bet · GD01JoU4 · 1989-12-31 00:00:00 — En särbestämmelse för kan motiveras med att ön är isolerad ochatt inga landlevande djur kan ta sig dit utan mänskligt ingripande. Det ärenligt motionärerna av största betydelse att utplantering på av för önfrämmande djurarter görs beroende av tillstånd från . 1motion Jo762 (s) framhålls att enbart lagstiftning inte räcker för att1989/90:JoU4 skapa goda goda betingelser för de vargar som på ett naturligt sättfunnit sin hemvist i att utvecklas till en livskraftig stam. I detlånga loppet är det enligt motionären omöjligt att bevara en vargstam motortsbefolkningens intresse. Ansvariga myndigheter måste därför ges de resursersom behövs för att med olika medel vinna över folkflertalet i berörda områden.Mycket kan också göras för att minska de ekonomiska förluster som enlivskraftig vargstam kan orsaka. Statliga medel borde bl.a. tillföras försökmed stängsel för att skydda tamboskap i områden med varg. Naturvårdsverketsmedelsram för detta ändamål måste därför höjas kraftigt. Skapandet avlivsbetingelser för vargen förutsätter ett arbete i kontrollerade former somger erforderlig kunskap om djurens livsmönster. måste därförges resurser så att vargarna kan följas under större del av året. Enytterligare förutsättning för ett framgångsrikt arbete är ett intensifieratnordiskt samarbete. Bristandekunskaper om björnen har enligt motion Jo791 (s) medfört svårigheter förnaturvårdsverket när det gäller tillståndsprövningen för den avlysningsjakt sombedrivs på björn. borde därför tillföras medel så att det år1984 påbörjade s.k. björnprojektet kan slutföras. Denviltvårdspolitik som lades fast i samband med behandling av den nyajaktlagen (Prop. 1986/87:58 s. 22ff, JoU 1986/87:15 s. 27) innebär bl.a. attviltet skall vårdas i syfte att bevara de arter som tillhör landets viltbeståndoch att främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämpligutveckling av viltstammen. För att förhindra att främmande viltarterokontrollerat etablerar sig i landet upptändes krav på särskilt tillstånd föratt utplantera eller ha sådana djur i hägn. Skaderisken motiverade även en storförsiktighet med utplantering i nya områden av arter som redan finns i landet.Regeringen bemyndigades att meddela föreskrifter om att vissa slag av viltinte fick sättas ut i frihet eller i hägn. Gällande reglering på detta områdeåterfinns i 41 § jaktförordningen (1987:905). Genom en ändring av förevarandelagparagraf, som träder i kraft , kommer rådjur att omfattasav förbudet mot utplantering. För kommer därutöver att gälla attutplantering av djur förutsätter att arten eller rasen vid 1987 års utgångtillhört länets viltbestånd genom naturlig utbredning. Motionerna Jo704 ochJo868 kan mot bakgrund av det anförda anses tillgodsedda. Utskottet har i olika sammanhang framhållit behovet av kraftfulla åtgärder för att skyddabl.a. särskilt betonats viktenav en målinriktad forskning och utformandet av ett särskilthandlingsprogram för vård av akut hotade arter. överväganden föranleddedessutom utskottet att för innevarande bud- getårföreslå ett med 820 000 Vs. höjt anslag till vården av hotade arter 1989/90:JoU4 (1988/89:JoU13).Det ankommer dock enligt utskottets mening inte på riksdagenatt i detta sammanhang uttala sig om enskilda projekt på Utskottet lämnar därför inget förslag i enlighet med dekrav som förs fram i motionerna Jo762 och Jo791. avstyrks iden mån de inte kan anses tillgodosedda med vad utskottet Administrationen av jakten och viltvården är uppdelad i enbeslutande och granskande myndighetsfunktion samt en praktisk verksamhetsdel.Den praktiska verksamheten utförs av landets båda jägarorganisationer. Fördetta uppdrag erhåller båda jägarorganisationerna bidrag ur jaktvårdsfonden. Imotionerna Jo82S (c, vpk) och Jo897 (s) framhålls dock att bidraget tillJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare är så lågt satt att det inte står irimlig proportion till det allmännyttiga arbete som organisationen utför. Vidfördelningen av medel ur jaktvårdsfonden bör därför bidraget till riksförbundeträknas upp. I 41 § jaktlagen har regeringen erhållit riksdagensbemyndigande att bestämma om användningen av jaktvårdsfonden för främjande avviltvård eller liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syften.Utskottet har tidigare vid behandling av motioner med krav på ökade bidrag tillJägarnas riksförbund - Landsbygdens jägare erinrat om att medelstilldelningenbl. a. grundas på de olika organisationernas ansvar för jakten och denpraktiska viltvården (/89:JoU 10 s. 3). Utskottet har erfarit budgetår beviljats ett bidrag på . Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna Jo828 och Jo897. övrigafrågor l989/90:JoU4 I motionerna Jo707 (c) och Jo858 (c, mp) framförs krav påett förbud mot blyhagel. Som alternativ till blyhagel kan stålhagel användas.Dessa ger enligt motionärerna inte samma negativa miljöverkningar. Den ökande omfattningen av stöld och tjuvjakt av ren visarenligt motionärerna i motion Jo720 (vpk) att nuvarande straffeanktioner ärotillräckliga. Nuvarande lagstiftning är ett uttryck för att samisk egendomges ett skydd av lägre valör än vad som gäller annan egendom. Dennadiskriminering måste enligt motionärerna upphöra och därför bör hosregeringen begära förslag till sådan ändring i gällande lagstiftning atttjuvjakt på ren bedöms som grov stöld (yrkande 1) och att förverkandereglernavid stöld/tjuvjakt på ren överensstämmer med gällande regler för olovlig jaktpå älg (yrkande 2). Enligt motion Jo805 (s) är alla landets jägare ålagda atterlägga en årlig jaktvårdsavgift för erhållande av statligt jaktkort.Jaktkortsregistret är en statlig angelägenhet och motionären anser attregistret skall vara placerat vid en statlig myndighet. I första hand tordepostverkets adressregister kunna komma i fråga för innehav avjaktkortsregistret. Med stöd av 30 och 52 §§ jaktlagen och 10 §jaktförordningen har frågan om tillåtna jaktmedel hänförts tillnaturvårdsverkets kompetensområde. Med hänsyn härtill anser utskottet inte attdet finns anledning att föreslå att ett särskilt uttalande görs idenna fråga. Utskottet avstyrker, således motionerna Jo707 och Jo858. Eventuella skillnader i sättet att beivra tillgrepp av renoch olovlig jakt och tillägnande av vilt har sitt ursprung i att renen är etttamdjur. 7illgrepp av sådant djur är att hänföra till brottsbalkenstillämpningsområde. Därvid bör särskilt uppmärksammas att straffskalan förtillgreppsbrott som inte är att beteckna som grovt brott motsvaras avstraffekalan för grovt jaktbrott. Utskottet delar således inte motionärernasuppfattning att lagstiftningen i straffrättsligt hänseende ger samisk egendomett sämre skydd än i de fall jaktlagstiftningen är tillämplig. Detsamma gällerfrågan om förverkande av vapen m.m. som i fråga om stöld av tamdjur givetviskan regleras med bestämmelser om särskild rättsverkan av brott.Med det anförda avstyrks motion Jo720 yrkandena 1 och 2. Utskottet har tidigare konstaterat att det inte finns skältill någon mera genomgripande förändring av den nuvarande administrationen påjakt- och viltvårdsområdet (JoU 1986/87:15 s.57). Vad som anförts i motionJo805 utgör härvidlag inte skäl till ändrat ställningstagande. Rådandearbetsfördelning mellan myndigheter och frivilligorganisationer bör enligtutskottets mening bibehållas. Utskottet avstyrker således motionen. Hemställan 1989/90:JoU4 1. beträfiiande regbtrering av licensområde enligthuvudregeln att med anledning av motionerna 1988/89:Jo829 i motsvarande del och 1988/89:Jo878 yrkande 1 i motsvarande del ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande länsstyrebens administration iövrigt av älgjakten m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Jo829 i återstående del och 1988/89:Jo878yrkandena 1 i återstående del, 2 och 3, 3. beträffandeöversyn rit. m. av den nya jaktlagen attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo833 yrkandena 1, 2 och 3, 4. beträffandeälgjakten inom rensköbelområdet att avslår motionerna 1988/89:Jo833 yrkande 4, 1988/89:Jo842och 1988/89:Jo874, 5. beträffande begynnebetid förälgjakten att avslår motion 1988/89:Jo890, 6. beträfende efterföljandet av skadatvilt över att avslår motion 1988/89:Jo754, 7. beträffande vårvinterjakt påsjöfågel att avslår motion 1988/89:Jo827, 8. beträffiande viltskador attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Jo324 yrkande 9 och 1988/89:Jo727 yrkande1, 9. beträffandefällavgifter och omplantering attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo727 yrkande 2, 10. beträffande översyn avviltskadeersättningen att avslår motion 1988/89:Jo782, 11. beträffande jaktadmimstration m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89;Jo856 yrkandena 1 och 2, 12. beträffandeutplantering av rådjur att avslår motionerna 1988/89:Jo704 och1988/89:Jo868, 13. beträffandevarg och björn att avslår motionerna 1988/89:Jo762 och1988/89:Jo791, 14. beträffande bidrag till -Landsbygdens jägare att avslår motionerna 1988/89:Jo828 och1988/89:Jo897, att avslår motionerna 1988/89:Jo707 ochl988/89:Jo858, 16. beträffandeolovlig jakt på ren attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo720 yrkandena 1 och 2, attriksdagen avslår motion 1988/89:Jo805. den 5 oktober1989 1989/90:JoU4 Närvarande:Karl (), (), (), GretheLundblad (s), (), (), (),(), (), (), (vpk), (), (), (), (),() och (). Översyn m.m. av den nya jaktlagen (mom.3) SvenEric Lorentzon, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "När det"och på s. 8 slutar med "dessa delar." bort ha följande lydelse: Somframgår av utskottets tidigare ställningstagande till frågan om villkoren förregistrering av licensområde enligt huvudregeln delar utskottet de farhågor somredovisas i motion Jo833 beträffande den oklara tillämpning av den nyajaktlagstiftningen som kan skönjas både på regional och central nivå. Mångajakträttshavares uppfattning att reglerna innebär ett oacceptabelt ingrepp iden enskilda jakträtten förstärks troligen och detta kan enligt utskottetsmening inte vara till gagn för någondera part. I likhet med motionärerna anserutskottet dessutom att en generös tillämpning av bestämmelserna kan motiverasmot bakgrund av att är ett av världens älgtätaste länder. För att kunnaåtgärda de påtalade bristerna i den nya lagstiftningen anser utskottet detsåledes vara befogat med en utvärdering av jaktlagens hittillsvarandetillämpning med särskild inriktning på de små jakträttsinnehavarnas ställning.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo833 yrkande 1 bör somsin mening ge regeringen till känna. Med det anförda avstyrks motion Jo833yrkandena 2 och 3 i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottetanfört. deb att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3.beträffande översyn m.m. av den nya jaktlagen att riksdagenmed anledning av motion 1988/89:Jo833 yrkande 1 och med avslag på motion1988/89:Jo833 yrkandena 2 och 3 ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Älgjakteninom renskötselområdet (mom.4) l989/90:JoU4 AnnikaÅhnberg (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Detankommer" och slutar med "och Jo874." bort ha följande lydelse: Utskottetdelar kommunisternas uppfattning att övergången till regleradälgjakt inom renskötselområdet medfört oförutsedda konsekvenser. Denrättstillämpning som innebär att samma områden registreras både avjaktvårdsområden och av samer har medfört sådana motsättningar mellan de olikajägargrupperna att jaktsäkerhetsarbetet försvårats, jaktvården ochavskjutningskontrollen försämrats. När kommande jaktsäsongs erfarenheterföreligger kan det enligt utskottets mening finnas skäl att låta utvärderareglerna för jakten inom renskötselområdet. I samband därmed bör förslag lämnastill åtgärder som kan anses påkallade. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo874 bör som sin mening ge regeringen till känna. Med detanförda kan motionerna Jo833 yrkande 4 och Jo842 i allt väsentligt ansestillgodosedda. deb att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse: 4.beträffande älgjakten inom rensköbelområdet att riksdagenmed anledning av motion 1988/89:Jo874 och med avslag på motionerna 1988/89:Jo833 yrkande 4 och 1988/89:Jo842 ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Vårvinterjakt på sjöfågel (mom.7) KarlErik (), (), (), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottet har" och slutar med "827 avstyrks." bort ha följande lydelse: Ilikhet med vad som anförs i rnotion Jo827 anser utskottet att en tidig vårjaktförbehållen den bofasta skärgårdsbefolkningen inte i något avseende skullekunna vara till skada för sjöfågelbestånden. En sådan jakt bör genomföras underkort tid och anpassas till islossningen i skärgårdsområdet. En tidigjakt kan inte väntas medföra störningar i fåglarnas häckning. Begränsas jaktentill hanfågel kommer endast det befintliga överskottet av sådan fågel attskattas. Detta innebär enligt utskottets mening att sådan jakt saknar biologiskbetydelse för de arter som kan komma i fråga. Vad utskottet anfört medanledning av motionen bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse: 7.beträffande vårvinterjakt på sjöfågel att medanledning av motion 1988/89:Jo827 ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Viltskador(mom.8) l989/90:JoU4 (), (), JensEriksson (m), () och anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "I avvaktan" och slutar med "Motionerna avstyrks." bortha följande lydelse: har förmodligen haft så stor delav sin yta täckt med växande skog, och aldrig förr har skogsförrådet nått upptill en så imponerande storlek. Jämsides med denna skogliga utveckling ochframför allt på grund av de skogsvårdsmetoder som tillämpats har älg- ochrådjursstammarna vuxit mycket kraftigt. Betestrycket har enligt utskottetsmening nu blivit så stort att stora arealer av främst tallungskog fått svåraskador. Skadorna kommer att leda till avsevärda tillväxtförluster och dåligkvalitet. Skall skogsbruket kunna satsa på kvalitetsvirke och lövskogsskötselmåste jaktarrendatorer, myndigheter och markägare gemensamt söka lösningar somkommer till rätta med problemet. Mot bakgrund av det anförda bör möjligheternatill ersättning för de skador som orsakas av den tilltagande viltstammenförbättras. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo324 yrkande 9och Jo727 yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under8 bort ha följande lydelse: 8.beträfende viltskador att med anledningav motionerna 1988/89:Jo324 yrkande 9 och 1988/89:Jo727 yrkande 1 gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Fällavgifter och omplantering (mom.9) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Med samma" och slutar med "yrkande 2." bort haföljande lydelse: Länsstyrelserna har att själva svara för att medfållavgifter finansiera bidrag till skogsvårdsåtgärder som föranletts avviltskador. Utskottet kan dock konstatera att dessa bidrag omgärdats med sådanarestriktiva bestämmelser att de i de flesta fall inte kan utgå. Därmed har detekonomiska trycket mot fållavgifterna och därmed jägarna uteblivit. Detta stårinte i överenstämmelse med utskottets önskemål om att viltet och jägarna måstesvara för en större del av skadorna. Fällavgjf-terna bör således finansiera återplanteringenoch därmed ge jägarna ett ekonomiskt incitament för att hålla viltstammen nere.Medel ur viltskadefonden skall därför utgå till omplanteringar som utdöms pågrund av betesskador orsakade av vilt. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo727 yrkande 2 bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottetshemställan under 9 bort ha följande lydelse: 1989/90:JoU4 9.beträffandefällavgifter och omplantering att med anledning av motion1988/89:Jo727 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, och björn (mom. 13) AnnikaÅhnberg (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottet har" och på s. 12 slutar med "utskottet anfört." bort ha följandelydelse; Utskottet har------- (utskottet)------ arter (1988/89:JoU13). Redovisade åtgärder ochöverväganden innebär dock inte att de utrotningshotade djurens situation tillalla delar kan anses vara bra eller ens Bland de hotade svenska djurarternahar vargen sedan fridlysningen 1965 haft en rättsligt svag ställning.Undantagen från fredning har varit fiera och inte erhöll ' ensam behörighet att meddela dispens från denna.För att undanröja alla missförstånd bör det enligt utskottets mening slås fastatt det inte finns någon som seriöst förespråkar en stor och okontrollerad vargstami . I stället gäller det att skapa goda betingelser för de djur som påett naturligt sätt stationerat sig här och därigenom utveckla en acceptabel ochlivskraftig stam. För främjandet av denna utveckling bör ekonomiskt stöd gestill projekt som syftar till att återskapa en fast vital vargstam. Även vårakunskaper om björnen behöver förbättras. Efter det att avlysningsjakten börjadetillåtas har behovet av kunskaper ökat, och föreligger stora svårigheterför vid tillståndsgivningen. I linje med ovan åberopade särskildahandlingsprogram för vård av hotade arter bör stöd utgå bl.a. till detbjörnprojekt som startades . Den fortsatta verksamheten inom detta projektberäknas omfatta märkning av björnar, pejling av de märkta djuren samtbearbetning och redovisning av material. Arbetet torde bl.a. ge ett förbättradunderlag för bedömning av avskjutningstillgång på björn i samband mednaturvårdsverkets tillståndsgivning. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Jo762 och Jo791 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse: 13.beträffande varg och björn att med anledning avmotionerna 1988/89:Jo762 och 1988/89:Jo791 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. - Landsbygdens i989/90:JoU4 jägare (mom. 14 ) (), (), AnnikaÅhnberg (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "I 41 §" och slutar med "och Jo897." bort ha följandelydelse: - Landsbygdens jägare och utför ett omfattande och för samhället nödvändigt viltvårds-ochmiljövårdsarbete. Organisationerna har också samhällets uppdrag att utföra ochadministrera all erforderlig utbildning och provtagning inom jaktens område.Skillnaden i resurser som kommer de båda organisationerna till del kan dockenligt utskottets mening inte sägas motsvaras av arbetsuppgifternas fördelning.Riksförbundet har inte fått ett ekonomiskt stöd som motsvarar organisationensarbetsinsats i dessa allmännyttiga sammanhang. Utskottet kan således anslutasig till de i motionerna Jo828 och Jo897 framförda kraven på ett ökad bidragtill riksförbundet. Detta bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. beträffande bidrag till -Landsbygdens fägare attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Jo828 och 1988/89:Jo897 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Blyhagel (mom. 15) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Med stöd" och slutar med "och Jo858." bort ha följandelydelse: sprids nästan bly i naturen via jakt ochsportskytte. Endast en liten del hamnar i villebråd. Det mesta faller ned påmarken och i sjöar. Där orsakar det problem i form av bl.a. blyförgiftning hossjöfågel. Ett bra alternativ till blyhagel är stålhagel som inte ger sammanegativa miljöpåverkan. En frivillig övergång till stålhagel vore önskvärd. Medhänsyn till den långsamma utvecklingen torde dock ett förbud mot blyhagelbehöva införas . Med det anförda ansluter sig utskottettill vad som anförts i motionerna Jo707 och Jo858. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under15 bort ha följande lydelse: 15.beträffande blyhagel att medanledning av motionerna 1988/89:Jo707 och 1988/89:Jo858 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 9.Jaktkortsregister (mom. 17) i989/90.JoU4 ÅsaDomeij (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Utskottethar" och slutar med "således motionen." bort ha följandelydelse: Ilikhet med motion Jo805 anser utskottet att administrationen avjaktkortsregistret är en statlig angelägenhet och att en statlig myndighet böröverta ansvaret för denna verksamhet. I första hand torde postverketsadressregister komma i fråga. Vad utskottet anfört med anledning av motionenbör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse: 17.beträffande jaktkonsregbter att med anledning avmotion 1988/89:Jo805 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. LarsErnestam och (båda fp) anför: Betänkandetmotiverar inte på ett rimligt sätt varför motionsyrkandena om förbud motblyhagel avslagits. Vihar inte kunnat ställa oss bakom yrkande om förbud eftersom frågorna omblyhagels miljökonsekvenser inte är tillräckligt utredda. Genom dessa hagelsprids en relativt stor mängd bly i naturen. Det är angeläget att berördamyndigheter tillsammans med jägarorganisationerna utreder möjligheterna attdrastiskt minska användningen av blyhagel och därvid också redovisarkonsekvenserna av en övergång till hagel som förorsakar mindre skada i miljön. gotab 90059, Slockholm 1989 20