bet · GD01BoU1 · 1989-12-31 00:00:00 — I motionsyrkande 6 föreslås att reglernaför hyresgästernas inflytande vid ombyggnad förstärks genom regler om genomförandetid.Härigenom skulle enligt motionärerna reglerna få större enhetlighet med deregler som gäller för tidsbegränsning av bygglov och skulle förhindras attombyggnadsåtgärder dras ut i tiden medan lägenheterna förfaller. Utskottet finner i likhet med motionärerna att det kanfinnas 1989/90:BoUl anledning överväga regler om genomförandetid även vid sådanombyggnad som inte kräver bygglov eller finansieras med statliga lån.Utskottet förutsätter dock att frågan kommer att övervägas under den kommandeöversynen som enligt förslaget till direktiv bl.a. avses berörahyresgästinflytandet vid ändrings- och förbättringsåtgärder. Ett riksdagenstillkännagivande kan därför undvaras. Utskottet avstyrker motion 1988/89:Bo415(c) yrkande 6. I motion 1988/89:Bo415 (c) yrkande 9 begärs ett riksdagenstillkännagivande om behov av lagstiftning för att stärka hyresgästernas inflytandeöver beslut om installation m.m. av kabel-TV. Enligt motionärerna är detsärskilt viktigt att varje hyresgäst för sig har rätt att själv avgöra huruvidavederbörande vill ta del av kabel-TV-utbudet. Utskottet redogjorde ingående för gällande ordning ibetänkande BoU 1986/87:14 s. 23 ff. Utskottet ansåg att denna ordning gav ettrimligt mått av inflytande över installation m.m. av kabel-TV och attförhandlingsparterna på hyresmarknaden bör ges möjlighet att vidareutvecklagemensamma ståndpunkter. Utskottet avstyrkte framlagda motioner. I betänkandeBoU 1987/88:13 s. 13 behandlades frågan på nytt. Utskottet stod fast vid sintidigare ståndpunkt och avstyrkte en motion som tog upp frågan om avgift förkabel-TV. En installation av kabel-TV skiljer sig rättsligt settinte från installation av andra gemensamma anordningar, t.ex. encentralantenn. Hyresgästerna har således möjligheter att påverka beslutetgenom sina organisationer. Den enskilda hyresgästen har också möjlighet att fåhyresfrågor rörande kabel-TV prövade i hyresnämnd och bostadsdomstolen. Närdet gäller frågan att kunna ge hyresgäster valfrihet att ta del avprogramutbudet är detta fullt möjligt rent tekniskt. Bostadsministern uttaladei ett frågesvar att det är viktigt att en hyresgästsom inte vill ta del av programutbud genom kabel-TV skall ha möjlighet attslippa detta. Utskottet delar bostadsministerns uppfattning. Denna uppfattningkommer också till uttryck i de rekommendationer för installation ochutnyttjande av kabel-TV som och har kommitöverens om med . Utskottet anser inte att utvecklingen på kabel-TV-områdetger anledning till att utverka någon särskild lagstiftning för att stärkahyresgästinflytandet vid anslutning till kabel-TV. De regler om boendeinflytandeoch de rekommentationer från parterna på bostadsmarknaden som finns bör kunnatillgodose ett hyresgästinflytande som får anses acceptabelt. För dem som intevill ta del av utbudet finns möjligheter att anordna avskärmning. Utskottetavstyrker motion 1988/89:Bo415 (c) yrkande 9. 9 Andraupplåtelseformer i989/90:BoUl I moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405yrkande 3 föreslås att hos regeringen begär förslag till lagändringarför att möjliggöra införandet av "hyr-köp" av bostäder. Sådan form avboende skulle enligt förslaget innebära att den som bebor lägenheten hyr dentill en början men har möjlighet att senare övergå till bostadsrätt, varvid enviss del av hyran borde kunna tillgodoräknas som kontantinsats. Nuvaranderegler anges vara ett hinder för det föreslagna systemet. Utskottet avstyrkte i betänkande BoU 1987/88:13 en motionmed motsvarande innehåll med motiveringen att parterna på hyresmarknadenborde, i den mån det finns ett behov och en efterfrågan av ett"hyr-köp"-system, kunna diskutera lösningar som går i samma riktningsom angetts i motionen. Utskottet anser inte heller nu att bör tanågot initiativ i frågan. Moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405yrkande 3 avstyrks. I samma motion yrkande 8 föreslås att hosregeringen skall begära förslag om införande av ägarlägenheter i enlighet medägarlägenhetsutredningens betänkande SOU 1982:40 Ägarlägenheter. Enligtmotionärerna skulle härigenom många människors önskan om en egen ägd bostadtillgodoses. Utskottet har tidigare, senast i betänkandeBoU 1987/88:13, avstyrkt yrkanden om införande av ägarlägenheter. Utskottetgör inte heller nu någon annan bedömning än att det inte finns något behov aven sådan upplåtelseform. Moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405yrkande 8 avstyrks. Enligt lagen (1986:1242) om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt får regeringen försöksvis lämna ekonomiska föreningar tillståndatt utan hinder av bestämmelserna i 79 § bostadsrättslagen driva verksamhet sominnebär att det med andelsrätt i föreningen följer en rätt att hyrabostadslägenhet. Lagen gäller till utgången av . Den infördes försöksvisför att den bl.a. skulle ge underlag för vilket intresse som finns förboendeformen kooperativ hyresrätt. I motion 1988/89;Bo415 (c) yrkande 7 begärs ett riksdagenstillkännagivande om permanentning av den kooperativa hyresrätten. Enligtmotionen har den gett så goda erfarenheter att det inte finns anledning atttillåta denna boendeform endast försöksvis. Även yrkanden om permanentning av den kooperativahyresrätten har avstyrkts av utskottet i nämnda betänkande och avslagitsav . Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande attresultatet av försöksverksamheten, som pågår till , böravvaktas och avstyrker motion 1988/89:Bo415 (c) yrkande 7. 10 Frågorom bostadsförsörjningen m.m. l989/90:BoUi I partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 12 ochmotion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande ombostadsförmedlingarnas rätt att ta ut avgift för förmedling av lägenheter. Frågan om avgifter för bostadsförmedling har behandlats avutskottet tidigare. Utskottets uppfattning, liksombostadsministerns, har varit att bostadsförmedlingens verksamhet är av sådannatur att den skall vara avgiftsfri. Utskottet står fast vid denna uppfattningoch avstyrker partimotion 1988/89:Bo409 yrkande 12 och motion1988/89:Bo417 (m) yrkande 6. I motion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 16 föreslås attriksdagen beslutar att avskaffa bostadsförsörjningslagen. Enligt motionärernaär den bostadsplanering som kommunerna är skyldig att driva mycket kostnadskrävandeoch överensstämmer sällan med människors önskemål eller det byggande som sedanverkligen sker. Kommunerna ansvarar i första hand för att bostadsbyggandetär av en sådan omfattning att bostadsbehovet i kommunen kan tillgodoses. Föratt kommunerna skall kunna uppfylla detta är den planering som kommunerna harålagts genom bostadsförsörjningslagen en viktig och nödvändig förutsättning.Utskottet kan därför inte tillmötesgå motionärerna utan avstyrker motion1988/89:Bo417 (m) yrkande 16 om upphävande av bostadsförsörjningslagen. bostadsanvisningslag ersattes fr.o.m. den 1januari 1988 med en ny lag om bostadsanvisningsrätt. Lagen har kommittill bl.a. på grund av den kritik som riktats mot möjligheten attadministrativt tillämpa den gamla lagen om bostadsanvisning. Den ger rätt fören kommun att anvisa bostadssökande till bostadslägenhet som upplåts medhyresrätt eller bostadsrätt för annat ändamål än fritidsändamål. Lagen byggerpå att kommunerna skall försöka nå överenskommelser med husägarna eller derasorganisationer om anvisningsrätt. Om inte det går eller om en husägare inteföljer en överenskommelse, ges kommunen möjlighet att hos hyresnämnden ansökaom ett beslut om anvisningsrätt beträffande lägenheterna i ett visst hus. Hyresnämndsbeslut får förenas med vite och innebär bl.a. förbud för husägaren att upplåtalediga lägenheter, som omfattas av beslutet, till någon annan än den somkommunen anvisar. 1 partimotioner från moderata samlingspartiet,l988/89:Bo405 yrkande 13, och , 1988/89:Bo409 yrkande 10, samt imotion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 13 hemställs att lagen om kommunalanvisningsrätt avskaffas. I motionerna sägs bl.a. att lagen riskerar att hämmarörligheten på bostadsmarknaden. Utskottet har vid behandlingen av lagförslaget i sittbetänkande BoU 1987/88:4 uttalat att en väl fungerande bostadsförmedling måste bedö mas vara ett av de viktigaste instrumenten för att öka möjligheterna till lägenhetsbyten och omflyttningar, utan att viktiga bostadssociala mål eftersatts och resurssvaga grupper lämnas utan bistånd på bostadsmark- 22 Lagens syfte ärsåledes att främja ett viktigt allmänt intresse. 1989/90;BoUl Detta får emellertid vikaom fastighetsägaren har särskilda behov att förfoga över lägenheterna.Utskottet gör samma bedömning nu och avstyrker därför partimotionerna från moderata samlingspartiet och , 1988/89:Bo405yrkande 13 och 1988/89:Bo409 yrkande 10, samt motion 1988/89:Bo417(m) yrkande 13 om upphävande av lagen Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1988/89:Bo228 yrkande 8 föreslås attriksdagen hos regeringen begär förslag om anvisningsskyldighet. Enligtmotionen är den viktigaste insatsen för de bostadslösa att en stark kommunalbostadsförmedling tar hand om alla tomma och lediga lägenheter. Det görsgällande att lagen är helt otillräcklig, att de frivilliga överenskommelsernainte följs och att flertalet kommuner inte har någon ordnad bostadsförmedling. Närlagförslaget behandlades i utskottet väcktes motioner om upplåtelsetvång ochgenerell förmedlingsrätt samt viss skärpning av anvisningsrätten. Utskottetavstyrkte motionerna med hänvisning till bl.a. lagtekniska problem och uttaladeockså att det inte fanns några önskemål från utskottets sida om skärpning avlagen. Införandeav en obligatorisk bostadsförmedling skulle innebära en inskränkning ikommunernas självbestämmanderätt. Utskottet anser inte att det nu finnsanledning att ändra gällande ordning och införa en kommunalbostadsanvbningsskyldighet. Utskottet avstyrker därför vänsterpartietkommunisternas partimotion 1988/89:Bo228 yrkande 8. Imotion 1988/89:Bo407 (s) begärs en utvärdering av tillämpningen av lagen omkommunal anvisningsrätt i landets kommuner. Enligtvad utskottet har erfarit avser att i samarbete medKommunförbundet göra en uppföljning av kommunernas tillämpning av lagen. skickades ett frågeformulär angående dess tillämpning till kommunerna.Utskottet anser därför att ett tillkännagivande om en utvärdering avlagen om bostadsanvbningsrätt kan avvaktas. Utskottet avstyrkermotion 1988/89:Bo407 (s). Vissaändringar i lokalhyreslagstiftningen trädde i kraft den 1 januari 1989.Ändringarna syftar till att förbättra lokalhyresgästernas ställning och göradem mera jämställda med hyresvärden vid förhandling och medling i samband medatt ett hyresavtal sägs upp. Ändringarna berör frågan om skäligt hyreskrav,förfarandet vid tvister, ersättningreglerna, indexklausuler, frågan om ändradanvändning och andrahandsuthyrning. Utskottet tillstyrkte i betänkande BoU1987/88:21 förslaget, dock föreslogs vissa ändringar beträffande bl.a.ersättningsreglerna. biföll utskottets förslag. I motion 1988/89:Bo414 (c) förs fram förslag om ändringari lokal- 1989/90:BoUl hyreslagstiftningen i syfte att ytterligare stärkalokalhyresgästers ställning. 1 yrkande 1 föreslås att 12 kap. 57 a § förstastycket jordabalken ändras så att ett hyreskrav skall anses oskäligt om detpåtagligt överstiger hyresläget på orten för jämförliga lokaler. Enligtmotionen skall ett överskridande av hyreskravet med- eller mera anses varapåtagligt. Motionärerna anser också att den genomsnittliga hyran i jämförelsematerialetskall anses som hyresläget om enhetlig hyresnivå inte kan konstateras vidjämförelseprövning och att samma vikt skall tillmätas omförhandladeavtal och avtal . I motion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 17 såvittnu är i fråga yrkas att upphäver bl.a. nu aktuell ändring om skäligthyreskrav. Frågan behandlades av utskottet i ovannämnda betänkande.Innehållet i motion överensstämmer med kommitténs förslag.Utskottet tillstyrkte regeringsförslaget som innebär att krävd hyra inte skallanses som skälig om den överstiger den hyra lokalen vid hyrestidens utgång kanantas betinga på öppna marknaden (marknadshyra). När marknadshyran bestämsskall främst beaktas hyran för närmast jämförliga lokaler på orten. Utskottetanförde bl.a. att förslaget fick anses väl tillgodose rimliga anspråk på ettförbättrat skydd för lokalhyresgäster. Utskottet ansåg också att förslaget varen rimlig avvägning mellan de krav parterna kan ställa samt kan ge störreföljsamhet till den faktiska hyresutvecklingen än kommitténs förslag. Utskottetanser inte att det , efter den korta tid som lagändringarna varit i kraft,finns anledning att göra annan bedömning. Utskottet förutsätter dock attregeringen följer utvecklingen i denna fråga och vid behov tar initiativ tilllagändring. Motion 1988/89:Bo414 (c) yrkande 1 och motion 1988/89:Bo417 (m)yrkande 17 såvitt nu är i fråga om skäligt hyreskrav vid lokalhyra avstyrks. I motion 1988/89:Bo414 (c) yrkande 2 begärs en ändring avbestämmelserna i hyreslagen som rör skyldigheten att hänskjuta tvist tillhyresnämnd. Enligt nuvarande ordning skall hyresgästen, om hyresvärden sagtupp avtalet och hyresgästen inte går med på att flytta utan att få ersättning,hänskjuta tvisten till hyresnämnden för medling (12 kap. 58 §jordabalken). Enligt motionärerna bör denna bestämmelse ändras så atthyresvärden skall ha skyldighet att hänskjuta tvist till hyresnämnd i ställetför hyresgästen. Som skäl anförs att hyresvärd ofta får anses vara meraförtrogen med de avtal och regler som gäller på hyresmarknaden. Förslaget i motionen, som också framfördes i samband medde senaste ändringarna i lokalhyreslagstiftningen, överensstämmer medlokalhyreskommitténs förslag. Utskottet uttalade att de eventuella olägenhetersom den gällande ordningen givit upphov till bör kunna bemästras genom ökadinformation bl.a. genom hyresgästernas intresseorganisationer. Utskottethänvisade också till att uppsägningshandlingen skall innehålla underrättelseom vad hyresgästen har att iaktta. Utskottet, som inte finner anledning att göra annanbedömning, 1989/90:BoUl avstyrker motion 1988/89:Bo414 (c) yrkande 2beträffande skyldigheten att hänskjuta tvbt till hyresnämnd. I motion 1988/89:Bo414 (c) yrkande 3 begärs att riksdagenändrar reglerna om medlingsförfarandet så att hyresnämnden på begäran av partskall avge yttrande om hyresvärdens ersättningsskyldighet. gäller enligt12 a § lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder att hyresnämndenvid medling enligt 12 kap. 58 § eller 58 a § jordabalken skall yttra sig ommarknadshyran för lokalen. Enligt motionen ger nuvarande förfarande intetillfredsställande vägledning till parterna, särskilt inte i det fall tvistenavser skäligheten av ett hyreskrav. Även denna fråga var föremål för behandling i utskottet isamband med de senaste ändringarna. Syftet med bestämmelsen är bl.a. attyttrandet skall tvinga fram en bättre utredning och ge parterna ledning vidderas bedömning av vilka medgivanden som bör göras för att få hyresförhållandetförlängt. Förslaget i motionen överensstämmer med lolkalhyreskommitténsförslag. I likhet med flera kritiska remissinstanser ansåg departementschefenatt ett yttrande om lokalens marknadshyra i sig utgör en bättre vägledning förparterna än ett yttrande om hyresvärdens ersättningsskyldighet. Utskottet ansåg att gällande ordning tillsammans med enförstärkt preklusionsregel bör tillgodose parternas berättigade krav på eneffektiv medling och vägledning. Utskottet har inte funnit anledning att ändrauppfattning. Motion 1988/89:Bo414 (c) yrkande 3 om medlingsförfarandet vidförlängningsvägran avstyrks. Slutligen yrkas i motion 1988/89:Bo414 (c) yrkande 4 att12 kap. 58 b § jordabalken ändras så att hyresgästen alltid skall ha rätt ersättning som motsvarar minst en årshyra för lokalen, om hyresförhållandetupphör på grund av en obefogad uppsägning. Om hyresgästen har rätt till ersättning skall hyresvärdenenligt nuvarande regler alltid betala ersättning med ett belopp som motsvararen årshyra för lokalen, dock högst ett belopp som vid hyrestidens utgångmotsvarar fyra basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Bestämmelsen fick detta innehåll i samband med utskottsbehandlingenav de senaste ändringarna i lokalhyreslagstiftningen. Utskottet uttalade medanledning av motioner med yrkanden om en minimiersättning motsvarande enårshyra att rätt till en sådan minimiersättning skulle föra för långt.Utskottet förordade emellertid att det i propositionen framlagda förslaget omen minimiersättning motsvarande två basbelopp skulle fördubblas. Ingenting har framkommit som gör att utskottet har anledningatt ändra sitt ställningstagande om ersättningsreglerna vid obefogad uppsägning.Utskottet avstyrker därför motion 1988/89:Bo414 (c) yrkande 4. I motion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 17 såvitt nu är i frågahem- 1989/90:BoUl ställs att upphäver de ändringar i hyreslagensom rör lokaler och frågorna indexklausuler, lokalägarens rätt att motsätta sigändrad användning samt andrahandsuthyrning. Utskottet har behandlat de i motionen angivna frågorna ibetänkande BoU 1987/88:21. Med hänvisning till utskottets tidigareställningstagande i de i motionen aktuella frågorna avstyrks motion1988/89:Bo417 (m) yrkande 17 såvitt nu är i fråga om upphävande av vbsaändringar i lokalhyreslagstiftningen. I motion 1988/89:Bo417 (m) yrkande 18 begärs ettriksdagens tillkännagivande om en skyndsam översyn av regelsystem ochfastighetsrättsliga frågor i syfte att anpassa dessa till det som gäller ochförväntas gälla inom EG. En omfattande organisation för integrationsfrågor finnsinom . En rad lednings- och arbetsgrupper har satts upp ivilka ingår regeringsledamöter och tjänstemän i förvaltningen. De kompletterasav sakkunniga från näringsliv, fackförbund och andra intresseorganisationer.Organisationen täcker alla de områden som omfattas av den inre marknaden. Alladepartement utom försvarsdepartementet deltar i integrationsarbetet. Etttjugotal arbetsgrupper har upprättats omfattande alla de områden som berörs avintegrationsarbetet. Inom pågår sådant arbete i fråga ombyggprodukter. Utskottet förutsätter att den pågåendeintegrationsprocessen och det översynsarbete som inletts såvitt avser bl.a.byggprodukter också kommer att avse andra frågor som berör den svenskabostadsmarknaden. Utskottet vill dock erinra om sitt tidigare ställningstagandei yttrandet 1988/89:BoU2y enligt vilket utskottet uttalade att debostadssociala målen inte får överges och att strävanden att nå dessa mål börprägla bostadspolitiken. Något riitsdagens tillkännagivande om översyn av regebystemm.m. för EG-anpassning synes inte erforderligt. Utskottet avstyrker motion1988/89:Bo417 (m) yrkande 18. I motion 1988/89:Bo548 (mp) yrkande 2 hemställs attriksdagen beslutar att införa skyldighet att redovisa radonhalt inomhus vid försäljningav bostadshus. Utskottet avstyrker motion 1988/89:Bo548 (mp) yrkande 2 omredovisning av radonhalt vid försäljning av bostadshus med hänvisning tillgällande regler och fast praxis om bl.a. köparens undersökningsplikt vid köp avfest egendom. Hemställan - i989/90:BoUi 1. beträffendebildande av bostadsfastigheter på landsbygden att avslårmotionerna 1988/89:Bo401 och 1988/89:Bo406, 2. beträffandekallebeförfarandet vid lantmäteriförrättningar att avslår motion 1988/89:Bo404, 3. beträffende översyn av ersättningsreglerna i fastighetsbild ningslagen att avslårmotion 1988/89:Bo410, 4. beträffande benämning av vbsageografiska områden att avslår motion 1988/89:Bo536, 5. beträffande upphävandeav förköpslagen att avslårmotion 1988/89:Bo405 yrkande 15, 6. beträffandeöversyn av förköpslagen att avslårmotion 1988/89:Bo409 yrkande 9, 7. beträffandeundantag från tilbtåndsplikt för bostadsrättsorga nbaiioner att avslårmotionerna 1988/89:Bo247 yrkande 10, 1988/89:Bo405 yrkande 4, 1988/89:Bo409yrkande 3 och 1988/89:Bo417 yrkande 12, det första och det sistnämnda yrkandetsåvitt nu är i fråga, 8. beträffanderiksorganbation i bostadsrätblagen att avslårmotionerna 1988/89:Bo247 yrkandena 9 och 10, 1988/89:Bo409 yrkande 4 och1988/89:Bo417 yrkande 12, det andra och det fjärde yrkandet såvitt nu är ifråga, 9. beträffande förvärvarens utredningsskyldighet i tilbtåndslagen att avslårmotion 1988/89:Bo417 yrkande 12 såvitt nu är i fråga, 10. beträflandeutvärdering av tilbtåndslagen att avslårmotion 1988/89:Bo417 yrkande 14, 11. beträffandeombildningslagen och allmännyttiga bostadsföre tag att avslårmotionerna 1988/89:Bo247 yrkande 10 såvitt nu är i fråga, 1988/89:Bo405 yrkande6 b och 1988/89:Bo409 yrkande 7, 12. beträffandeantalet lägenheter i ombildningslagen att avslårmotionerna 1988/89:Bo247 yrkande 10 såvitt nu är i fråga och 1988/89:Bo405yrkande 6 a, 13. beträffandeenkel majoritet vid ombildning att avslårmotionerna 1988/89:Bo247 yrkande 10 såvitt nu är i fråga och 1988/89:Bo417yrkande 2, 14. beträffandeomvandling av bostadsföreningar till bostads rättsföreningar att avslårmotion 1988/89:Bo409 yrkande 8, 15. beträffande ökade möjligheteratt bo i bostadsrätt 1989/90:BoU 1 att avslår motion1988/89:Bo409 yrkande 2, 16. beträffende förbud motomvandling av hyresrätt till bostadsrätt att avslårmotion 1988/89:Bo228 yrkande 9, 17. beträffendehembudsskyldighet i bostadsrätblagen att avslårmotionerna 1988/89:Bo405 yrkande 5 och 1988/89:Bo409 yrkande 5, 18. beträffendeersättning för boendeinflytande och fritidsverk samhet samt förhandlingsersättning att avslårmotionerna 1988/89:Bo409 yrkande 17 och 1988/89:Bo417 yrkande 7 såvitt nu är ifråga, 19. beträffendeändringar i bruksvärdesystemet att avslårmotionerna 1988/89:Bo278 yrkande 1, 1988/89:Bo405 yrkande 1 och 1988/89:Bo409yrkande 19, 20. beträffende hyranvid andrahandsuthyrning att avslårmotion 1988/89:Bo417 yrkande 1, 21. beträffende kontinuerliguppvärmning av bostäder att avslår motion 1988/89:Bo403, 22. beträffendehyresgästinflytande över reparationer i egen lägenhet att avslårmotionerna 1988/89:Bo409 yrkande 16 och 1988/89:Bo417 yrkande 8, 23. beträffende byte mellanegnahemlbostadsrätt och hyresrätt att avslår motion 1988/89:Bo413, att avslårmotion 1988/89:Bo228 yrkande 7, 25. beträffendede allmännyttiga bostadsföretagens roll för hyres gästinflytandet att avslårmotion 1988/89:Bo415 yrkande 1, 26. beträffendehyresgästinflytande i de allmännyttiga bostadsfö retagens styreber att avslårmotion 1988/89:Bo416, 27. beträffandeutövande av hyresgästinflytande enligt bostadssa neringslagen att avslårmotionerna 1988/89:Bo409 yrkande 22 och 1988/89:Bo415 yrkande 3, 28. beträffendeförhandlingsrätt enligt hyresförhandlingslagen att avslårmotionerna 1988/89:Bo405 yrkande 2, 1988/89:Bo409 yrkande 18, 1988/89:Bo415yrkande 4 och 1988/89:Bo417 yrkande 7 såvitt nu är i fråga, 29. beträffende primär förhandlingsskyldighet vid underhålb- och förbättringsåtgärder att avslårmotionerna 1988/89:Bo210 yrkande 4 och 1988/89:Bo415 yrkande 5, 30. beträffendegenomförandetid vid ombyggnad att avslårmotion 1988/89:Bo415 yrkande 6, 31. beträffandehyresgästinflytandet vid anslutning till kabel-TV 1989/90:BoU avslår motion 1988/89:Bo415 yrkande 9, 32. beträffande"hyr-köp-system" att avslårmotion 1988/89:Bo405 yrkande 3, 33. beträffandeinförande av ägarlägenheter att avslårmotion 1988/89:Bo405 yrkande 8, 34. beträffende permanentning avden kooperativa hyresrätten att avslår motion 1988/89:Bo415 yrkande7, 35. beträffandeavgifter för bostadsförmedling att avslårmotionerna 1988/89:Bo409 yrkande 12 och 1988/89:Bo417 yrkande 6, 36. beträ&nde upphävande avbostadsförsörjningslagen att avslår motion 1988/89:Bo417 yrkande 16, 37. beträffandekommunal bostadsanvbningsrätt att avslår motionerna 1988/89:Bo405 yrkande 13, 1988/89:Bo409 yrkande 10 och1988/89:Bo417 yrkande 13, 38. beträffande kommunalbostadsanvbningsskyldighet att avslår motion 1988/89:Bo228 yrkande 8, 39. beträfiändeutvärdering av lagen om bostadsanvbningsrätt att avslår motion1988/89:Bo407, 40. beträffandeskäligt hyreskrav vid lokalhyra att avslårmotionerna 1988/89:Bo414 yrkande 1 och 1988/89:Bo417 yrkande 17 såvitt nu är ifråga,