bet · GD01JoU17 · 1989-12-31 00:00:00 — FoU på miljövårdens område sker inom SLU både inomspecifika projekt och som en del av projekt av annat slag. Allmänt sett är detsålunda viktigt att miljöaspekterna beaktas av varje institution och forskare iall FoU-verksamhet. Behovet härav blir allt starkare. Inte minst miljöaspekterna har också accentuerat behovetav tvärvetenskaplig samordning. I syfte att samla resurser till FoU för ettmiljövänligare jordbruk och skogsbruk startades efter beslut år 1986två omfattande tvärvetenskapliga forskningsprogram (prop. 1985/86:74, skr. 76,JoU13, rskr. Det ena behandlar nya produktionsformer i jordbruket ochträdgårdsnäringen och bygger på grundsynen att produktionsformer som syftartill att förena effektiviteten med hänsynen till miljön förutsätter enbiologisk-ekologisk helhetssyn. Programmet administreras av och sedanstarten har 17 milj. kr. anvisats för dess genomförande. Det andra programmet som beslutades rör skog ochmiljö. Det tar sikte på de globala problemen, främst de pågående avskog-nings-och ökenutbredningsprocesserna i de fattiga länderna, och på betingelserna förett produktivt, ekologiskt balanserat skogsbruk i . Det är ett brett,tvärvetenskapligt program som spänner över allt från grundforskning inomtraditionella discipliner till utbildning av forskare i och u-länder.Den svenska delen av programmet administreras av och den u-landsinriktadeav styrelsen för u-landsforskning (SAJIEC). För den svenska delen har sedanstarten anvisats 29 milj. kr. Härav disponerar naturvetenskapligaforskningsrådet 8 milj. kr. Behovet av miljöhänsyn i jordbruket och skogsbruket och avminskade miljöstörningar för dessa näringar är enligt regeringen stort. Detkrävs emellertid ökade kunskaper både av grundläggande och mertillämpningsinriktad karaktär. Även om miljöanknuten forskning har bedrivitsunder en följd av år i detta syfte är kunskapsbehovet fortfarande stort. De båda program som startades och som rörmiljövänligare jordbruk och skogsbruk bör drivas vidare. Inte minst viktigt ärdärvid att ta fasta på de möjligheter som programmen ger att göra insatser överinstitutions- och fakultetsgränserna. Även deresurser som står till SLU:s och förfogande utanför /90:JoU17 dessaprogram bör i ökad omfattning styras över från produktionsinriktad forskningtill miljörelaterad. Detta gäller inte minst insatserna för jordbruksforskning.För skogsforskningens del framstår behovet av kunskaper allt större när detgäller de funktionella sambanden i skogsekosystemet. Ett forskningsprogram för rennäringen har haft regeringens uppdrag att, efter samråd medlantbruksstyrelsen, SLU, statens veterinärmedicinska anstalt och andra berördaorgan, utarbeta ett sammanhållet program för den framtida renforskningen. Deförutsättningar som har gällt för uppdraget är bl.a. att möjligheterna skalltas till vara för att tillgodose renforskningens behov inom andraforskningsområden, att behovet av nordiskt samarbete skall uppmärksammas ochatt programmet skall finansieras inom ramen för tillgängliga medel för FoU påområdet. har redovisat sina förslag i två rapporter. och Sammanhålletforskningsprogram för rennäringen. Rapporterna har remissbehandlats. Det är nödvändigt att insatser görs för att skapa underlagför en positiv utveckling av rennäringen så att den kan bedrivas med rimligekonomisk avkastning och i samförstånd med andra markanvändare irenskötselområdet. En förutsättning för detta är bl.a. FoU-insatser. Detfinns forskningsresurser som primärt är avsedda för andra intressen men somrätt utnyttjade kan komma till stor nytta för renskötseln. Genom samordning avdessa resurser kan syftet uppnås. Med de begränsade extra resurser som finns eller kanställas till förfogande måste tillgänglig forskningskapacitet utnyttjas sålångt möjligt. För att detta skall kunna ske måste verksamheten vid fleraforskningsinstitutioner samordnas och målinriktas. Detta bör kunna låta siggöras med utgångspunkt i ett program av det slag som har redovisat. SJFRbör sålunda ges ansvaret för ett program som samordnar FoU för rennäringensbehov. De forskningsutförande organ som i första hand kan komma i fråga förverksamheten är SLU, statens veterinärmedicinska anstalt och universiteten iUmeå och . Tillgängliga resurser medger sålunda inte att det skapasett särskilt forskningsinstitut eller ett centrum med särskilda basresurser. Istället bör, såsom har föreslagit, de nuvarande insatserna förstärkas medmedel som omfördelar. Därtill bör vissa ytterligare medel tillförasprogrammet. Denna fråga tas upp i det följande. Medel bör reserveras för en fåltstation. Även den resursfrågantas upp i det följande. Frågan om vilken form den skall ges och i anslutningtill vilken sameby den skall placeras får avgöras i samråd mellan , SLU ochSvenska samernas riksförbund. När stationen kommer till stånd bör den avpraktiska skäl förvaltas av SLU. Hänsyn härtill har tagits vid beräkning avSLU:s lokalkostnader. Ett sätt att bredda basen för renforskningen är samarbete med 22 motsvarande verksamhet i och . förrenforskning () förekommer redan visst samarbete som emel- 1989/90:JoU17lertid är begränsat till gemensamma forskningskonferenser, forskningsstipendieroch en gemensam vetenskaplig tidskrift. Formerna för det nordiska samarbetet pårennäringens område diskuteras i de olika samarbetsorgan somfinns. Vad gäller forskningen kan det därvid bli aktuellt att pröva en närmareanknytning till de nationella forskningsråden så som fallet är i fråga omforskningen på jordbrukets, skogsbrukets och fiskets områden. Främjande av skogsvård m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 7(s. 358). Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder Jordbruksministern framhåller att behovet av forskning,försök och utveckling för att skapa en bättre djurmiljö inom animalieproduktionenär stort. Det är nödvändigt att kraven i den nya djurskyddslagen blirtillgodosedda. Därför bör ytterligare 3,3 milj. kr. anvisas för bl.a. FoU pådetta område. Därvid kommer även en bred försöksverksamhet att kunna bedrivas. Det framhålls i propositionen som angeläget att insatsergörs för att utveckla alternativa metoder till djurförsök som är effektiva ochtillförlitliga. Anslaget till centrala försöksdjursnämnden (CFN) bör mot dennabakgrund räknas upp med . Vidare bör nämndens anslag tillförasytterligare . för att täcka ökade kostnader för de djurförsöksetiskanämnderna. För att främja utvecklingen av forskning med alternativaoch kompletterande metoder till djurförsök m.m. har staten och läkemedelsindustriföreningen(HF) gemensamt finansierat viss verksamhet enligt ettårsavtal. Det senastelöper ut . I likhet med vad som gäller kollektivt finansieradforskning i övrigt inom område bör det ifortsättningen träffas treåriga avtal. Chefen för harsålunda för avsikt att ta initiativ till att förhandlingar tas upp medLIF om ett avtal för perioden /91 1992/93 som omfattar en ökadkostnadsram. bör bemyndiga regeringen att låta staten ta på sigansvaret för de ekonomiska förpliktelser som följer av ett sådant avtal. 1fortsättningen bör avtalet träffas mellan CFN och LIF och kunna förlängas utanriksdagens medverkan om avtalet innebär att tidigare åtaganden förlängs utanstörre ökning av verksamhetens omfattning. I propositionen föreslås att anslaget sammanlagt räknasupp med . Därvid har hänsyn tagits till aUtjänstebrevsrätten för CFN upphör fr.o.m. . Motionerna 1989/90:JoU17 I motion Jo514 (c) begärs ett samlat och kraftfulltprogram för forskning om alternativa metoder till djurförsök och ytterligare1,5 milj. kr. till forskning på området (yrkandena 4 resp. 5). Vpk begär ipartimotionerna Jol5 yrkande 4 och Jo22 yrkande 1 ytterligare 4 milj. kr. tillCFN för forskning om alternativa metoder. Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning. Detta innebär bl.a. dels att anslaget till CFN räknas uppmed , dels att ytterligare . tillförs ökade kostnader för de djurförsöksetiska nämnderna. Chefen för jordbruksdepartementethar uttalat sin avsikt att ta initiativ till förhandlingar med LIF angående etttreårsavtal om finansiering av viss forskning med alternativa ochkompletterande metoder till djurförsök. Avtalet omfattar en ökad kostnadsram.Utskottet tillstyrker att regeringen bemyndigas ikläda staten de förpliktelsersom följer av avtalet. Vad utskottet sålunda anfört innebär att utskottetavstyrker motionerna JoI5 yrkande 4, Jo22 yrkande I och Jo514 yrkande 5. Med detanförda avstyrks även motion Jo514 yrkande 4. Planen omfattar perioden /91-1992/93. 1 sin framtidsplanering prioriterar SLU grundläggandedisciplinär kunskapsuppbyggnad och metodutveckling, forskarrekrytering ochforskarutbildning, konsekvensforskning i fråga om miljöförstöring, fortsattfördjupning av de för SLU specifika forskningsområdena samt vidgad samverkanmed andra universitet, de areella näringarnas företrädare och industrin. Enutveckling av det internationella samarbetet betonas. Bland de forskningsområden som bedöms vara i behov av nyaeller kompletterande resurser anger SLU utveckling av biosensorer, bioteknik,bioenergj och fytokemi. Andra områden är forskning om försöksdjur ochdjurhållning, popuiationsekologi och forskning kring hotade växt- ochdjurarter. Miljörelaterad forskning betonas ytterligare, liksomkonsekvensbedömningar av ny teknik. Även i de särskilda fakultetsprogram somhar utarbetats betonas miljöfrågornas betydelse. SLU:s förslag till omfördelning av anslagnaforskningsmedel innebär prioritering av områden som djurhållningssystem,odlingsmetoder för ett uthålligt odlingssystem, kvalitetsfrågor och ekonomiskafrågor om livsmedel i kedjan efter primärproduktion, natur- och miljöfrågor ianslutning till skogsproduktion, alternativa metoder för skogsskötsel samtluftföroreningar. Propositionen 1989/90:JoU17 I avvaktan på den övergripande översyn som pågår av SLUoch som skall utgöra underlag för beslut inför nästa treårsperiod,1993/941995/96, bör enligt jordbruksministern insatserna för SLU koncentrerastill särskilt prioriterade områden. SLU:s anslag för utbildning, forskning m.m. är så utformatatt statsmakterna inte binder anslagsbelopp till resp. forskning, utbildningeller central förvaltning och inte heller till fakulteterna. Möjligheterna attgöra omfördelningar mellan institutioner, forskningsområden och fakulteter är såledesmycket stora för SLU:s ledning. Det är också möjligt att göra omfördelningarmellan utbildning och FoU. Forskning och utbildning är dessutom starktintegrerade. Den flexibilitet som anslagskonstruktionen medger måste tas tillvara. De nya resurser som föreslås ställas till SLU:s förfogandeskall mer än tidigare betraktas som resultatinriktade insatser. Visar enuppföljning att området är fårdigbearbetat eller att insatserna inte gerönskat resultat skall resurserna dras in och omfördelas. Härigenom får bådefakultetsledning och ledning möjlighet att förfoga över enreserv för angelägna riktade insatser. De särskilda medel som (prop. 1988/89:100, bil.11, JoU12, rskr. 156) anvisades till SLU för inledning av agronomutbildningensförnyelse med inriktning mot bioteknik och livsmedel gör en ökadforskningsanknytning hos utbildningen möjlig. Jordbruksministern anser attförnyelsearbetet bör fortsätta, varför ytterligare 1 milj. kr. har beräknats förändamålet. För att än mer stärka utbildningen har inte någotrationaliseringsavdrag gjorts. Enligt jordbruksministern bör inte förnärvarande ställning tas till förslaget om ändrat huvudmannaskap för depropedeutiska kurserna. Utöver de insatser som blir möjliga genom omfördelningenanser jordbruksministern att bör ytterligare 11,9 milj.kr. tillföras de prioriterade forskningsområdena. För att förstärka insatsernapå djurmiljöområdet bör professuren i husdjurshygien som är personlig förIngvar omvandlas till ordinarie med som förste innehavare. Föromvandling av utbildningsbidrag tiil doktorandtjänster bör ytterligare 3,8milj. beräknas för treårsperioden och för att förstärka detinternationella samarbetet ytterligare 1 milj. kr. Från anslaget till bör 1,5 milj. kr. överföras tillSLU för tre tjänster samt driftmedel för skogliga bördighetsförsök.Jordbruksministern anser vidare att den överföring av energiforskningsresursersom genom förra forskningspropositionen gjordes för en treårsperiod nu börpermanentas. Sammanlagt bör anslaget till SLU för /91räknas upp med . 1989/90:JoU17 Motionerna Ipartimotion Jo24 (m) framhålls som konsekvent att överföra SLU tillutbildningsdepartementets ansvarsområde och att i princip en sådan organisationbör eftersträvas som ger SLU och andra universitet största möjligasjälvständighet. Regeringen bör därför enligt motionens yrkande 3 ges iuppdrag att analysera frågan om SLU:s framtida organisation. Enligt motionJo28 (m) bör SLU överföras till . För att stärka denfria forskningen föreslås i motion Jo26 (m) yrkande 1 att organisationen avforskningsverksamheten förbättras. Sektorsorganens roll bör tonas ned tillförmån för en förstärkning av fakulteter och forskningsråd och rollfördelningengöras tydligare. Vpkbegär i motion Jol5 yrkande 1 att SLU på ett nytt anslag tillförs 5 milj. kr.för utveckling av roll i miljöforskningen. Enligt motionensyrkande 3 bör 5 milj. kr. anslås för forskning om naturresursernas betydelse irekreationshänseende. För FoU om alternativa djurhållningssystem ianimalieproduktionen bör enligt yrkande 5 tillföras ytterligare 2milj. Yrkandena 3 och 5 motsvaras av yrkandena 9 resp. 8 i motion Jo22 frånsamma parti. Utbildningenvid SLU är föremål för ett flertal motioner. Motionärerna i motion Jo620 (c)betonar vikten av ökade resurser för det stora behovet av utbildning avinstruktörer och ledare inom ridsporten (yrkande 1) och anser att inrättande aven högskoleutbildning vid skulle kunna medföra en ytterligare höjningav kompetensen på området (yrkande 2). Utbildningen inom hästsektorn bör enligtvpk-motionen Jo877 skyndsamt utvärderas och en plan framläggas för hur detstora behovet av en sådan utbildning kan tillgodoses. Enligtmotionärerna i motionerna Jo612 (c), Jo614 (s), Jo619 (c) och Jo621 (s) ärutbildningen av hovslagare en statlig uppgift och ansvaret för utbildningen börsnarast klarläggas. Till dess en annan och tillfredsställande lösning harutarbetats bör enligt motionerna Jo612 och Jo619 utbildningen kvarbli inom SLU. Vpkanser att huvudmannaskapet för det propedeutiska året på agronom- och jägmästarutbildningarna skall överföras från skolöversty relsen till SLU. För ändamålet bör anslås 2,2 milj. kr. (motionerna Jo 15 yrkandena 7 och 8 och Jo22 yrkandena 3 och 4). 1 motionernas yrkanden 9 resp. 5 begärs ytterligare 3 milj. kr. till reformer, bl.a. ökad internationalisering, inom den grundläggande utbildningen. terpartiet vill enligt motion Jol7 yrkande 3 att ytterligare 4 milj. kr. tillförs agronom-, hortonom- och veterinärutbildningarna. I motion Jo610 (c) framhålls behovet av ökad utbildning och fler resurser till 26 denveterinärmedicinska fakulteten vid SLU (yrkande 1). Begäran om 1989/90:JoU17 till veterinärutbildningen och samma belopp till utbildning inom bioteknikoch livsmedel återfinns i motion J06I8 (c). Behovet av åtgärder för att förbättra veterinärsituationeni norra framhålls i motion J06IO yrkande 2. För att avhjälpa bristen påveterinärer i norra bör enligt motionärerna i motionerna J06O2 ochJ06O8 (båda fp) delar av veterinärutbildningen lokaliseras till . Omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandtjänsterbör enligt motion Jo24 (m) yrkande 2 vara avslutad vid utgången av budgetåret1995/96 och omfatta även SLU. vill enligt motion Jol7 yrkande 5tillföra SLU ytterligare 5,2 milj. kr. till ombildning av utbildningsbidragenoch vpk begär i motionerna Jo 15 yrkande 6 och Jo22 yrkande 2 2,5 milj. kr. Ett flertal professurer föreslås inrättade. Somförstärkning av forskningen om den kooperativa företagsformen bör enligtmotionärerna i motionerna Jo9 (c, m) och Jo31 (c) inrättas en professur iämnet. Enligt motion Jol9 (s) bör professuren även omfatta ämnet ekonomi. Enprofessur i försöksdjursvetenskap med tvärvetenskaplig prägel och medinriktning på djurskydd och minskad användning av djurförsök bör inrättasenligt motion Jol3 (c) och föreslår i motion Jo27 yrkande 7 att500 . anslås för en professur i nationalekonomi med inriktning påsambandet mellan miljö och ekonomi. anser att 1,5 milj. kr. böravsättas till en professur i skogsme-teorologj/hydrologi vid skogshögskolan/SLUi (motion Jo30 yrkande 8) och enligt motion Jo603 (m) bör en professur iskogshistoria inrättas vid skogshögskolan/SLU i . 20 milj. kr. av de avgifter som jordbruket eriägger förhandelsgödsel och bekämpningsmedel bör enligt motionerna Jo 17 yrkande 1 ochUbll3 yrkande 1 i sin helhet komma jordbruket till del genom omfördelning avmedlen för andra ändamål. Ytterligare 47 milj. kr. bör enligt motion UblI3yrkande 2 anslås till sådan forskning om nya industriella verksamheter där främstjordbruket kan utgöra en betydande råvarubas. Enligt motionerna Jol5 yrkande 2 och Jo22 yrkande 7 (bådavpk) bör SLU tillföras 5 milj. kr. för FoU om alternativ odling och i motionJol7 yrkande 4 begär ytterligare 4 milj. kr. till forskning ochutbildning om alternativ odling. 1 motion Jo267 (vpk) yrkande 7 föreslås attforskning och utveckling vad gäller alternativ odling ges såväl högre prioritetvid SLU som möjlighet att verka tvärvetenskapligt, genom att det friståendesekretariatet för alternativ odling återupprättas. Inom trädgårdsnäringsområdet finns enligt vad som framförsi motion Jo266 (c) yrkande 5 behov av såväl en fördjupad grundforskning som enstörre bredd på den tillämpade forskningen. En resursförstärk- 1989/90:JoU17 ningskulle bidra till att styra svensk växtodling mot en ännu lägrekemikalieanvändning. Med den radikala förändring som en ny jordbruks- ochenergipolitik kan komma att innebära för svensk landsbygd är det enligt motionäreni motion J06O6 (c) lämpligt att landsbygdsutvecklingen ur alla aspekter blirföremål för ett grundläggande forskningsprojekt. Ett sådan projekt kan enligtmotionären med fördel knytas till universitet. Forskning kring odling och användning av rörflen somindustri- och energigröda måste enligt motionärerna i motion J06II (m) fåsådana ekonomiska resurser att forskarna vid i kan genomförade lovande försök som uppnådda resultat visar. Linodling och hantering av lin som ett värdefulltalternativ till annan användning av framhålls av motionären i motionJo23 (c) som också betonar värdet av två projekt i ochVästernorrland om utveckling av linet och linnäringen (yrkande 1). Förforskning och utveckling beträffande linet bör 2 milj. kr. anslås till SLU(yrkande 2). Det fortsatta stödet till jordbruksforskningen förNorrland bör enligt motionärerna i motion Joll (fp) ligga minst i nivå med detstöd som utgår inom ramen för åtgärdsprogrammet för jordbruket i norraSverige. Det framhålls också som angeläget att växtförädlingen kan bedrivas påen högre nivå än vad stöd medger. En förstärkning med 1,5 milj. kr. perår och sammantaget 10 milj. kr. bör utgå som stöd till lantbruksforskning ochväxtförädling för det norrländska jordbruket. SLU och bör under budgetåret1990/91 omfördela medel i enlighet härmed (yrkande 1). De insatser som görseller kan komma till stånd genom ett ökat anslag bör också kunna påräknafortsatt statligt stöd, i första hand under budgetåren 1991/92 och 1992/93(yrkande 2). med sina varierande produktionsförutsättningar börenligt motionärerna i motion Jo29 (c) i ökad omfattning bli föremål förforskning inom jordbruksnäringen. Såväl möjligheter till framställning avkvalitetsprodukter inom animalieproduktionen, industriråvaror somenergiproduktion bör därvid beaktas. Länet skulle härigenom kunna få frampilotfall, användbara även i andra delar av . framhåller i motion Jol7 yrkande 7 somrimligt att 10,1 milj. kr. av de medel som inflyter från avgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel används för skogsforskning, vilketmotsvarar skogsbrukets andel av avgifterna. Av detta belopp bör avsättas 5,1milj. till forskning om skogsbruk inom ramen för familjejordbruket.Härutöver bör skogsforskningen finansieras av de stora skogsägarna. Fleraskäl, bl.a. miljöskäl, talar enligt motionärerna i motionerna Jo20 och Jo26(båda m) yrkande 5 för ökade insatser inom 28 skogsforskningen, inte minst i . En ökad skogsforskning " medinriktning på lövskog efterlyses i motion Jo21 (vpk) och /90:JoU17ändamålet bör inrättas en forskningsstation i södra . Som en del av denetablerade forskningsverksamheten vid bör enligt motionärerna i motionJo605 (s, m, c) SLU ges i uppdrag att inrätta en försöksstation förskogsforskning i . För att man skall kunna uppnå en bättre samordningmellan den teoretiska och den praktiska skogsforskningen bör enligt motionJ06OI (c) fasta forskartjänster placeras vid högskolan i . Statligt stödbör enligt motionärerna i motion Jo743 (fp) yrkande 3 utgå till ett planeratforskningsprojekt om bl.a. försurningens inverkan på skogsmark. I motion Jo613(c) framhålls som rimligt att Gammelkroppa skogsskola erhåller statsbidrag påsamma nivå som skogshögskolan i . Driftsbidraget till skolan bördärför höjas till . Som förstärkning av kooperationsforskningen föreslår vpk imotionerna JoI5 yrkande 10 och Jo22 yrkande 6 att 2 milj. kr. Ett sammanhållet forskningsprogram om bioteknikenefterlyses av i motion J0I8 yrkande 1. Programmet måsteprioritera kunskapsuppbyggnad och biologisk grundforskning samt tvärvetenskapligtsamarbete. Vid sin bedömning av forskningsprojekten är det enligt yrkande 2nödvändigt att de forskningsfinansierande organen även gör en värdering av derisker som kan vara förknippade med projekten. I yrkande 3 påtalas behovet avett internationellt samarbete på området och av nationell kapacitet förbedömning och värdering av den internationella utvecklingen på området samt avresultatet av denna utveckling. Bioteknikens miljökonsekvenser måste enligtyrkande 4 bli föremål för forskning och då främst vad avser riskvärdering avgentekniskt modifierade organismer och det positiva utnyttjandet av bioteknik iförädlingsarbete och vid utveckling av process- och reningstekniker. Slutligenbegärs i motionens yrkande 5 att av de svenska anslagen till bioteknikavsätts till hanterandet av etiska frågor. framhåller i motion Jo30 yrkande 2 risken medatt stora satsningar på bioteknikforskningen kommer att ske på bekostnad avandra ämnesområden. Forskning inom områden som markvård, ekologiskt jordbrukoch livsmedelskontroll måste enligt motionärerna prioriteras framförbioteknikforskningen. Yrkanden om renforskningens lokalisering och resurserframförs i motionernaJolO (fp), Jol4 (vpk), Jol7 (c) yrkande 8 och Jo26 (m) yrkande 8.1 motion JolO föreslås att ett forskningscentrum inrättas i medfåltförsöksstationer i och . J0I4 bör propositionens förslag ses som en övergångslösning och 29 forskningsprogrammet ligga kvar. dock varaatt senare upprätta ett centrum för renforskning i /90:JoU17 I motion Jo 17 framhålls som angeläget att det på längre siktskapas förutsättningar för ett forskningscentrum i t.ex. . Enligt motionJo26 bör renforskningen lokaliseras till och Röbäcksdalen med enfåltverksamhet som bygger på vissa förutsättningar. Ett nytt förslag börenligt motionen framläggas av regeringen om renforskningens lokalisering ochresurser. UHÄ bör enligt motion Jol7 yrkande 6finansiera uppbyggandet av ett internationellt sekretariat förlivsmedelsforskning inom ramen för samarbetet med EG:s COMETT (Community ActionProgramme in Education and Training for Technology). Den svenskanäringsforskningen bör inriktas på att forskningsresultaten på ett effektivtsätt förs ut till konsumenterna och kan påverka deras faktiska beteende, vilketförutsätter att livsmedelsforskningen ges en starkt beteendevetenskapligkaraktär och att forskning om pedagogiska och opinionspåverkande metoderprioriteras. Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning attföreslagna resurser i högre grad än tidigare skall betraktas somresultatinriktade insatser, vilket innebär att krav skall ställas på godaresultat som följd av insatserna.