bet · GD01SfU21 · 1989-12-31 00:00:00 — Med en generell och schabloniseradersättning anges också flexibiliteten i flyktingmottagandet öka bl.a. därföratt kommunerna får möjlighet att prioritera de åtgärder som lokalt bedöms varamest angelägna och verkningsfulla. För vissa kostnader i anslutning till flyktingmottagningenhar invandrarverket möjlighet att inom en för varje budgetår fastställdram bevilja särskilda bidrag till kommunerna för vissa ändamål. för sysselsättningssluipande åtgärder av projektkaraktär. Under vissaförutsättningar kan också kostnader för genomgångslägenheter för flyktingarersättas. Huvuddelen av de insatser av projektkaraktär för vilkasärskild ersättning utgår bör enlijt förslaget kunna finansieras inomramen för det nya ersättningssystemet. Förslaget innebär sålunda att bidragettill genomgångsbostäder skall avvecklas i sin nuvarande form. Till de kommuner som åsamkiis extraordinära kostnaderskall dock ekonomisk ersättning kunna utgå efter prövning i varje enskilt fall.Det gäller bl.a. kommuner som ökar sitt flyktingmottagande genom att vidtasärskilda, kostnadskrävande åtgärder för att få fram bostäder till flyktingar.Även sådana extraordinära bostadskostnader som beror av bostadssituationen påorten skall kunna ersättas. En förutsättning är dock att kostnaderna väsentligtöverstiger den genomsnittliga bostadskostnad som ingår i schablonen. Enligt motion Sf59 (mp) yrkande 1 kan genomgångsbostädereller inackordering i familjer vara en tillfållig lösning lör att motverka attbostadsbristen skall hindra en kommunutplacering av flyktingar. För att dettaboende inte skall bli permanent föreslås dock att det skall följas upp avberörda myndigheter. Bostadsfrågan är enligt motion SföO (fp) det störstahindret för kommunerna att ta emot fler flyktingar. Detta gäller främst i dekommuner där behovet av arbetskraft är störst. Enligt motionärerna är det påkort sikt därför nödvändigt att genom tillfålliga bostadslösningar beredaflyktingar plats i kommunerna. Med hänvisning härtill förordas i motionensyrkande 9 att ett speciellt stimulansbidrag för att stimulera kommuner attbygga provisoriska bostäder åt flyktingar införs under /91. Imotionens yrkande 10 föreslås att 50 milj. kr. skall anvisas för ändamålet. 1989/90:SfU21Bilaga 2 delar den i propositionen, motionerna ochremissyttrandena framförda uppfattningen att bristen på bostäder är ett svårthinder för kommunernas flyktingmottagning. Enligt senaste redovisningav bostadsmarknadssituationen föreligger det i av kommunerna enbrist på bostäder. ger de preliminära resultaten från en avlänsbostadsnämnderna genomförd enkät avseende bostadsförsörjningen vid handenatt en stor andel av kommunerna anser sig kunna lösa flyktingarnasbostadsfråga inom det permanenta bostadsbeståndet. Bakom-denna uppfattningligger bl.a. bedömningen att tillgången på bostäder tilF följd avbostadsbyggandets nuvarande omfattning allmänt sett kommer att förbättrasunder . Undantag härifrån utgör de större kommunerna och då isynnerhet storstadskommunerna där bostadsbristen bedöms bli bestående underlängre tid. Utgångspunkten för flyktingarnas bostadsförsörjning börenligt bostadsutskottets mening vara att den skall tillgodoses inom det permanentabostadsbeståndet på samma grunder som för övriga bostadssökande. att bostäderna skall ha motsvarande standard och kvalitet som andrabostäder och att de skall planeras och förmedlas på det sätt som är gängse ikommunen. För att detta mål skall nås fordras bl.a. att kommunerna i sinlångsiktiga bostadsförsörjningsplanering beaktar det tillkommande bostadsbehovsom kommunens flyktingmottagning ger upphov till. Genom att tillgodoseflyktingars bostadsefterfrågan inom ramen för kommunernas samlade ansvar förbostadsförsörjningen torde förutsättningar, skapas för att uppnå likställighet mellanflyktingar och andra bostadssökande något som är viktigt för flyktingarnasintegration och för att vidtagna åtgärder skall skapa ett gott förhållandemellan invandrare och övriga kommuninvånare. Även om det är utskottets principiella uppfattning attflyktingarnas bostadsbehov skall tillgodoses inom det permanentabostadsbeståndet på det sätt som redovisats ovan är tillgången på bostäder i enövervägande del av landets kommuner sådan att också andra tillfålligaåtgärder kan behöva tillgripas för att lösa en akut situation. En förutsättninghärför är dock att dessa lösningar verkligen är tillfålliga och att de intemotverkar eller fördröjer en långsiktigt godtagbar bostadsförsörjning. Vid fastställandet av det schablonbelopp som ipropositionen föreslås ersätta dagens olika bidrag har hänsyn tagits bl.a. till den genomsnittli ga bostadskostnad som ersatts av staten. Möjligheterna att inom ramen för schablonbeloppet lösa flyktingarnas bostadsfråga genom olika typer av tillfålliga bostäder, som t.ex. genomgångsbostäder, blir därmed beroende av i vilken utsträckning kostnaderna för dessa bostä der ligger i nivå med dagens kostnader. vill utskottet i detta sammanhang peka på den frihet som kommunerna kommer att åtnjuta när det gäller att hantera användningen av det nya stödet. Som anförs i 41 propositionblir det sålunda möjligt att på ett annat sätt än prioritera de åtgärder för att underlätta flyktingarnas integration i 1989/90:SfU21 samhälletsom lokalt bedöms mest angelägna och verkningsfulla. Vid Bilaga 2 en sådanbedömning finns möjlighet att ta särskild hänsyn till bostadssituationen förflyktingarna. Med den i propositionen förordade ordningen bör förutsättningarnaförbättras för att lokalt stödja nya, mera okonventionella och i många fallockså billigare lösningar avseende flyktingars boende av bl.a. den typ somförordas i flera av de nu behandlade motionerna. Sammantaget innebär sålundadet nya ersättningssystemet att kommunerna under eget ansvar ges stor frihetatt disponera tillgängliga medel pä det sätt som är mest lämpligt medutgångspunkt i förhållandena i den enskilda kommunen. Därmed bör ocksåeffektiviteten i stödsystemet kunna förbättras. Som en del i dagens ersättningssystem förflyktingmottagandet ingår ett stöd för genomgångsbostäder eller andra temporärabostäder för flyktingar. Till den del denna kostnad motsvarar vad som är ennormal bostadskostnad vid en jämförelse med andra bostäder har den beaktats vidfastställandet av det nya schablonbeloppet. Däremot har inte hänsyn tagitstill den del av av dagens ersättning för genomgångsbostäder som avser kostnaderhärutöver. Dessa extraordinära kostnader föreslås nu bli ersatta efter prövningi varje enskilt fall. har inga invändningar mot denna ordning.Det är givetvis inte möjligt att vid fastställandet av ett schablonbelopp tahänsyn till alla de lokala förhållanden m.m. som kan råda. Inte minst gällerdetta på bostadsområdet där kommunernas kostnader för att lösa flyktingarnasbostadssituation kan variera högst avsevärt. Det får därför anses motiveratatt särskild ekonomisk ersättning utgår till de kommuner som i sinflyktingmottagning har bostadskostnader som ligger över den genomsnittligakostnaden. Enligt bostadsutskottets mening bör, som förordas i propositionen,dessa extraordinära kostnader ersättas om de uppkommit till följd av attkommunen fått vidta särskilda, kostnadskrävande åtgärder för att få fram flerbostäder till flyktingar eller om kostnaderna uppkommit därför attbostadskostnadsnivån på orten är hög. Utskottet vill vidare understryka viktenav en generös prövning av ersättningens storlek m.m. i det enskilda fallet såatt tillkomsten av nya bostadslösningar främjas. Ett sätt att främja möjligheterna att få fram flerbostäder för flyktingar är att förbättra informationen om hithörande frågor.En lång rad informationsinsatser har också genomförts för att spridainformation såväl om flyktingfrågorna i allmänhet som om de specifikabostadsfrågorna. Utskottet vill i detta sammanhang peka på att ochinvandrarverket tillställt bl.a. kommunerna den gemensammabroschyren Bra boende för flyktingar med exempel på hur bostadsfrågan har löstsi några kommuner. Det kan enligt utskottets mening förutsättas att berördamyndigheter m.fl. även fortsättningsvis verkar för att information sprids.Utskottet vill i anslutning härtill även peka på den resurs somfrivilligorganisationerna utgör. Mot bakgrund av det nu anförda är bostadsutskottet inteberett att förorda införandet av särskilda stimulanser m.m. för flyktingbostäder 42 av den typsom föreslås i kommunisternas partimotion Bo37 och imotionerna Bo222 (s), 5f59 (mp) yrkande 1 samt 5160 (fp) 1989/90:SfU21yrkandena 9 och 10. Utifrån de förhållanden bostadsutskottet har att Bilaga 2bedöma kan utskottet därför ställa sig bakom regeringsförslaget i vad avserschablonersättningens utformning m.m. Beträffande ersättningen förextraordinära kostnader anser utskottet, som ovan angetts, att en generösprövning bör ske av ersättningens storlek till berörd kommun. Bostadsutsskottetbeslutar att med detta yttrande, under förutsättning av socialförsäkringsutskottetsmedgivande därtill, till detta utskott överlämna kommunisternaspartimotion Bo37 samt motion Bo222 (s). Närvarande; (), (), MagnusPersson (s), (), (), (), HansGöran (), (), (), (),(), (), (vpk), (), (), () och (). (), (vpk), () och () anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "Vid fastställandet"och slutar med "berörd kommun" bort ha följande lydelse; På landets flyktingförläggningar finns det ettmycket stort antal flyktingar med klara uppehållstillstånd som av olika skälinte kunnat erhålla kommunplats. uppgick antalet flyktingar idenna belägenhet till inte mindre än 7 000. Ett avgörande hinder lör derasutflyttning är den rådande bostadsbristen. Det är mot bakgrund härav nödvändigtatt snabba och effektiva åtgärder vidtas för att möjliggöra en sådanutflyttning. Härigenom skulle inte bara bostadssituationen för de utflyttandeflyktingarna lösas utan också välbehövliga förläggningsplatser för nyanländaflyktingar frigöras. Dessa omedelbara åtgärder måste i sin tur kompletteras medmera långsiktiga åtgärder som möjliggör att flyktingarnas bostadsfråga kanlösas inom det permanenta bostadsbeståndet på samma villkor och under sammaförutsättningar som för andra medborgare. För att på kort sikt råda bot på den rådande bristen påbostäder för flyktingar måste tillfålliga bostadslösningar av olika slag tas fram. Även om det inom ramen för den förordade schablonersättningen till kom- 43 munerna för flyktingmottagningen kan komma att skapas ett visst utrymmeför nya lösningar av bostadsfrågan är detta inte tillräckligt. Bostadssituationeni många kommuner är sådan att ytterligare stimu- Bilaga 2 lansermåste sättets in. Dessa stimulansåtgärder bör rikta sig såväl till kommunernasom till allmänheten. Inte minst allmänheten utgör en i hög grad outnyttjadresurs när det gäller att snabbt få fram tillfålliga bostäder för flyktingar.Det är enligt utskottets mening mot bakgrund härav angeläget att berörda myndigheterm.fl. vänder sig direkt till allmänheten för att ta till vara den potential ochden dokumenterat goda vilja som där finns att hjälpa till med att lösa de akutaproblemen. Det gensvar som Röda korset fått på en begäran om hjälp frånallmänheten med tillfålliga. bostäder visar också på detta. För att ytterligareförbättra möjligheterna att snabbt få fram bostäder åt de flyktingar som harfått uppehållstillstånd måste de som t.ex. har stor bostadsyta stimuleras atthyra ut rum eller en del av sin lägenhet till flyktingar. 1 de fall smärreombyggnadsarbeten kan erfordras för att en lämplig uthyrningslägenhet skallåstadkommas bör dessa kostnader täckas genom bidrag. Även kommunerna måste i en helt annan utsträckning änhittills genom särskilda bidrag stimuleras till att iordningställa provisoriskabostäder för flyktingar. Bidrag bör i första hand gå till kommuner som genomfantasirikedom och engagemang åstadkommer olika typer av tillfålligaflyktingbostäder. Bidraget bör sålunda inte begrätisas till vissa typer avbostäder eller till andra särskilt utpekade boendeformer. De nu förordade lösningarna bör naturligtvis inte ersättalångsiktiga åtgärder som syftar till att permanent lösa också flyktingarnasbostadsfråga. Den som erhåller de nu aktuella typerna av tillfållig bostad bördärför stå kvar i den ordinarie bostadskön och tilldelas en ordinarie bostadenligt gällande köregier. En förutsättning för att tillfålliga bostäder m.m..skallkomma fram i en tillräcklig omfattning är naturligtvis att information ombehovet av denna typ av bostäder och om stödmöjligheterna når ut till allaberörda parter. Enligt utskottets mening bör därför en särskild informationskampanjriktad i första hand till allmänheten men även till landets kommuner m.fl.genomföras. Utskottet vill i anslutning härtill också peka på den resurs som frivilligorganisationernautgör i detta sammanhang. Vad bostadsutskottet nu med anledning av förslagen ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo37 samt motionerna 5159 (mp) yrkande1, 5160 (fp) yrkandena 9 och 10 samt Bo222 (s) anfört om Stimulanser för att fåfram flyktingbostäder samt om informationsinsatser bör som sinmening ge regeringen till känna. Remissyttrandenöver motion 1989/90:Bo37 g;, 2 delar den uppfattning som förs fram iföreliggande motion att det råder en akut kris inom flyktingmottagandet.Möjligheterna för flyktingar att efter tilldelat uppehållstillstånd erhålla enbostad, utgör en av de mest besvärande flaskhalsarna. Det är idetta perspektiv, när förläggningsvistelsen ska övergå till ett boende, somflyktingmottagandet blir en angelägenhet för . har i en nyutkommen skrift redovisat sin syn på den situation som råder. Skriften hartagits fram gemensamt av och invandrarverket. De båda verken har dengemensamma uppfattningen att flyktingar med uppehållstillstånd måstelämna förläggningsplatsen och erhålla en bostad. Kommunplaceringen måste dockske på ett sådant sätt att den enskilde flyktingens integritet upprätthålls ochatt integrationen vinner accept från övriga kommuninvånare. Enligt uppfattning kan dessa värden bäst uppnåsom de tilltänkta bostäderna har samma standard och kvalitet som gäller förövriga kommuninvånare samt att bostäderna planeras och förmedlas på ett sättsom är gängse i kommunen. Bostäder för flyktingar bör därför tillkomma inomramen för kommunens långsiktiga bostadsförsörjningsplanering. På så sätt kannegativ segregation undvikas. Bostädernas utrymmes- och utrustningsstandardbör stå i överensstämmelse med de villkor som gäller för statlig belåning. Påså sätt kan likställighet mellan flyktingar och svenskar lättare uppnås. Bostadsfinansieringsreglerna ger emellertid redan idagmöjligheter till avsteg från kraven på fullvärdig bostadsstandard,självständighet i boendet samt kravet att det ska vara fråga om permanentboende för speciella grupper som äldre, handikappade, ungdomar m.fl. Den nyssnämnda skriften ger uttryck för uppfattning att dessa möjlighetertill avsteg på ett flexibelt sätt kan tillämpas på flyktingbostäder utan attden generella grundsynen och villkoren för en god bostad går förlorad. Iskriften ges exempel på hur flyktingars bostadsbehov kan tillgodoses inom ramenför en framsynt bostadsförsörjningsplanering men också genom olika former avtillfålliga genomgångsbostäder. vill, mot bakgrund av det ovan sagda, tillstyrkaförslaget om ett särskilt stimulansbidrag för anpassning av bostäder så att detblir möjligt att hyra ut ett rum eller en del av en bostad till flyktingar.Sannolikt rör det sig oftast om iordningställande av ytterligare hygienutrymme,kokmöjligheter och/eller entréutrymme. I enstaka fall kan det bli fråga omtillbyggnad för att erhålla ytterligare rumsyta. Ett sådant stimulansbidrag bör hanteras av invandrarverketgenom deras avtal med kommunerna. Det bör vara möjligt för kommunerna att med dessa medel träffa överenskommelser med företrädesvis villa- ' ägare om tillfålliga uthyrningsrum för mottagande av flyktingar. Andra tänkbara möjligheter, som prövats i flera kommuner, är att kommu- 45 nen upphandlar villoreller bostadsrätter. Även privata fritidshus kan 1989/90:SfU21 vara en resurs i detta avseende. Det bör undersökas huruvida de Bilaga 2 bostäder som byggs om meddet föreslagna stimulansbidraget kan bli användbara somflergenerationsbostäder. Boverketvill dock markera som sin uppfattning att dessa lösningar måste betraktas somtillfålliga. Kommunen måste verka för att det iordningställsfullvärdiga bostäder för flyktingar som motsvarar de allmänna kraven påintegration och normalisering. Normalt ska inga flyktingar behöva bo mer än tvåår i denna typ av tillfålliga bostäder. Boverketdelar vidare motionärernas uppfattning att det krävs omfattandeinformationsinsatser för att nå de målgrupper som skulle kunna tänka sigoch/eller ha möjlighet att upplåta bostadsutrymme för flyktingar. Det torde ihuvudsak vara fråga om villaägare eller i begränsad omfattning bostadsrätts-eller hyresrättsinnehavare. För de flyktingar som kommer ifråga kan en"värdfamilj" under en övergångstid bli en bra introduktion i detsvenska samhället och tjäna som ett alternativ till förläggningsvistelse för desom har uppehållstillstånd. Arrangemanget kan också ge svenska familjermöjlighet att visa solidaritet. För vissa flyktingar kan det tjäna som ettalternativ till förläggningsvistelse. Bristenpå bostäder är allmänt sett det största enskilda hindret för ett ökat kommunaltflyktingmottagande. Invandrarverkethar aktivt arbetat med att på olika nivåer påverka kommuner ochandra myndigheter för att påskynda framtagandet och fårdigställandet av såvälpermanenta som tillfålliga bostadslösningar. Detgrundläggande problemet är lör närvarande att bostäder produceras ochfårdigställs i för liten omfattning. Bakgrunden är av generell natur och berorbl.a. på den höga kostnadsnivån inom bostadsbyggandet. Svårigheterna bördärmed åtgärdas genom bostadspolitiska beslut. Denviktigaste insatsen är att öka det ordinarie bostadsbyggandet och stimulerakommunerna att tidigarelägga redan planerat permanentbyggande. I avvaktan påpermanenta lösningar måste kommunerna engageras för olika typer av tillfålligabostäder i större utsträckning. Uthyrningsrumtill flyktingar är en lösning av bostadsproblemen som borde spela en störreroll än den gör i det kommunala flyktingmottagandet. En breddaduthyrningsverksamhet kan bland andra mer eller mindre okonventionellaövergångslösningar möjliggöra att ytterligare ett antal flyktingar kan tas emoti kommunerna. Sedan invandrarverket i princip förlägger alla asylsökandetenderar dock kommunernas mottagning i allt mindre omfattning ta i anspråkuthyrningsrum och liknande. Kommunerna har planerat sitt mottagande med merapermanenta lösningar. Enskildas frivilligainsatser för flyktingar initierade genom folkrörel- . serna eller gjorda på egenhand är av stor betydelse för flyktingarnas En konkret och angelägen insats som både har 1989/90:SfU21 mänskligaoch ekonomiska fördelar för alla inblandade är att hyra Bilaga 2 ut ett rumeller en del av sin bostad till flyktingar. uppmanade flera organisationer sina medlemmar att ställabostäder och rum till förfogande för flyktingar. dockhittills inte ha motsvarat förväntningarna. Det är sannolikt så att det finns en betydande"överkapacitet" i det svenska lägenhetsbeståndet med eller utanekonomisk stimulans till ombyggnad av lägenheter. Bristen på praktiska ochekonomiska förutsättningar är troligen inte ett avgörande hinder för att demöjligheter till uthyrning som finns inte bättre tas till vara. Hindren finnsantagligen främst att söka i svenskarnas attityder och den standard ochlivsstil vi vant oss vid. I den mån införandet av ett bidragssystem för ombyggnadoch anpassning av bostadslägenheter kan underlätta tillgången till bra uthyrningsrumär det ett välkommet bidrag till den arsenal av olika lösningar som måsteeftersträvas för att nå ett ökat kommunalt motfa-gande. Avgörande är dock ivilken utsträckning kommunerna är beredda att se uthyrning av rum som en resursi sitt mottagande. bostadsutskott har berett tillfålle att avge yttrande över en motion om "Särskildaåtgärder på grund av den akuta krisen inom flyktingmottagandet".Förbundets styrelse får med anledning härav framföra följande. Antalet asylsökande ökade kraftigt under andra halvåret1989. Trots de restriktioner som infördes , har det inte varitmöjligt att få fram kommunplatser för en stor grupp flyktingar som hartillstånd att stanna i . bodde därför ca 7000 flyktingarmed sådana tillstånd kvar på förläggningarna. Denna situation har uppståtttrots att många kommuner har tagit emot betydligt fler flyktingar än de slutitavtal med invandrarverket om. Ett viktigt skäl till att kommunerna inte kan öka sittmottagande ytterligare är bristen på bostäder. Trots att kommunerna har ökatsitt bostadsbyggande kraftigt , råder det fortfarande bostadsbristi de flesta kommuner. påbörjades drygt 50 000 bostäder. Enligtkommunernas bostadsförsörjningsprogram kommer nyproduktionen av bostäder attvara fortsatt hög . Därmed bör situationen påbostadsmarknaden på lite sikt förbättras betydligt även för flyktingar. Flyktingar bör självfallet få bostäder på samma grundersom svenska medborgare. De ska också få samma typ av bostäder, d.v.s. permanenta bostäder. I avvaktan på att fler permanenta bostäder byggs, måste dock kommunerna ibland som nödlösning erbjuda tillfålliga lösningar i form av olika typer av genomgångsbostäder. I detta sammanhang bör även uthyrningsrum utgöra ett alternativ. Målet är dock att denna typ av tillfålligt boende ska bli kortvarigt. Eftersomdet kommer att behövas en hel del tillfålliga bostäder den /90:SfU21närmaste tiden, tillstyrker styrelsen förslaget om särskilda informa- Bilaga 2 tionsinsatser för att få fram fler uthyrningsrum till flyktingar. Närdet gäller stimulansbidrag har styrelsen tidigare i olika sammanhang framförtatt kommunerna inte vill ha specialdestinerade bidrag till begränsade områdeneller grupper inom det bostadspolitiska området. Ett specialdestinerat bidragför att lösa en viss grupps problem leder ofta till missnöje och ökade problemhos andra grupper som har svårt att hävda sig på bostadsmarknaden. Ett bidragav det slag som. föreslås i motionen skulle också troligtvis medföra enomfattande och kostnadskrävande administration. Styrelsenavstyrker därför förslaget om stimulansbidrag. Det är enligt styrelsens meningangeläget att insatserna koncentreras till att öka det permanentabostadsbyggandet. Detbör dock understrykas att statens ansvar för flyktingmottagandet motiverarökade generella resurser till kommunerna för denna alltmer omfattandeverksamhet. Reservation anfördes avfp-ledamöterna enligt bilaga. Reservationav och (båda fp). Vianser att följande ändringar i styrelsens yttrande borde ha gjorts. Detvå sista meningarna i tredje stycket från slutet "Ett specialdestineratbidrag kostnadskrävande administration." utgår och ersätts med; "Iett läge med överfyllda flyktingförläggningar är det dock motiverat medtillfalliga stimulansbidrag för att lösa den akuta krisen." utgår och ersättsmed; "Styrelsentillstyrker därför förslaget med stimulansbidrag. Det är dessutom enligtstyrelsens mening angeläget att öka insatserna för det permanentabostadsbyggandet." RäddaBarnen har givits tillfålle att lämna synpunkter på de förslag som lagts imotion 1989/90:Bo37. RäddaBarnen ställer sig bakom tanken att extraordinära åtgärder är nödvändiga föratt snabbt lösa de akuta problemen med bostäder åt flyktingar runt om i landetskommuner. Attge statsbidrag till enskilda personer som är villiga att bygga om sina bostäderså att det blir möjligt att hyra ut en lägenhet eller ett rum till en flyktingeller en flyktingfamilj kan under rådande krissituation vara en framkomlig vägatt skaffa fram fler bostäder. RäddaBarnen vill dock understryka att detta måste ses som en tillfållig åtgärd i en krissituation. Denna åtgärd får på inget sätt ersätta nyproduktion av bostäder. Dådet gäller förslaget om särskilda informationsinsatser till allmän- 1989/90:SfU21 heten om behovet av uthyrningsrum/lägenheter till flyktingar såanser Bilaga 2 att det i rådande situation ärangeläget att sådana genomförs.