bet · GD01UbU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Dessa s.k. kunskapscentraskulle inte bara komplettera länsskolnämnderna i det pedagogiska stödarbetetutan också kunna anordna kurs- och fortbildningsverksamhet för bl.a. lärare. Iproposition 1983/84:27 om åtgärder för elever med handikapp i det allmännaskolväsendet m.m. förutsatte föredragande statsrådet att länsskolnämnderna iförsta hand genom planeringsberedningen i resp. region skall fungera somsamordnare av insatserna för elever med olika handikapp. Utskottet vill erinra om att stödverksamheten förhandikappade elever inom länsskolnämnderna successivt har byggts ut. Förnärvarande finns 23 tjänster som RH-konsulent. Inom ramen för anslaget Bil.Särskilda insatser inom skolområdet finansieras viss del av den verksamhet sombedrivs inom regioninstitutionerna. Medlen disponeras av SÖ och efter beslutav SÖ om medelsfördelning av länsskolnämnderna. Utskottet utgår från attlänsskolnämnderna i samråd med planeringsberedningarna fördelar tillgängligamedel så att regioninstitutionerna på ett tillfredsställande sätt kan planeraoch genomföra undervisningen för rörelsehindrade elever. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1988/S9:Ub315. I motion 1988/S9:Ub307 (fj)) framförs förslag om ettkunskaps- och resurscentrum för rörebehindrade elever vid Östergård.Motionärerna hänvisar till en utredning som gjorts inom planeringsberedningenför västra regionen. Enligt motionärerna finns vid enkompetens som är av stort värde för handikappade ungdomar från olika delar avlandet. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur statenkan stödja en utveckling av till ett kunskaps- och resurscentrummed nationella uppgifter. har behandlat frågan om vidflera tillfållen och senast vid /88 (UbU 1987/88:14, rskr. 304).Planeringsberedningen i västra regionen har i samarbete med och styrelsen för utrett frågan om uppbyggnad avett för rörelsehindrade vid Planeringsberedningen har föreslagit att ett kun- 1989/90:UbU3 skapscentrummed vissa nationella uppgifter, bl.a. specialpedagogiska utredningar inomkommunikations- och dataområdet, metodutveckling i samarbete med rikscentralenför pedagogiska hjälpmedel för rörelsehindrade (RPH-RH), forsknings- ochutvecklingsarbete samt viss fortbildning, byggs upp vid . Föratt dessa arbetsuppgifter skall kunna genomföras har olikaorganisationsmodeller prövats bl.a. med hänsyn till frågan om huvudmannaskap. Utskottet har inhämtat att en försöksverksamhet medkunskapscentrum vid har startat och ärplanerad att pågå t.o.m. /92. Kostnaderna för försöksverksamheten beräknas till totalt . erhållas från anslaget B 11. Särskildainsatser inom skolområdet. Med hänvisning till pågående försöksverksamhet vid BräckeÖstergård och i avvaktan på utvärdering av verksamheten finner utskottet ingenanledning att föreslå att nu vidta någon särskild åtgärd. Utskottetförutsätter att frågan om ytterligare statligt stöd till verksamheten vidBräcke Östergård utöver de medel som beräknas utgå från anslaget B 11.Särskilda insatser inom skolområdet kommer att prövas i skolmyndigheternasreguljära budgetberedning. Med detta avstyrker utskottet motion 19S8/89:Ub307. I motion l98S/89:Ub323 (m, s, c, mp) föreslås ettskolprojekt samordnat mellan speciabkolan Vänerskolan och iVänersborgs kommun. Projektet, som presenterades , innebär enlokalmässig samverkan mellan specialskolan Vänerskolan och en planeradtreparallellig grundskoleenhet med samtliga stadier. 1 denna enhet har ävenplanerats lokaler för kommunala hörselklasser med specialundervisning isärskild undervisningsgrupp. Enligt motionärerna bör projektet ge vissaekonomiska samordningsvinster och även sociala, pedagogiska ochorganisatoriska fördelar. I projektet tillgodoses både en naturligareskolmiljö, de döva elevernas identitetsbehov med den egna gruppen ochteckenspråksmiljön, anför motionärerna. Utskottet behandlade samma ärende vid /83(UbU 1982/83:20, rskr. 253) och avstyrkte då yrkandet. Utskottet vill nu erinraom att integrationsutredningen i sitt slutbetänkande (SOU 1982:19) harbehandlat frågan om vissa dövskolors lokalmässiga anknytning till grundskolan.Utredningen anförde bl.a. följande (s. 244): , "Vi anser att målet fördöva, liksom för andra grupper av personer med funktionsnedsättningar, är attfå förutsättningar och möjligheter för delaktighet och gemenskap med övriga isamhället. Det vi företar oss för att nå detta mål bör emellertid ske på dövasvillkor. Det innebär att hänsyn tas till dövas behov av grupptillhörighet ochbehov av visuell/gestuell kommunikation." Enligt vad utskottet erfaritbiträder varken () eller hörselskadade barn (DHB) förslaget till en lokalmässig samverkan mellanVänerskolan och den planerade skolenheten i . Ärendet bereds förnärvarande inom . Med hänsyn till gällande ordning för beslut i ärenden avdetta slag 1989/90;UbU3 anser utskottet att inte bör göranågot uttalande i enlighet med önskemålet i motion l988/89:Ub323. Utskottetfinner det dock väsentligt att ärendet får ett snabbt avgörande inomregeringskansliet. Utskottet avstyrker med detta motion 1988/89:Ub323. Enligt motion 1988/89:Ub276 (c) yrkande 14 bör utlåning avkvalitetsvideofilm kunn? ske genom skolbiblioteken. Detta skulle kunna motverkaspridningen av kvalitetsmässigt dåliga videofilmer med bl.a.underhållningsvåld. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Enligt grundskoleförordningen (2 kap. 3 §) skall varjeskolenhet ha ändamålsenliga lokaler och bl.a. bibliotek. Motsvarande krav förskolenhet med gymnasieskola finns i gymnasieförordningen (4 kap. 2 §).Skolbibliotekets funktion och uppgifter, omfattning m.m. är frågor som böravgöras av skolstyrelsen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion1988/89:Ub276 yrkande 14. Till detta vill utskottet lägga följande.Våldsskildringsutredningen (Dir. 1985:29) har undersökt behovet av åtgärderför att förhindra att framför allt barn och ungdomar drabbas av skadeverkningargenom våldsskildring i rörliga bilder. Utredningen har avgett två betänkanden,dels (SOU 1988:28) Videovåld II - förslag till åtgärder, dels (SOU 1989:22)Censurlagen en modernisering av biografförordningen. Ärendet bereds för närvarandeinom . Frågan om bibliotekens möjligheter att få tillgång tillkvalitetsfilm på video för utlåning ur och Svenskafilminstitutets samlingar har behandlats av (bet.1989/90:KrU6). I betänkandet redovisas bl.a. vissa upphovsrättsliga frågor ochpågående överläggningar när det gäller bibliotekens möjligheter att låna utfilm på videogram. I motion 1988/89:FÖ512 tas frågan upp omsjälvskyddsutbildning i skolan. Motionärerna anför att alla människor bör hanytta av att kunna ge första hjälpen till en människa vid en olycka. Enligtmotionärerna har utarbetat en kursplan för undervisningi personligt skydd. Skolstyrelserna bör rekommenderas att erbjuda elevernautbildning i självskydd (yrkande 1). Vidare bör eleverna i gymnasieskolan fåundervisning i strålningsmätning (yrkande 2). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. SÖ har tagit initiativ till utbildning i bjärt- ochlungräddning. Instruktörsutbildning för bl.a. skolsköterskor, lärare i idrott och lärare i naturvetenskapliga ämnen har pågått . Utskottet har inhämtat att i samarbete med överstyrelsen för civil beredskap, styrelsen för psykologiskt försvar och centralförbundet folk och försvar utarbetat ett studiematerial "Är du beredd?" Detta material, som sänts ut i en klassupp sättning till samtliga högstadieskolor i landet, behandlar frågor om totalförsvaret och vår beredskap i fred och krig (bl.a. när det gäller radioaktivt nedsläpp, första hjälpen och skyddsfrågor). för gymnasieskolan (Lgy 70) sker undervisning i strålningsmätning i 12 Enligt vad utskottet erfarit kan sådan undervisning med 1989/90:UbU3 enklaremätutrustning förekomma även i ämnena naturkunskap och Med det anförda anser utskottet att syftet med motion1988/89:FöS12 är tillgodosett, varför motionen avstyrks. 1. beträffande barns skobtart attriksdagen avslår motionerna l988/89:Ub214 yrkandena 1 och 2, l988/89:Ub297,l988/89:UbSl7 yrkande 1 och 19SS/S9:Ub824 yrkande 5, 1(m) res. 2 (fp) 2. beträffande åtgärder till följd avtidigarelagd skobtart attriksdagen avslår motion l9S8/89:Ub214 yrkandena 4, 5, 6, 7 och 8, 3(ni} villk. 3. beträffande elevbaserat statsbidragssystem förgrundskolan att avslår motion 1988/89:Ub214 yrkande 3, 4{m. fp. 4. beträffande ändring i timplaner att avslår motion 1988/89:Ub324, 5. beträffande insatser för elever med grava lås-och skrivsvårig heter attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ub316 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 6. beträffandesvenska som andra språk i gymnasieskolan attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Ub236, 19SS/89:Ub266 yrkande 5,l988/89:Ub276 yrkande 21, 19S8/89:Ub277, l988/S9:Ub289 yrkande 4, 1988/89:Ub804yrkande 6, l988/89:UbS17 yrkande 38 och I988/89:Ub824 yrkande S delvis som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträffande kunskapscentra för rörebehindradebarn och ung domar attriksdagen avslår motion 19SS/89:Ub315, 8. beträffande kunskaps- och resurscentrum förrörebehindrade elever vid Östergård attriksdagen avslår motion 1988/S9:Ub307, 5{m. fp. 9. beträffande skolprojekt samordnat mellanspeciabkolan Vä nerskolan och i attriksdagen avslår motion 1988/89:Ub323, 10. beträffande utlåning av kvalitetsvideofilmgenom skolbiblio tek attriksdagen avslår motion 1988/89:Ub276 yrkande 14, Ö (C. vpk) I -, II.beträffande självskyddsutbildning i skolan 1989/90:UbU3 att avslår motion 1988/89:FÖ512. Närvarande: (), (), HelgeHagberg (s), (), (), (), (), (), (), BirgerHagård (m), (), (), (vpk), (), (s), () ochMargitta (). Barns skolstart (mom. 1) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse: Utskottet anser det väsentligt att skolan tar till varaden tid i barnens utveckling då de är särskilt receptiva och motiverade för attmed en lämplig pedagogik lära sig läsa, skriva och räkna. En tidigarelagdskolstart ger fler elever mera kunskaper. En sen skolstart missgynnar deelever som inte hemma eller i förskolan kan få utlopp för sitt spontanaintresse för att lära. 1 synnerhet barn med behov av särskilt stöd får mednuvarande ordning inte en så god start i livet som eljest skulle ha varitmöjlig. Mot denna bakgrund anser utskottet att skolstartsåldern bör sänkastill /93. Föräldrar bör dock ha rätt att liksom i daguppskjuta skolstarten om detta anses passa barnet bättre. Skolan bör, enligt utskottets uppfattning, ha enorganisation som ger möjlighet till en individuellt avpassad studietakt.Lågstadiet bör vara årskurslöst och flexibelt till sin omfattning. I enåldersblandad undervisning ges lärarna möjligheter att anpassa undervisningentill varje elevs utveckling. skall alla elever få entillräckligt god grund för att kunna följa och klara av undervisningen påmellanstadiet. Vad utskottet anfört om barns skolstart bör medbifall till motion 1988/89:Ub2l4 yrkandena 1 och 2 samt med anledning avmotionerna 1988/89:Ub297, 198S/S9:UbS17 yrkande 1 och 198S/S9:Ub824 yrkande 5som sin mening ge regeringen till känna. deb attmoment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: l989/90:UbU3 1. beträffande barns skobtart att med bifalltill motion 1988/89:Ub214 yrkandena I och 2 samt med anledning av motionerna1988/89:Ub297, 1988/S9:Ub817 yrkande 1 och l98S/S9:Ub824 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Barns skolstart (mom. 1) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse: Utskottet konstaterar att skolplikten i de flestautvecklade länder inträder då barnen är fem eller . Skolplikt ålder i skulle innebära en anpassning till internationella förhållanden.En förlängning av skolplikten med skulle få till effekt att det totaltblir mer tid för undervisning i . Förutsättningar skapas för enmjukare övergång från förskola till skola. Skolstart från innebär inteatt den pedagogik som tillämpas i första klass skall gälla även försexåringarna. I stället bör en blandning av förskolans och skolans pedagogiktillämpas. Vid ett införande av tidigare skolstart anser utskottet attsexåringarna organisatoriskt bör tillhöra skolan och inte förskolan. Dettainnebär att lågstadielärarna skall ha ansvar för sexåringarnas undervisning.Bytet av nuvarande förskoleår mot ett motsvarande lågstadieår kan göras utanextra kostnad, då staten och kommunerna har kostnader för sexåringarsförskola. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion198S/89:Ub817 yrkande I och med anledning av övriga motioner i ärendet som sinmening ge regeringen till känna. deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande barns skobtart attriksdagen med bifall till motion 1988/S9:Ub817 yrkande 1 och med anledningav motionerna 1988/89:Ub214 yrkandena 1 och 2, I988/S9:Ub297 och 1988/S9:Ub824 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Åtgärdertill följd av tidigarelagd skolstart (mom. 2) Under förutsättning av bifall till reservation 1 , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskot tet föreslår" och slutar med "motion 1988/89:Ub214" bort haföljande lydelse: ' Utskottetanser i likhet med motionärerna att en tidigarelagd skol- l989/90:UbU3 startkräver en översyn av läroplan för (Lgr 80). Skolans huvuduppgift att ge alla elever goda kunskaper och fårdigheter bör vara utgångspunkt fören översyn av lågstadiets organisation och arbetsformer. Enligt utskottetsuppfattning bör ett utvecklingsarbete sättas i gång för att finna det innehålloch de arbetsmetoder som bäst gagnar barns utveckling i åldern . Enförsöksverksamhet med tidigare skolstart bör inledas /91. Med hänsyn till bl.a. den tidigarelagda skolstarten kaneleverna ha mer varierande kunskaper när de lämnar än vad som är falleti dag. Därför bör eleverna ges möjlighet att välja ett extra studieår eftergrundskolan om de så önskar. Den extra studietiden bör användas förkompletterande studier som grund för fortsatt utbildning. Utskottet föreslår att med bifall till motion1988/89:Ub2l4 yrkandena 48 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört om åtgärder till följd av tidigarelagd skolstart. deb att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffandeåtgärder till följd av tidigarelagd skobtart attriksdagen med bifall till motion 19S8/89:Ub2l4 yrkandena 4, 5, 6, 7 och 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Elevbaserat statsbidragssystem för (mom. 3) (), (), BirgerHagård (m), (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "behandlade" och på s. 5 slutar med "yrkande3" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör ett nytt statsbidrag tillgrundskolan utarbetas. Det bör vara så utformat att det blir möjligt atttillgodose elevers och föräldrars önskemål att välja skola. De nyabestämmelserna bör utgå från principen att statsbidraget skall beräknas perelev och följa elevens val av skola oavsett om denna är fristående elleroffentlig. Det bör även vara så utformat att det garanterar kommuner i glesbygdsådana resurser att deras små skolor kan fortleva. 1 likhet med motionärernaanser utskottet att ett elevbaserat statsbidragystem för börinföras . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 3. beträffandeelevbaserat statsbidragssystem för attriksdagen med bifall till motion 1988/89:Ub214 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Kunskaps-och resurscentrum för rörelsehindrade l989/90:UbU3 elever vid (mom. 8) (), (), BirgerHagård (m), (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "har " och på s. 11 slutar med "motion1988/89:Ub307" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att bör utvecklas tillett nationellt kunskaps- och resurscentrum för undervisning av svårtrörelsehindrade barn och ungdomar. Ett sådant centrum skulle kunna erbjudabl.a. specialpedagogisk träning och utredning, fortbildning för berörd personaloch utbildning för föräldrar. Del skulle även delta i forskning ochutvecklingsarbete när det gäller utbildning av barn och ungdomar medrörelsehinder. Mot denna bakgrund är det naturligt att staten i någonform stöder verksamheten vid . Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om hur staten kan medverka i uppbyggnaden av ettkunskaps- och resurscentrum vid . Detta bör medbifall till motion 1988/S9:Ub307 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 8. beträffande kunskaps- och resurscentrum förrörebehindrade elever vid Östergård att med bifall till motion 1988/89:Ub307 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Utlåning av kvalitetsvideofilm genom skolbibliotek (mom. 10) (), () och BjörnSamuelson (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "på videogram" bort haföljande lydelse; Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. har videogrammen utvecklats till enviktig distributionsform för rörliga bilder. Denna utveckling har bådepositiva och negativa drag. Ett problem är spridningen av videofilm med grova-våldsinslag. I likhet med motionärerna anser utskottet att skolan bör bidratill att ge eleverna alternativ till det stora utbudet på marknaden avkvalitetsmässigt dåliga videofilmer. Regeringen bör utreda möjligheten förskolbiblioteken att låna ut kvalitetsvideofilm. Detta bör med bifalltill motion 1988/89:Ub276 yrkande 14 som sin mening ge regeringen till känna. deb attmoment 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:UbU3 10. beträffande utlåning av kvalitetsvideofilm genomskolbibliotek attriksdagen med bifall till motion l988/S9:Ub276 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Insatser för elever med grava läs- och skrivsvårigheter(mom. 5) , och (alla m) anför: När det gäller den specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningen hänvisar vi till tidigare anmäld uppfattning, vilkenframgår av reservation 34 till utbildningsutskottets betänkande 1988/89:UbU7.