bet · GD01JuU2 · 1989-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ettregeririgsförslag om ändringar i trafiknykterhetslagstiftningen samt ett antalmotioner som har väckts med anledning av detta förslag. behandlarutskottet ett antal motioner i vilka tas upp olika frågor med anknytning tilltrafiknykterhetslagstiftningen i stort. Enligt regeringsförslaget skall den nedre gränsen förstraffbar alkoholpåverkan i trafiken sänkas och trafiknykterhetsbrotten delasin i två grader, rattfylleri och grovt rattfylleri. Vidare föreslås vissa ändringari reglerna om äterkallelse av körkort. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag utomsåvitt avser den föreslagna sänkningen av den nedre straffbarhetsgränsen, därutskottet förordar en något större sänkning än den som regeringen har föreslagit.Enligt utskottet bör gränsen sänkas till en blodalkoholhalt på 0,2 %o med enmotsvarande sänkning för alkoholhalten i utand-ningsluften. Med anledning avden ytterligare sänkning av straffbar-betsgränsen som utskottet förordar görutskottet i betänkandet vissa uttalanden om möjligheterna till varning ochäterkallelse i körkortsärenden. Enligt utskottet bör de föreslagnalagändringarna träda i kraft den . Såvitt avser den nedre straffbarhetsgränsen förordas i enreservation (c, vpk, mp) att denna gräns sänks till 0,1 %o och I en annanreservation (m) förordas bifall till regeringens förslag om en sänkning avgränsen till 0,3 %o. I en reservation (fp) föreslås att straffbestämmelsen omrattfylleri far en annan utformning än den som regeringen har föreslagit. Enligt en reservation (fp, c, mp) bör gränsen mellanrattfylleri och grovt rattfylleri gå vid 1,0 %o i stället för vid av utskottetförordade 1,5 %o. I en annan reservation (m) föreslås att maximistraffet förgrovt rattfylleri skall vara fängelse i stället för somutskottet förordar. I en reservation (vpk) förespråkas strängare regler såvittavser äterkallelse av körkort. I övriga reservationer förordas uttalanden av riksdagenangående: påföljdsvalet vid rattfylleri (m), införandet av en förenklad form avpersonundersökning vid rattfylleri (vpk), inrättandet av en haverikommissionvid trafikolyckor (fp, mp), försök med automatisk förarkon- I 1989/90. 1989/90 JuU2 troll (c),en informationskampanj i trafiknykterhetsfrågor (fp, c, mp), 1989/90:JuU2 möjligheternaatt bevisa förekomsten hos bilförare av andra berusningsmedel än alkohol (c,vpk, mp) och införandet av ett förbud mot eftersupning (c). Eninnehållsförteckning till betänkandet finns på s. 110. 1 proposition 1989/90:2 har regeringen() föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändringi lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, 2. lagom ändring ijärnvägstrafiklagen (1985:192). 3. lag om ändringi körkortslagen (1977:477) 4. lag om ändringi trafikskadelagen (1975:1410) 5. lag om ändringi skadeståndslagen (1972:207) 6. lag om ändringi lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. Lagförslagen som har granskats av lagrådet har denlydelse som framgår av bilaga 1. Propositionenshuvudsakliga innehåll redovisas på s. 9. I samband med propositionen behandlar utskottet deb 27yrkanden i motioner som väckts med anledning av den nu aktuella propositionen,deb 8 yrkanden I motioner som väckts med anledning av proposition 1988/89:118(se utskottets betänkande 1988/89:JuU27), deb 20 yrkanden I motioner frånallmänna motionstiden . Motionsyrkandena redovisas på s. Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:2 1989/90:Jul av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar fastställa den nedre straffbarhetsgränsen vidtrafiknykterhetsbrott till 0,2 %o. 1989/90:Ju2 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att gränsen för grovt rattfylleri i lagstiftningen ändras frånnuvarande och i propositionen föreslagna 1,5 %o till 1,0 %o. 1989/90:Ju3 av m.Q. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att trafikbrottslagen . skall bygga på en principiell nollgräns, 2. att riksdagenbeslutar att trafiknykterhetsreglerna i lagstiftningen utformas såsom anförts imotionen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandeav en och inriktningen av dess arbete, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att 1989/90:JuLi2 kontrollav alkoholförtäring regelmässigt skall företas vid trafikolycka som utreds avpolisen. l989/90:Ju4 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att påföljden för grovt rattfylleri skall vara fängelse i högst tvåår, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att uppenbarlikgiltighet för medtrafikanters säkerhet inte skall vara en avgörande faktorför utdömande av fangel-sestraff, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utdömande avskyddstillsyn för grovt rattfylleri, 4. att riksdagenuttalar att straffvärdet hos grova rattfylleribrott normalt är så högt attdetta i sig motiverar fängelse i stället för en inte frihetsberövande påföljd, 5. att riksdagensom sin niening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd ochvård beträffande personer som har dömts för trafiknykterhetsbrott. 1989/90:Ju5 av m.fl. (c) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar, med ändring av i propositionen framlagt förslag till lag omändring i lagen om straff för vissa trafikbrott, att gränsen för straffbaralkoholkoncentration i blodet eller i utandnings-luften skall sänkas till 0,0%o, 2. att riksdagenbeslutar, med ändring av i propositionen framlagt förslag till lag om ändring itrafikbrottslagen, att ansvar för grovt rattfylleri skall inträda vid enalkoholkoncentration av 1,0 %o \ blodet eller per liter iutandningsluften, 3. att riksdagenbeslutar, med ändring av i propositionen framlagt förslag till lag om ändring itrafikbrottslagen, att straffekalorna och påföljderna utformas i enlighet medvad i motionen anförts, 4. att riksdagenbeslutar, att motsvarande ändringar som i motionen föreslås i lagen om straffför vissa trafikbrott, vidtas i lagen om ändring i järnvägstrafiklagen, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avresursförstärkning till rättsväsendet, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avforskning om andra drogers påverkan i trafiknykterhetshänseende, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om eninformationskampanj gällande alkohol och trafik, 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utvärdering av de nya promillegrän serna. 1989/90:Ju6 av och (bådas) vari 1. att beslutar i händelse av en sänkning avpromille- 1989/90;JuU2 gränsen att brott med en alkoholhalt under 0,5 %o bedöms som rattonykterhet, alternativt rattfylleriförseelse med penningböter som 2. att riksdagenbeslutar uttala att någon utvidgning av fängelsestraffets tillämpning ickeskall ske, då det föreligger särskilda skäl häremot, i enlighet med vad somanges i motionen, 3. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enomfattande undersökning av trafikbrottslighetens orsaker och verkningar samten utvärdering av en sänkning av promillegränsen i enlighet med vad som anges imotionen, 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av väsentliga förstärkningar av vård- och stödåtgärder åt alkoholskadade i samband med trafiknykterhetsbrott. 1989/90:Ju7 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen fastställer den nedre straffbarhetsgränsen vid trafiknykterhetsbrotttill 1989/90:Ju8 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar om ändring av 4 § 1 mom. lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott så att promillegränsen i blodet och milligrammen per liter i utandningsluften sätts till O, , 2. att riksdagenbeslutar om ändring av 22 § andra stycket körkortslagen (1977:477) så att dedär angivna alkoholenheterna i blodet ändras till 0,3 %o i blodet och 0,15milligram per liter utandningsluft, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenkladform av personundersökning i trafiknykterhetsbrott och om kontraktsvård. Motioner väckta med anledning av proposition 1988/89:Jul2 av och (bådac) vari yrkas att beslutar införa en principiell O-gräns för alkoholhalti blod eller utandningsluft för den som kör motordrivet fordon eller spårvagn. 1988/89:Jul3 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstraffbar alkoholkoncentration i utandningsluft och blod. 1988/89:Jul4 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar införa en principiell O-gräns för alkoholhalt i blod ellerutandningsluft för den som kör motordrivet fordon eller spårvagn, 2. att riksdagenhos regeringen begär en kampanj om alkohol och trafik enligt det anförda, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om sänkt övre straffbar-hetsgräns förrattfylleribrott. 4. attriksdagen hos regeringen begär att initiativ tas för att utveckla /90:JuU2 smidigametoder att säkert upptäcka andra berusningsmedel än alkohol och läkemedel. 1988/89:Jul6 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ett förslag om sänktstraffbar-hetsgräns vid trafiknykterhetsbrott i enlighet med vad som anförts imotionen bör framläggas för . 1988/89:Jul7 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär dels förslag om sänkning av promillereglerna ienlighet med vad som anges i motionen, dels att beredning av ärendet sker såskyndsamt att riksdagsbehandling och beslut kan ske 1989. Motioner väckta under allmän motionstid 1987/88:Ju605 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändighetenav en ny högsta tillåtna promillegräns vid bilkörning. I987/88:Ju610 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av att införa en principiell nollgränsi trafiken och att rättssäkerheten på fullt betryggande sätt tillgodoses genomen tillräcklig säkerhetsmarginal. 1987/88:Ju617 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omalkoholbruk och trafiken. 1987/88:Ju618 av och Hans Nyhage (m) variyrkas att hos regeringen begär förslag till en lagstiftning gällandehögsta gräns för narkotikakoncentrationen i en bilförares blod under ellerefter färden. 1987/88:Ju620 av m.fl. (c,fp) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär förslag om att en ändring i trafiknykterhetslagstiftningensker till en principiell 0-promlllegräns i trafiken ienlighet med kravet i motionen, 3. attriksdagen hos regeringen begär förslag till en lagändring av innebördenatt en 6-timmarsregel införs för eftersupning enligt prövad 1987/88:Ju8l3 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. attrik.sdagen hos regeringen begär förslag till en ny lägsta promillegräns vidvilken ansvar för trafikonykterhet inträder. Motiveringen återfinns i motion1987/88:So237. 1988/89:Ju227 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i alkohollagstiftningen att gränsen förrattonykterhet sänks till i princip 0,0 %o. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:So256. 1988/89:Ju606av m.fl. (s) vari yrkas att 1989/90:JuU2 hosregeringen begär förslag innebärande att skyddstillsyn i kombination medbehandlingsprogram blir huvudregel vid rattfylleribrott. t988/89:Ju609 av och (båda c) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådanändring i trafikbrottslagen att alkoholförtäring förbjuds efterkörning om fordonsföraren förstår eller borde förstå att han kan bli föremålför polisutredning med anledning av körningen. 1988/89:Ju6l0 av och (bådac) vari yrkas att hos regeringen begär en utredning av möjligheternaatt genomföra försök med automatisk förarkontroll för alkoholproblematiker iSverige. 1988/89:Ju622 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lag som markerar att alkohol ochtrafik över huvud inte hör samman enligt vad som anförts i motionen. Motiveringenåterfinns i motion l988/89:So253. 1988/89:Ju625 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en ändring avgränsen för rattonykterhet från 0,5 %o till en principiell nollgräns medgodtagbar rättssäkerbetsmargi-nal, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om enmotsvarande ändring av gränsen för rattfylleri från 1,5 %o till 1,0 %o. 1988/89:Ju627 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av reglerna om framförande avmotorfordon under påverkan av läkemedel eller narkotika. 1988/89:Ju640 av och (fp, c)vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att införa en principiell/pedagogisk O-gräns beträffandetrafiknykterhet, 2. att riksdagenbeslutar att påföljdsgränsen för rattonykterhet sätts till lägsta rättssäkragräns, 3. attriksdagen beslutar att nuvarande rattfyllerigräns om 1,5 %o sätts till högst1,0 %o, 4. att riksdagenbeslutar att de nya reglerna på trafiknykterhetens område bör föregås ochföljas upp av en aktiv informationskampanj i samarbete med bl.a. myndigheteroch ideella trafiksäkerhetsorganisationer. 1988/89:Ju815 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär förslag om att promillegränsen vid vilken ansvar för trafikonykterhet inträder sänks till den lägsta nivå som kan fastställas medbibehållna krav på rättssäkerhet. Motiveringen återfinns i motion1988/89:So301. Utskottet l989/90:JuU2 Trafiknykterhetslagstiftningen har genomgått en betydandeutveckling alltsedan de första straffbestämmelserna efter initiativ frånriksdagen infördes (prop. 1925:114, ILU 34, rskr. Ansvarsområdethar successivt utvidgats, och kravet på nykterhet i trafiken har efter handskärpts. Ett betydelsefullt led i utvecklingen var när frihetsstraff år 1934infördes som en regelmässig påföljd för rattfylleri (prop. 1934:208, 2LU 35,rskr. Sin nuvarande konstruktion fick trafiknykterhetsreglerna ihuvudsak när de s.k. promillebestämmeberna efter förslag av en särskildutredningsman (SOU 1940:17) infördes (prop. 1941:159, ILU 36, rskr.287). Dessa regler medförde att möjligheterna att bekämpa trafiknykterhetsbrottförbättrades. Det behövde inte längre föras,bevisning om att förarenskörförmåga varit nedsatt i det särkilda fallet utan straffansvaret kunde direktknytas till alkoholkoncentrationen i förarens blod. Reformen innebarockså att trafiknykterhetsbrotten delades in i två svårhetsgrader, av vilka detsvårare brottet senare fick beteckningen rattfylleri och det lindrigare iallmänhet kom att benämnas rattonykterhet. Straffskalorna för dessa brott harvarit oförändrade . Genom lagstiftning fördes bestämmelserna omtrafiknykterhetsbrott över till trafikbrottslagen (prop. 1951:30, 2LU 30,rskr. I trafikbrottslagen (1951:649; TBL) infördes enföreskrift om drograttfylleri. Trafiknykterhetsbestämmelserna har ändratsflera gånger. Ar 1957 sänktes den nedre promillegränsen vid rattonykterhet frän0,8 till 0,5 %o (prop. 1957:72, ILU 16, rskr. I samband därmed tilLsattesen utredning för att se över trafiknykterhetsreglering-en. Utredningen lade år1963 fram betänkandet (SOU 1963:72) Nykterhet i trafik med förslag till enändrad lagstiftning om trafiknykterhetsbrott. Betänkandet innehöll mångauppslag som togs till vara vid det fortsatta arbetet, men förslaget som helhetansågs inte kunna läggas till grund för omedelbara lagstiftningsåtgärder.Ytterligare utredning i ämnet bedömdes nödvändig. Det fortsatta utredningsarbetet genomfördes av 1966 årstrafiknykter- hetsbrottskommitté som lade fram betänkandet (SOU 1970:61) Trafiknykterhetsbrott Förslag 1970. Förslaget har i vissa delar lett till lagstiftning av praktisk betydelse i kampen mot trafiknykterhets brott. Sålunda ändrades promillereglerna i TBL så att straffan svar inträder även när promillegränsen för rattfylleri eller rattonykter het inte har uppnåtts under själva färden utan först efter dennas slut (prop. ! 975:22, , rskr. Därmed försvann praktiskt taget det s.k. tillbakaräkningsproblemet som tidigare ofta komplicerade utred- j ningar ombrott av denna typ. I samband med lagändringen infördes vidare entidsbegränsad lagstiftning om försöksverksamhet med rutin- l989/90:JuU2 Denna lagstiftning ersattes av lagen (1976:1090)om alkoholutandningsprov (prop. 1975/76:162, JuU 1976/77:15, rskr. Promillereglernas tillämpningsområde omfattade fram tillår 1978 inte vissa traktorer, men genom en lagändring detta år utvidgadestillämpningsområdet så att det numera omfattar alla motordrivna fordon utomfordon som är avsedda att föras av gående (prop. 1977/78:77, JuU 21, rskr.156). gjordes bestämmelserna om rattfylleri ochrattonykterhet tillämpliga även på förare av maskindrivna järnvägsfordon ochtunnelbanetåg (prop. 1981/82:204, JuU 58, rskr. Dessa bestämmelserupphävdes och fördes i stället med vissa ändringar in ijärnvägstrafiklagen (1985:92) som då trädde i kraft (prop. 1983/84:117 och1984/85:33, LU 1984/85:27, rskr. Dessutom infördes ett straffansvar ocksåför andra järnvägs- och tunnelbanetjänstemän som utför uppgift av väsentligbetydelse för säkerheten och därvid är så påverkade av berusningsmedel att detmåste antas att uppgiften inte har kunnat utföras på ett betryggande sätt. Möjligheter till förverkande av de fordon som har använtsvid bl.a. trafiknykterhetsbrott infördes (prop. 1986/87:81, JuU24. Genom lagstiftning har det gjorts möjligt attanvända alkoholutandningsprov som bevismedel i mål om ansvar för trafiknykterhetsbrottsamtidigt som polisens möjligheter att ta rutinmässiga alkoholutandningsprovhar utökats (prop. 1988/89:118, bet. JuU27, rskr. Närmare om bakgrunden till de nu aktuella förslagen Inom upprättades i mars 1983promemorian (Ds Ju 1983:6) Trafiknykterhetsbrotten, Förslag till ändringar ilagstiftningen. Promemorian innehöll flera olika förslag med anknytning tillstraffbestämmelserna om rattfylleri och rattonykterhet. Dessa innebar bl.a. ensänkning av den nedre straffbarhetsgränsen för trafiknykterhetsbrott från 0,5till 0,4 %o och en ändrad utformning av trafiknykterhetsbrotten som innebaratt dessa skulle delas in i två svårhetsgrader, rattfylleri och grovtrattfylleri. Efter remissbehandling av promemorian beslöt regeringen iaugusti 1984 att inhämta lagrådets yttrande över ett förslag som hade upprättatsinom på grundval av bl.a. promemorieförslagen om ensänkning av promillegränsen och en ändrad utformning av brottskonstruktionerna.Sedan lagrådet avgett yttrande förelades förslagen (prop.1984/85:21). Förslagen återkallades sedermera av regeringen (skr. 1984/85:91,rskr. remissbehandlades de förslag om ändringar ilagen om alkoholutandningsprov som utgjorde underlag ovan nämndalagstiftning. 1 detta sammanhang gavs remissinstanserna tillfäl- le attlämna synpunkter också på det förslag till en sänkning av den /90:JuU2 nedrestraffbarhetsgränsen för trafiknykterhetsbrott som hade behandlats i denåterkallade propositionen. I betänkandet (SOU 1987:43) Snabbare körkortsingripandenm.m. föreslog körkortsutredningen en ändring i 22 § körkortslagen (1977:477). Förslaget togs till största delen upp iden proposition om ändringar i körkortslagen som behandlade på våren1989 (prop. 1988/89:134, bet. TU20, rskr. I den nu aktuella propositionentas en av de frågor upp som behandlades i körkortsutredningens betänkande ochsom har samband med frågan om en sänkning av den nedre straffbarhetsgränsen.Det gäller frågan om körkortsåterkallelse och varning vid trafiknykterhetsbrottdär blodalkoholhalten ligger under 0,8 %o. anordnade justitieutskottet en offentligutfrågning i promillefrågan. En förteckning över de personer som medverkade vidutfrågningen finns i bilaga 5. En redovisning av vad de medverkande anförde vidutfrågningen finns i bilaga 6. har avgivit yttrandetill justitieutskottet över vissa delar av förslagen i den nu aktuellapropositionen. Yttrandet (1989/90.TUly) finns intaget i bilaga 4. Till justitieutskottet har vidare kommit in ett flertalskrivelser från representanter för och andra personer medintresse för trafiknykterhetsfrågor. I propositionen föreslås ändringar i TBL och körkortslagen(KL) som syftar till att främja trafiknykterheten. Gränsen för straffbar alkoholpåverkan i trafiken föreslåsbli sänkt från en blodalkoholhalt på 0,5 till 0,3 %o med en motsvarande sänkningför alkoholhalten i utandningsluften. Vidare skall enligt förslaget trafiknykterhetsbrottendelas in i två grader som kallas rattfylleri och grovt rattfylleri. Vidbedömningen av om ett brott är grovt skall, förutom alkoholhalten ochpåverkansgraden, särskilt beaktas om körningen har inneburit en påtaglig faraför trafiksäkerheten. Motsvarande ändringar föreslås,i järnvägstrafiklagensbestämmelser om onykterhet i trafik. Ändringar föreslås också i KL. Ändringarna innebär attmöjligheter na att återkalla ett körkort vidgas. Som huvudregel skall ett körkort kunna återkallas vid alla trafiknykterhetsbrott. Inom det område som enligt förslaget blir nykriminaliserat skall dock gälla att varning i stället kan meddelas, om detta av särskilda skäl kan anses vara en tillräcklig åtgärd. Möjligheten att vid mildrande omständigheter med dela varning vid alkoholhalter mellan 0,5 och 0,8 %o föreslås bli avskaffad. Enligt förslaget skall lagändringarna träda i kraft /90:JuU2 Bestämmelser om trafiknykterhetsbrott finns i 4 § TBL.Kriminaliseringen är uppdelad på ett grövre brott, som rubriceras rattfylleri,och ett lindrigare brott för vilket det saknas särskild beteckning men som iallmänhet brukar benämnas rattonykterhet. Enligt 1 mom. första och andra styckena skall föraren avett motordrivet fordon eller en spårvagn dömas för rattfylleri när han harvarit så påverkad av starka drycker eller något annat berusningsmedel att detkan antas att han inte på ett betryggande sätt kunnat föra fordonet ellerspårvagnen (s.k. klinbkt rattfylleri). Tredje stycket innehåller enpresumtionsregel, enligt vilken föraren av ett motorfordon eller en spårvagnskall anses ha varit så påverkad av starka drycker under färden som harsagts, om han har fört fordonet efter att ha förtärt starka drycker i sådanmängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färden uppgick till minst1,5 %o i hans blod eller per liter i hans utandningsluft (s.k.promillerattfylleri). Om föraren har varit påverkad av något annatberusningsmedel än alkohol (s.k. drograttfylleri), kan presumtionsregeln intetillämpas, eftersom den bygger enbart på koncentrationen av alkohol i förarensblod eller utandningsluft. Däremot kan regeln om kliniskt rattfylleri varatillämplig i sådana fall. Straffet för rattfylleri är fängelse i högst ett åreller vid mildrande omständigheter böter, dock lägst 25 dagsböter. Straffbestämmelsen om rattonykterhet bygger uteslutande påden alkoholkoncentration som har uppmätts i förarens blod eller utandningsluft.Enligt 2 mom. skall sålunda föraren av ett motorfordon eller en spårvagn dömasför rattonykterhet om han har fört fordonet efter att ha förtärt starka dryckeri sådan mängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färden uppgick till0,5 %o i hans blod eller per liter i hans utandningsluft, ävenom det inte är styrkt att han har varit så påverkad som krävs för ansvar förrattfylleri. Straffet för rattonykterhet är böter, dock lägst tio dagsböter,eller fängelse . Begreppet motordrivet fordon har samma innebörd i 4 § TBLsom i 2 § vägtrafikkungörelsen (1972:603) och avser alltså motorfordon, traktorer,motorredskap och terrängmotorfordon. Enligt 3 mom. första stycket TBL omfattarpromillereglernas tillämpningsområde inte den som för ett motordrivet fordon,som är avsett att föras av gående. Enligt 4 § 3 mom. andra stycket TBL gäller straffbestämmelserna inte en körning som ingår som ett led i en vetenskaplig eller därmed jämförlig undersökning, om regeringen eller den myndighet som rege ringen bestämmer har lämnat tillstånd. Syftet med bestämmelsen är att ge möjligheter till experimentella försök för forskningen öm presta- tionsnedsättande effekter av droger av olika slag. Försöktill trafiknykterhetsbrott är inte straffbelagt. Däremot har i 1989/90:JuU2