisk lösning för att komma till rätta med trafikensmiljöproblem. Kommittén bör också kartlägga de internationella avtal ochåtaganden som finns på miljöområdet och hur den svenska lagstiftningenförhåller sig till dessa. Därmed far yrkande 3 i motion 1988/89:U533 anses besvarat. Effekterna av den sammanlagda miljöförstöringen i deösteuropeiska länderna når långt utanför dessas gränser. På grund avflodsystemens och de dominerande luftströmmarnas riktning är och Östersjönsärskilt utsatta områden. För egentliga del kommer t.ex. enligtstatens naturvårdsverk närmare två tredjedelar av den totala belastningen avkväve från , och . ensamt svarar för . Avegentliga totala belastning av fosfor kommer inte mindre än niotiondelar från dessa tre länder. Även i detta fall dominerar ensamt med70 %. Också luftföroreningarna drabbar länder utanför ,inte minst . svarade de östeuropeiska länderna enligt uppskattningarinom ECE för ca en fjärdedel av det totala nedfallet av svavel i . OmSovjetunionen inkluderas blir andelen en tredjedel. De svenska inhemskasvavelutsläppens andel av nedfallet över uppgick till bara caen tiondel. De citerade storleksordningarna visar att den pågåendemiljöförstör ingen inte blott utgör ett hot mot befolkningens hälsa och de ekologis ka systemen i ; de visar också att miljöproblemen i inte kan S någon lösning utan att utsläppen i minskar. Sverigehar träfiat bilaterala miljövårdsavtal på myndighetsnivå med /90:UU7 fyraösteuropeiska stater: , , och . Avtalen är formelltupprättade inom ramen för överenskommelser mellan och dessa stater omekonomiskt och tekniskt samarbete. Ett visst bilateralt samarbete har äveninletts med . har ett avtal om miljövårdssamarbeteslutits på regeringsnivå med , enligt vilket särskild uppmärksamhetskall ges miljöproblem i regionen, dvs. i första hand de mot Östersjöngränsande delarna. En lång rad regionala konventioner har slutitsmultilateralt i syfte att begränsa föroreningarna.' De i detta sammanhang tvåviktigaste överenskommelserna är den s.k. Helsingforskonventionen om Östersjönsmarina miljö, vilken trädde i kraft , och konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar, som slöts inom ramen för FN:s ekonomiskakommission för (ECE) 1979. Båda är s.k. ramkonventioner inom vilkakonkreta åtaganden beträffande utsläppsbegränsningar görs genom särskildaprotokoll eller utfardade rekommendationer. Ett protokoll om frysning avutsläppen i luften av kväveoxider har undertecknats av de östeuropeiskastater som är av störst relevans för miljö. Ett protokoll om en30-procentig reduktion av svavelutsläppen har undertecknats av ,, , och men inte av det för svensktvidkommande viktigaste landet . Under president besök i oktober undertecknades ett bilateralt avtal i vilket åtogsig att gå längre: skall svavelutsläppen i ochLeningradområdena samt i och reduceras till hälften av 1980 årsnivå. Inom ramen för Helsingforskonventionen harrekommendationer antagits bl.a. om rening av avloppsvattnet från städer ochbegränsning av läckaget av bl.a. gödningsämnen och bekämpningsmedel från jordbruket.Vid ett ministermöte antogs en deklaration med målsättningen att senast1995 reducera tillförseln till av näringsämnen, tungmetaller ochgiftiga organiska ämnen . Olika initiativ har tagits och tas för att ytterligarebygga ut de internationella åtagandena om begränsningar av miljöskadligautsläpp i regionen. För de östeuropeiska ländernas del torde dock mycket storainvesteringar och andra insatser bli nödvändiga om de skall kunna uppfylla deåtaganden de redan gjort inom ramen för de nämnda två konventionerna. Det ärsvårt att se hur dessa länder på egen hand skall kunna mobilisera den kunskapoch de resurser det här blir fråga om, om de internationellt fastställdatidsramarna för utsläppsminskningarna skall kunna hållas. Miljösamarbetet ingårdärför som en naturlig del i det allmänna ekonomiska samarbete som förbereds iVäst och som syftar till att underlätta en reformering av de östeuropeiskaekonomierna. Svenska miljöintressen berörs också av reformpolitiken istort. Den katastrofala miljösituation som skildrats ovan kan i allt väsentligt hänföras till den dåliga ekonomin och till de från miljösynpunkt 11 inbyggdafelaktiga prioriteringarna i det ekonomisk-politiska system 1** 1988/89. som varit det dominerande. Några grundläggande förbättringar av I989/90:UU7 miljösituationenär därför svåra att förutse utan en omvandling av det hittillsvarandeplanekonomiska systemet. Detta är en uppgift som med nödvändighet kräver tid. Det finns dock enligt utskottets åsikt ett betydandeutrymme för svenskt samarbete om miljöinsatser i också på kort sikt.Det gäller inte minst enskilda projekt där förhållandevis stora effekter kanuppnås med begränsade utländska insatser. Det finns också goda möjligheter attpå det sättet uppnå positiva miljöeffekter i . Också insatser påmiljöområdet är därtill att betrakta som ett stöd till reformprocesserna istort. Utskottet vill emellertid understryka att ett svensktmiljösamarbete, vare sig det är kommersiellt eller biståndsfinansierat, inteinnebär att gör avkall på den grundläggande principen att varje landbär ansvaret för den egna miljöförstöringen. Denna regel kom till uttryck redanvid i i form av den s.k. princip 21, som stadgaratt varje stat ansvarar för att egna utsläpp ej förorsakar skada i annat land.Tillsammans med principen att den som förorenar själv är förpliktigad attbetala kostnaderna för nödvändiga skyddsåtgärder (den s.k. polluter-paysprincipen) utgör princip 21 själva grunden för det internationellamiljöskyddsarbetet. Utskottet finner det också angeläget att ett svensktbistånd till på miljöområdet beledsagas av fortsatta ansträngningaratt fa de östeuropeiska länderna att ansluta sig fullt ut till de regionalamiljökonventioner som finns liksom att uppfylla de åtganden de redan gjort inomramen för dessa konventioner. Motionerna om regionalt miljösamarbete gäller såvälÖsteuropa som helhet som enskilda östeuropeiska länder och regioner. I yrkande10 i motion 1988/89:U557 (mp) föreslås att regeringen skall utarbeta ettförslag till utformande av ett miljösamarbete med på . Ettliknande samlat perspektiv efterlyses i yrkandena 1 och 2 i motion 1988/89:Jo710(fp). Utskottet konstaterar inledningsvis att det sedan många årförekommer ett bilateralt samarbete på myndighetsnivå mellan ochSovjetunionen inkl. resp. flertalet östeuropeiska länder, inom ramenför vilket också ett visst tekniskt bistånd förekommit. Från svensk sida hardet främst varit som varit part i detta samarbete. Miljökontakterna österut har under innevarande årutvidgats väsentligt. slöts ett avtal på regeringsnivå medSovjetunionen om miljösamarbete. En gemensam kommitté med uppgift attkonkretisera det framtida samarbetet kommer enligt vad utskottet inhämtat inomkort att samlas till ett första möte i . Också med har miljösamarbetet utvecklats snabbtefter den polske miljöministerns besök i och stats ministers besök i . Utskottet konstaterar att det ligger i sakens natur att ett samarbete av det slag det här är fråga om byggs ut gradvis från land till land i den takt som möjliggörs av 12 reformpolitiken,inte minst i form av ökad öppenhet kring miljöpro- blemen,och i den utsträckning som svenska intressen särskilt motive- 1989/90:UU7 rar. Något generellt miljösamarbete med hela låter siginte på förhand utformas med hänsyn till de mycket varierande villkoren i deolika länderna. Ett förslag som bereds och som har en merallmän inriktning på gäller en riskkapitalordning om ca 300 milj.kr.inom Nordiska Investeringbanken. Genom en sådan skulle riskkapital kunnaställas till förfogande för deltagande i miljösatsningen av nordiskt intressei . Ett eventuellt beslut härom förutses fattas . Utskottet noterar att regeringen sonderar möjligheternatill en särskild konferens på hög nivå med deltagande av länderna runt ,vilken skulle ägnas de regionala miljöproblemen. Utskottet stöder tanken på ensådan konferens. Inom ramen för ECE pågår som redan tidigare påpekats idetta betänkande ett intensivt arbete rörande miljön i . ECE är denenda europeiska mellanstatliga samarbetsorganisation med bredare uppgifter somomfattar både Öst- och . I utarbetas ochbehandlas bl.a. en långtidsstrategi för miljövård och utnyttjande avnaturresurser, miljökonsekvensbedömningar, luftvårdsproblem, resurssnål teknikoch skydd av flora, fauna och biotoper. ESK-samarbetet på miljövårdsområdet,bl.a. vid det miljömöte som hölls i i oktobernovember 1989 har givit enökad politisk tyngd och stimulerat samarbete inom på miljövårdsområdet. Med det anförda anser utskottet yrkande 10 i motion1988/89:U557 och yrkandena 1 och 2 i motion 1988/89:Jo710 besvarade. Frågan om en miljö-och katastroffond som tas upp i motionI988/89:U203 och om en alleuropeisk luftvårdsfond för bl.a. de östeuropeiskaländerna som tas upp i motion 1988/89:U561 har båda behandlats i FN:smiljöstyrelse () eller i ECE. Frågan om en internationell miljöfond hardärtill vid olika tillSIlen tidigare behandlats av riksdagen.Jordbruksutskottet konstaterar i sitt betänkande 1989/90:JoU5 att riksdagenvåren 1988 med anledning av motioner (fp, c) uttalade att regeringen börfortsatt verka för uppbyggnad av en internationell luftvårdsfond förinvesteringar i reningsteknik, övergång till miljövänligare energjslag ochenergieffektivisering. Enligt vad jordbruksutskottet erfarit utgör denna frågaett stående inslag i det internationella förhandlingsarbetet.Jordbruksutskottet utgår från att regeringen och dess förhandlare aktivtdriver frågan vidare. Utskottetfår ansluta sig till jordbruksutskottets synpunkter. Frågan om en katastroffond diskuterades vid mötemed , och en resolution antogs med bl.a. svensktmedförslags-ställarskap om att man skulle undersöka möjligheter att skapa ettcenter för brådskande miljöinsatser som krävs antingen på grund av en plötsligolycka eller i ekologiska katastrofområden. Därmed far motion 1988/89:U203 anses besvarad. Yrkande 15i motion 13 1988/89:U561 avstyrks. I motion1988/89:U610 (fp) föreslås inrättande av ett speciellt miljöan- 1989/90:UU7slag för teknbkt bistånd, utbildning och forskningssamarbete i första handavseende sådana östeuropeiska länder som bidrar till försurningen av sydöstraSverige. Som exempel nämns särskilt statligt stöd till projekt inom ramen förkommunalt vänortssamarbete. Utskottet anser att vänorter är en konstruktiv ochbetydelsefull form av samarbete när det gäller att etablera nya kontaktytor medÖsteuropa. Det kan inte heller uteslutas att kommunala satsningar i detenskilda fallet skulle kunna aktualiseras inom ramen för samlade prioriteringarför det statliga miljösamarbetet med något visst land. Något generellt miljöanslagav angiven typ eller något generellt stöd till kommunala miljösatsningar iÖsteuropa är utskottet emellertid ej berett att förorda. Motion 1988/89:U610 anses därmed vara besvarad. I två motioner föreslås att regeringen skall verka förgenerella möjligheter att omvandla fordringar som och andra långivarehar till satsningar på miljövårdsprojekt, s.k. debt-for-nature-swaps. I yrkande2 i motion 1988/89:U554 (vpk) föreslås utarbetande av generella regler fördylika konverteringar. I yrkande 3 i motion I988/89:U557 (mp) föreslås attriksdagen skall effektuera hela skuld till genom konverteringtill miljöinsatser. I yrkande 3 i motion 1988/89:Jo7l0 (fp) föreslås att regeringenskall pröva möjligheterna till konvertering inom ramen för den s.k.Parisklubben. Ett exempel på konvertering med svensk medverkan utgörs avdet i flera motioner citerade i . SIDA har där medutnyttjande av konvertering av privata fordringar framgångsrikt genomfört ettmiljövårdsprojekt. Regeringen har också direkt anslagit 1 milj.kr. i , vilket nämns i yrkande 1 i motion 1988/89:U554(vpk) och i motion 1988/89:Jo710 (fp) som ett exempel på en framtida lämpligs.k. Det svenska bidrag som lämnats gäller endastprojektets första fas som syftar till en kartläggning av miljösituationen ochav de olika miljöskyddsåtgärder som kommer att bli nödvändiga. Beträffande detta slag av transaktioner, såväl generelltsom i Wisla-fallet, konstaterar utskottet att en rad förutsättningar måste varauppfyllda för att de skall kunna ge avsedd effekt. Inte minst är deallmänekonomiska betingelserna i landet i fråga väsentliga. Utbytet mellan enskuld i utländsk valuta och en satsning på miljöprojekt i lokal valuta innebären påspädning av låntagarlandets inhemska likviditet. En sådan måste rymmasinom ramen för en balanserad ekonomisk politik. Hotas balansen kanpenningpolitiska motåtgärder tvingas fram i mottagarlandet med negativakonsekvenser för andra prioriterade utvecklingsmål. Effekterna påmottagarlandets ekonomi av ett byte mellan skuld och miljöinsatser bör därförvägas in i det enskilda fallet. I detta perspektiv framstår det enligt utskottets meningockså klarare att "debt-for-nature-swap" knappast kan bli ett huvudmedel vare sig för att lösa skuldkrisen eller miljöproblemen i eller östländer. I det enskilda fallet kan dylika insatser däremot ha positiva effekter, 14 inte minstgenom engagemang från frivilliga organisationers sida. dutbytesom ett sätt att finansiera det i motionerna nämnda Wisla- 1989/90:UU7 projektetbör emellertid också betraktas mot bakgrund av en mycket kraftig pågående polskinflation och de centrala myndigheternas strävan att föra en så restriktivpenningpolitik som möjligt. Med det anförda betraktar utskottet yrkandena 1 och 2 imotion 1988/89:U554 som besvarade. De flesta långivarländer har ett samarbete iinternationella skuldfrågor inom den s.k. . Utskottet konstateraratt stöder i dess strävan att genom multilateraltsamarbete tillförsäkra olika kreditorer en rättvis andel av de betalningar somskuldlandet gör. Att ensidigt skulle bryta detta multilateralasamarbete och särbehandla de offentliga fordringarna på skulle enligtutskottets åsikt strida mot viktiga svenska intressen i det internationellaskuldsamarbetet. Utskottet ser det som viktigt att åtgärder möjligtkommer till stånd för att lätta tunga skuldbörda. bör arbeta fördetta främst inom ram. Vi bör också själva vara beredda att i ettsådant sammanhang ikläda oss de ekonomiska åtaganden som kan bli aktuella. Bl.a. inom ramen för internationella valutafonden ochVärldsbanken stöder aktivt tanken på att privata fordringsägare börreducera sina fordringar på de skuldsatta länder som genomför adekvata anpassningsprogram.Paris-klubben har tagit avstånd från tanken att konvertera offentligafordringar. har emellertid en diskussion börjat föras om för-och nackdelar med denna typ av transaktioner. Utskottet finner det angelägetatt deltar aktivt och konstruktivt i dessa diskussioner. Utskottet avstyrker därmed yrkande 3 i motion 1988/89:U557och anser yrkande 3 i motion 1988/89:Jo7lO besvarat. Bland de geografiskt mer preciserade motionerna berör tvåmiljösamarbetet med , särskilt , med förslag att regeringenskall ta initiativ till ett direkt samarbete. Det gäller motion 1988/89:U556(mp) och 1988/89:U532 (m). I yrkande 7 i motion U532 föreslås tillsättande aven expertdelegation med uppgift att komma med konkreta förslag till miljöhjälp. Utskottet konstaterar att grunden för ett framtidamiljösamarbete mellan och lagts med besök i av de baltiska miljöansvariga ministrarna samt den svenska miljömini sterns besök i . En intensifiering och utveckling av de direkta kontakterna med på miljöområdet är förutsedd. 1 det svensk sovjetiska regeringsavtal om miljösamarbete som undertecknades preciseras också att särskild uppmärksamhet skall ägnas sådana frågor som kan leda till en bättre miljö i regionen. Utskottet utgår ifrån att därmed i betydande utsträckning avses just de baltiska repu blikerna. Den gemensamma svensk-sovjetiska miljökommitté som 15 kommer att konkretisera samarbetet torde också bli en av de naturliga kanalernaför utformandet av miljöinsatser i . Utskottet utgår /90:UU7 ifrån attdenna kommitté kan utgöra ett lämpligt forum för miljösamarbetet med ,särskilt på sådana områden som alltjämt domineras av s.k. allunionella företag,vilka inte lyder under delrepublikernas myndigheter utan är direktunderställda de centrala unionsministerierna i . Utskottet konstaterarsamtidigt att det överförande till de baltiska delrepublikerna avbeslutanderätten över de allunionella företagen som påbörjats kommer attytterligare underlätta miljösamarbetet över . Yrkande 7 i motion 1988/89:U532 och motion I988/89:U556anses därmed av utskottet besvarade. I Yrkande 6 i motion 1988/89:U532 föreslås ett utnyttjandeav s.k. mjuka krediter för att hjälpa till att lösa miljöproblemen i Baltikum.Utskottet vill understryka det starka intresset av att engagerar sig imiljöinsatser i . Här har enligt utskottets mening en storuppgift. I ett inledningsskede torde det i första hand bli fråga om att ställateknisk expertis till förfogande, men också för sådana kommer finansiellaresurser att bli nödvändiga. Yrkandet aktualiserar den mer generella frågan omianspråktagande av biståndsmedel för ett samarbete av detta slag. Med mjukakrediter avses u-krediter, vilka har ett gåvoelement på 35 eller och sombeslutas av Beredningen för internationellt tekniskt bistånd (BITS) för attingå i de blandade krediter som ges via Svensk exportkredit, SEK. Gåvoelementetfinansieras över biståndsanslaget. De u-krediter BITS beviljar uppgårtill med ett sammanlagt biståndselement på ca 500milj.kr. Utskottet noterar att det inte föreligger någon officielltbindande förteckning över länder som kan bli mottagare av svenska u-krediter,lika litet som det gör det för det svenska biståndet i dess helhet. Det ärenligt utskottets mening värt att notera att upphört att dela invärldens länder i och i-länder och i sina tabeller endast delarin länderna i låg-, mellan- och höginkomstländer. Till gruppenmellaninkomstländer räknar såväl länder som , ochArgentina som , och . DAC har för statistiska ändamål enlista över länder vilka räknas som mottagare av offentligt bistånd. Bland deeuropeiska länderna omfattar denna lista bl.a. och menockså länder som , och . DAC:s lista har ingen bindandestatus, men den används vid redovisning av bistånd. Uppfyllandetav det internationella åtagandet att lämna av BNP till utvecklingsbiståndberäknas bland givarländerna alltså med hjälp av denna lista. För utnyttjande av det svenska biståndsanslaget som helhetfinns inte någon lista över sådana länder som kan komma i fråga för insatser som finansieras över detta anslag. DAC:s definitioner och bedömningar har dock tjänat som vägledning vid beslut om användning av svenska biståndsmedel. BITS skall enligt sin instruktion besluta om u-kreditertill . 1989/90:UU7 Beträffande BITS möjligheter att bevilja mjukakrediter till eller till länder i anser utskottet detej befogat att nu göra något uttalande i denna fråga utan förutser en prövningav den generella frågan om biståndsanslagets utnyttjande för insatser i östländeri samband med en samlad behandling av biståndsanslaget i budgetpropositionen. Utskottet hänvisar också till det tidigare nämndaförslaget att inom ramen för Nordiska Investeringsbanken inrätta enriskkapitalordning för miljösatsning i , vilken om den etableras ocksåtorde komma att täcka . Utskottet anser därmed yrkande 6 i motion 1988/89:U532besvarat. Ett antal motioner behandlar miljösamarbete medPolen. I yrkande 1 i motion 1988/89:0557 (mp) föreslås att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljösituationen iPolen. Utskottet hänvisar till den bild som tecknats ovan. Yrkande 1 i motion 1988/89:U557 far därmed anses besvarat. I yrkande I i motion 1989/90:U1 (c) föreslås ettsvenskt-polskt samarbetsprogram på miljöområdet, och i yrkande 6 i motion1988/89;U570 (mp) föreslås att bör ge direkt ekonomiskt och teknisktmiljöbistånd till . Utskottet konstaterar att regeringen tillkännagivitsitt beslut att planera för ett bistånd till inom en ram på 300 milj.kr.under tre år. Medlen skall enligt regeringen användas för miljöinsatser menockså för utbildning inom ekonomi, förvaltning och företagsledning. Regeringenhar sedermera beslutat att BITS skall planera för 270 milj.kr. av dessa medel.90 milj.kr. kommer att vara tillgängliga under innevarande budgetår. Deresterande 30 milj.kr. avses gå till svenska folkrörelser och enskildaorganisationer för deras samarbete med polska organisationer och hjälparbete iPolen. Detta bistånd kommer att handläggas av SIDA. Utskottet avstyrker därmed yrkande I i motion 1989/90:U1.Yrkande 6 i motion 1988/89:U570 far anses besvarat. I yrkande 2 i motion 1989/90:U1 föreslås att riksdagenbemyndigar regeringen att med polska staten träffa avtal om svenska åtagandenpå inom ramen för ett samarbetsprogrampå miljöområdet. Utskottet har i denna fråga inhämtat finansutskottetsmening. Fi nansutskottet framhåller i sitt yttrande bl.a. att det är angeläget att för att möjliggöra en rationell prioritering mellan olika utgiftsområden ges möjlighet att ta ställning till alla utgiftskrav samlat . hänvisar till att regeringen kommer att presentera sitt budgetförslag, vilket enligt beslut som regeringen redan presenterat kommer att omfatta insatser 17 för Polen.Frågan kommer därför upp i den ordinarie budgetbehand- 1989/90:UU7lingen. Utifrån sina utgångspunkter anser finansutskottet därför attyrkandet bör avstyrkas. Utskottet delar finansutskottets uppfattning att dettaförslag av budgettekniska skäl bör behandlas i samband med regeringensbudgetproposition. Utskottet vill understryka det starka intressetav svenska miljöinsatser i . Sådana är som ovan framgått redan föremål förplanering, och utskottet får anledning att snart ta upp dem till behandling. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 2 i motion1989/90:U1. I motion 1988/89:U557 (mp) lämnas olika förslagbeträffande inriktningen av miljösamarbetet med . I yrkande 7 föreslåsstöd till utvecklande av förnyelsebara energikällor och energisparåtgärder, iyrkande 8 föreslås bättre villkor för svensk miljöteknikexport och i yrkande 9stöd till det starkt förorenade . Utskottet konstaterar attdessa förslag är täckta genom beredningen av det kommande samarbetet inom ramenför de 300 milj.kr. som regeringen beslutat planera för. Utskottet anser därmed yrkandena 7, 8 och 9 i motion1988/89:U557 besvarade. Vid sidan av förslagen till olika miljöinsatser tar ettantal motioner upp frågan om allmänna samarbete med . I yrkande12 i motion 1988/89:U561 (c) föreslås att regeringen skall utarbeta ett samlatåtgärdsprogram för att underlätta ett utökat samarbete med de östeuropeiskaländerna. I yrkande 14 i samma motion refereras till förslag om inriktningen avsådant samarbete. I yrkande 1 i motion I988/89:U517 (fp) understryks behovet avatt utbyta kunskaper och erfarenheter beträfende bl.a. tekniska, ekonomiska ochsociala frågor mellan och länderna i . I yrkande 3 i sammamotion refereras till de behov som aktualiseras av ett ökat ekonomiskt samarbete,bl.a. nya krediter och statliga kreditgarantier. understryks viktenav att samarbetet utvecklas på kommersiella villkor. I yrkande 5 i samma motionföreslås ökade resurser för att stödja kontaktverksamhet av olika slag mellanSverige och . Bl.a. föreslås upprättande av en speciell fond förkontakterna med . Gemensamt för de båda refererade motionerna är tanken attSveriges kontakter med bör behandlas med samma höga prioritet somförbindelserna med och EG. Utskottet konstaterar att regeringen, vid sidan av denämnda 300 milj.kr. för , för innevarande budgetår har anslagit samman lagt ca 3 milj.kr. för kulturellt samarbete med och Östeuro pa. Ett program med utbildningsinsatser för , huvudsak ligen inom det ekonomiska området, diskuteras med de 1 sovjetiska motparterna. Hälften av detta program beräknas gå till insatser ivårt närområde.