bet · GD01UU10 · 1989-12-31 00:00:00 — I föreliggande betänkande behandlas deb redogörelse1989/90:12 be-träfende verksamheten i parlamentariska församlingsamt skrivelse 1989/90:29 om verksamheten i , debmotion 1988/89:U517 yrkande 2 om betydelse för endemokratiseringsprocess i samt motion 1989/90:U6 om tortyr i . Med redogörelse /90:12, daterad ,har den svenska delegationen vid parlamentariska församlingöverlämnat berättelse rörande församlingsmötena (40:e sessionen). Med skrivelse 1989/90:29, daterad , harregeringen överlämnat redogörelse för verksamheten inom . Parlamentarbka församlingens 40:e session har påsedvanligt sätt varit uppdelad i tre plenarmöten, vilka hållits i ,jämte en extra fjärde session för att högtidlighållaEuroparådets 40-årsjubileum i . En s.k. minisession ägde rum iVouliag-meni, , . Formellt utgjordes detta möte av ettsammanträde med det ständiga utskottet som agerade på den parlamentariskaförsamlingens vägnar. Församlingens 40:e session inleddes med att den franskesenatorn i egenskap av omvald församlingspresident i ett tal tillförsamlingen erinrade om den europeiska kampanjen om nordsyd-beroende ochsolidaritet som var inne i sin aktiva fas. Kampanjen syftade till att göraallmänna opinionen medveten om de invecklade relationerna mellan ochutvecklingsländernas folk. En huvudpunkt i kampanjen var konferensen i Madridi , 1 1989/90. 1989/90 UUIO mellanparlamentariker och icke-medlemsorganisationer, vars syfte var 1989/90:UU10 att antaett handlingsprogram för framtiden den s.k. Madridappei- Församlingspresidenten beklagade det fortsatta visumkravetgentemot de medlemsländer i som inte också var medlemmar i , menuttalade optimism i fråga om en snar lösning av problemet. Det franskavisumkravet upphävdes sedermera . Församlingspresidenten berörde även de inledandekontakterna mellan och mot bakgrund av ett möte i april1988 mellan församlingens byrå och en delegation från Högsta . Under den 40:e sessionen erhöll två nyamedlemmar genom inträde och inträde påEuroparådets 40-årsdag . Antalet medlemsstater i rådet uppgår därmedtill 23. Vad gäller de politiska frågorna har bl.a. följande frågorbehandlats: ockupation av och , judarnas situation i ,östväst-förbindelserna och situationen i . Förutom det politiska området har församlingens arbeteberört alla de sektorer som täcks av dess fjorton utskott. Sålunda har bl.a.behandlats: europeisk flygtransportpolitik och flygsäkerhet, kampen mot narkotika,gränsöverskridande TV-sändningar, , miljöpolitik och skyddet av ,europeisk rymdpolitik, territoriell asyl och europeiskt jordbruk. har hållit två ordinariemöten, medan ställföreträdarna samlats nio gånger. På kommitténs dagordninghar bl.a. stått östväst-förbindelserna, ESK-processen, kontakterna mellanEuroparådet och , situationen i och . Fem ordinarie fackministerkonferenser arrangerades inomEuroparådet : en i om ungdomsfrågor, en i om rättsligafrågor, en i County i om kommunala frågor, en i Lausatine omplanfrågor och slutligen en i om massmedia. Under ministerkommittén har liksom tidigare årverksamheten bedrivits i skilda kommittér och expertgrupper rörande mänskligarättigheter, massmediafrågor, sociala frågor, arbetsmarknadsfrågor, utbildningsfrågor,kulturfrågor, idrottsfrågor, ungdomsfrågor, hälso- och sjukvårdsfrågor,miljöfrågor, regionala och kommunala frågor och rättsfrågor. Vad gäller mänskliga rättigheter lades den europeiskakonventionen till förhindrande av tortyr, som antogs av ministerkommittén den26 , fram för undertecknande och hade vidutgången av ratificerats av nio av medlemsstater. Sverigeratificerade konventionen och den trädde i kraft den Ifebruari 1989. Det löpande arbetet på mänskliga rättighetsområdet iövrigt har bedrivits i styrkommittén för mänskliga rättigheter och i dess tre expertkommittéer. uppmärk sammade särskilt problemet med den ökande måltillström- 2 ningen i kommissionen för mänskliga rättigheter. dettaproblem även att påverka domstolens arbetssituation. Såväl inom 1989/90:UUIO kommissionensom inom domstolen övervägs åtgärder för att rationalisera organens arbete. Förslaget om rätt för enskilda klagande att hänskjuta sittärende till domstolen som lagts fram av en av expertkommittéerna har skjutitspå framtiden eftersom det bedöms utsiktslöst att nå politiskenighet om en reform av detta slag. På området för massmediafrågor präglades arbetet inomstyrkommittén för massmediafrågor framför allt av arbetet på en konvention omgränsöverskridande TV-sändningar i och av förberedelserna för den andrafackministerkonferensen om massmediapolitik som ägde rum i den 2324november 1988. På dagordningen för konferensen stod olika aspekter av europeiskmassmediapolitik i ett internationellt sammanhang. Konferensens viktigasteresultat var dock att ministrarna lyckades nå enighet om vissa kvarståendetvistefrågor i det förslag till konvention om gränsöverskridande TV-sändningarsom utarbetats. Efter en del ytterligare överläggningar efter årsskiftet1988/89 öppnades konventionen för undertecknande . Frågor med anknytning till migrationen till och inomEuropa behandlas i flera olika styrkommittéer inom . inneharordförandeskapet i en expertkommitté som arbetar med olika typer av aktiviteterför att främja goda relationer mellan invandrare och majoritetsbefolkning(community relations). Inom ramen för detta flerårsprojekt arrangerades underåret bl a ett europeiskt kollokvium om invandringsfrågor och medias roll. Församlingens 41:a session inleddes i maj 1989.Församlingen valde dels till ny president efter den franskesenatorn , dels den franska deputeraden till nygeneralsekreterare efter spanjoren . Bland frågor som debatterades vid majmötet kan nämnasEuroparådets framtida roll i det europeiska samarbetet dels med EG, dels medÖsteuropa, särskild gäststatus i församlingen för icke-medlemsländer, iranskahot mot medborgare i västländer, situationen i , UNHCR:s verksamhet ochtropiska regnskogar. Församlingens s.k. minisession hölls sommaren 1989undantagsvis i och inte som traditionellt i ett annat av rådetsmedlemsländer. Anledningen var att president att tala inför församlingen i samband med sitt officiella besök iFrankrike. Under denna minisession erhöll även fyra östeuropeiska ländersärskild gäststatus i församlingen, nämligen , , ochJugoslavien. Vid mötet behandlade församlingen bl.a.situatiOT nen för återvändande exilchilenare. , EFTA, , skyd det av ozonlagret, de etniska minoriteterna i och , internationell vapenhandel och AIDS. Minbierkommitténhar hållit två ordinarie möten, dels 1989/90:UU10 påEuroparådets 40-årsdag , dels . antog vid40-årsjubileet både en deklaration och en resolution om Europarådetsframtida mer aktiva roll i det europeiska samarbetet både i förhållande till EGoch till . Vid ministerkommitténs möte den 16 november 1989diskuterades framför allt utvecklingen i och Europarådetsförbindelser med , , och . Vid mötet deltogäven utrikesministrarna från de tre sistnämnda länderna varvid och Ungerntillträdde kulturkonvention. har redan tidigaretillträtt denna konvention. noterade ansökan ommedlemskap i som ett slående bevis för den pågående reform- ochdemokratiseringsprocessen i landet. Den polske utrikesministern meddelade Polensavsikt att på viss sikt ansöka om medlemskap i . uttalade sig positivt till enutvärdering av möjligheterna för samarbete mellan ochSovjetunionen och till landets anslutning till vissa av Europarådetskonventioner. I motion 1988/89:U517 av m.fl. (fp)hemställs i yrkande 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelse för endemokratiserings-process i öst. Motionärerna anför att och dess underorganskulle kunna spela en viktig roll för att främja den alleuropeiska tanke sombl.a. kommit till uttryck i formulering om det"gemensamma europeiska huset". skulle under vissa omständigheterkunna bli ett nytt forum för att stegvis knyta länderna i öst närmare detdemokratiska . 1 motion 1989/90:U6 av m.fl. (s, m, fp,c, vpk, mp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i väcka frågan omdet omfattande bruket av tortyr i , samt att, om snabba effektivaresultat inte uppnås, göra en anmälan mot i förbrott mot bindande konventioner. Mot denna bakgrund och på grund av arbetet inom EG med den inremarknaden tog dåvarande generalsekreterare initiativet till en översyn av rådets framtida roll. Den resulterade i enpolitisk deklaration och en resolution som antogs av Förbindelserna med bl.a. Östeuro- 1989/90:UU10 pa och enkoncentration av verksamhet med huvudinriktning på mänskligarättigheter och en europeisk kulturell identitet är huvudteman i dessadokument. En delegation från parlamentariska församlingbesökte på inbjudan av Högsta Sovjet.Besöket ägde rum innan president talade införEuroparådet i . Delegationen från leddes av denparlamentariska församlingens nyvalde president och syftet vardels att undersöka hur det parlamentariska samarbetet mellan ochSovjetunionen skulle kunna utvecklas, dels att diskutera tillämpningen av densärskilda gäststatus som skulle tilldelas , , ochJugoslavien i samband med s.k. minisession i i juli1989. Skälet till att dessa fyra länder tilldelades särskildgäststatus var att de ansågs ha nått så långt i demokratiseringsprocessen attde inte utan vidare skulle kunna råka ut för ett bakslag. Det är för närvarandeinte aktuellt att utöka antalet länder med särskild gäststatus. De länder som tilldelats särskild gäststatus har rätt attdelta i plenardebatterna men har inte rösträtt. De kan även delta i arbetet iden parlamentariska församlingens olika utskott och härigenom bidra med förslagtill utformandet av t.ex. olika konventioner. De framtida samarbetsområdena mellan och ovannämndaösteuropeiska länder är mänskliga rättigheter, miljövård, kultur,konfliktlösning i och bekämpning av terrorism. Länderna har förklaratsig vara beredda att ansluta sig till flera av konventioner pådessa områden. är anslutet till Europarådetskulturkonvention och och anslöt sig till samma konvention vidministerkommitténs möte . I detta sammanhang kan dessutom nämnas att Europarådettillsatt en särskild arbetsgrupp för förbindelserna med som har tilluppgift att även studera framtida samarbetsmöjligheter med övriga östeuropeiskaländer. Frågan om och har tidigare fleragånger behandlats av utskottet, senast i betänkande UU 1989/90:UU5 ommänskliga rättigheter. 1 detta konstateras bl.a. att respekten för de mänskligarättigheterna ökar sakta i . Politiska fri- och rättigheter återställsformellt och den turkiska regeringen ansluter sig till internationellafolkrättsliga instrument avseende mänskliga rättigheter. har accepteratEuropadomstolens behörighet att pröva klagomål från enskilda. är ävenanslutet till konvention mot tortyr. För ytterligare formellaframsteg mot ökad respekt för de mänskliga rättigheterna krävs dock i flerafall genomgripande lagändringar och i vissa fall ändringar i konstitutionen.Tortyr och misshan- del äralltjämt vanligt förekommande trots anslutning till internatio- 1989/90:UU10 nella konventioner, vilket bl.a. dokumenterats av AmnestyInternational. Situationen i har länge varit föremål för enkritisk granskning och debatt i . Juridiska utskottet iEuroparådets parlamentariska församling kommer att genomföraen hearing om utvecklingen av mänskliga rättigheter och demokrati i . Utskottet har tagit del av den svenskaEuroparådsdelegationens och regeringens berättelser och konstaterar medtillfredsställelse att behandlat en rad frågor av centralpolitisk, ekonomisk, social, kulturell och rättslig betydelse. Arbetet till skydd för de mänskliga rättigheterna bör ävenframdeles ges hög prioritet. Vad gäller situationen i finner utskottetdet alltjämt angeläget att utvecklingen i detta land följs noggrant och attalla möjligheter tillvaratas för att påskynda en utveckling mot en fullvärdigdemokrati i överensstämmelse med om mänskliga rättigheteroch stadga. I anslutning till den diskussion som förs inom rådet omhur organisationen skall effektivisera sin verksamhet vill utskottet framhållavikten av att rådet koncentrerar sin verksamhet till europeiska frågor avgemensamt intresse bl.a. genom att ge fortsatt hög prioritet åt utvecklingen avförbindelserna med de östeuropeiska länderna. Enligt utskottets bedömning är ensådan koncentration ett viktigt led i rådets ambition att framdelesges en framträdande roll i det europeiska samarbetet under 1990-talet.Medlemsländerna måste också vara redo att, med sedvanliga fördelningsregler,bidra till rådets ökade kostnader för att bl.a. följa utvecklingen i . Utskottet ser med tillfredsställelse att införsitt 40-årsjubileum kunde hälsa två nya medlemsländer välkomna i rådet,och , och gav särskild gäststatus åtSovjetunionen, , och . Utskottet välkomnar den reformpolitik som genomförs iflera östeuropeiska länder och de nya samarbetsmöjligheter som härigenom öppnas.Vid sidan av det vittförgrenade samarbetet mellan medlemsstaterna inomEuroparådet har målsättningen tillkommit att utveckla förbindelserna medÖsteuropa genom . Utskottet delar denna ambition. Mot denna bakgrundgavs också , , Ung- ern och särskild gäststatus i . Samarbetetmed bör utvecklas inom alla de verksamhetsområden där saklig grundfinns och där de historiska och kulturella banden gör detta naturligt.Östeuropeisk anslutning till Europarådskonventioner är ett exempel på sådantsamarbete. Det får dock aldrig glömmas att tillkom för att främjasamarbetet mellan demokratier. Utvecklingen av förbindelserna medÖsteuropa får inte leda till en urholkning av principerna som ligger till grundför identitet och för samarbetet inom organisationens ram. Kabinettssekreteraren i UD uttalade vid Europarådetsministerkommittémöte : ser positivt på och önskan attansluta sig till . Vi anser att en analys bör inledas avförutsättningarna för deras medlemskap. Från svensk sida kommer vi fortsattatt verka för en snabb utveckling av förbindelserna mellan ochPolen, och varhelst detta är praktiskt och politisktmöjligt. Yrkande 2 i motion 1988/89:U517 får därmed anses besvarat. Av utskottets tidigare betänkanden framgår att Sverigespelat en särskilt aktiv roll när det gäller att kritiskt granska utvecklingeni i fråga om mänskliga rättigheter. Även om vissa framsteg skett underde gångna åren mot ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i Turkietåterstår mycket innan landet kan kallas en fullvärdig demokrati. I och med detturkiska erkännandet av den individuella klagorätten kan enskilda turkiskatortyrfall, vilket redan är fallet, tas upp inför den europeiskaMR-kommissionen och vidare inför domstolen. Det står således numera var och enfritt även i att inför påtala brott mot mänskligarättigheter som begås i för vilka således kan komma att dömas idomstolen. Antagandet av den europeiska konventionen mot tortyrkommer dessutom att innebära att den s.k. tortyrkommittén, som skall tillse hurstaterna efterlever sina åtaganden, kan besöka . Utskottet uttrycker sin oro över att tortyr alltjämtanvänds av turkisk polis- och fångelsepersonal. spelar en unik rollnär det gäller att övervaka situationen i fråga om mänskliga rättigheter iTurkiet. Utskottet utgår därför ifrån att både den och densvenska parlamentarikerdelegationen även fortsättningsvis kommer att noga följadenna fråga och ta eventuella erforderliga initiativ. Motion 1989/90:U6 får härmed anses besvarad. Hemställan 1989/90:UU1G 1. beträffande betydebe för endemokratbering i attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1988/89:U517 besvarat med vad utskottetanfört, 2. beträffandemänskliga rättigheter i att förklarar motion 1989/90:U6 besvarad med vad I(mp) 3. beträffandeEuroparådsdelegationens redogörebe attriksdagen lägger redogörelse /90:12 från svenska delegationen vidEuroparådets parlamentariska (rådgivande) församling rörande församlingsmötenaunder tiden (40:e sessionen) till handlingarna, 4. beträffanderegeringens skrivebe attriksdagen lägger regeringens skrivelse 1989/90:29 med redogörelse förverksamheten inom tillhandlingarna. Närvarande: (). (), Margarethaaf (), (), (), (),(), (), Per (), ViolaFurubjelke (s), (), (), (),(), (), (vpk) och LenaBoström (s). Per () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet utgår" och slutar med "anses besvarad" bortha följande lydelse: Utskottet instämmer med motionärerna i att bör taerforderliga initiativ och tillstyrker motion 1989/90:U6. deb att utskottets hemställan imoment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande mänskliga rättigheter i Turkietatt med bifall till motion 1989/90:U6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. gotab 99807, 1990