bet · GD01UbU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Anslagtill gymnasieskolor, m.m. 1989/90 UbU15 ldetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1989/90:100 bilaga 10 () under avsnitt B.Skolväsendet punkterna B 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor och B 19.Bidrag till åtgärder Inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom under 18 årm.m. Bidrag till driften av gymnasieskolor Regeringenhar under punkt B 18. Bidrag tiU driften av gymnasieskolor (s. 149-165) 27. att godkänner vad somi propositionen föreslagits om ramar för elevplatser i gymnasieskolan /91, 28. att godkänner vad somi propositionen föreslagits om ramar för elevplatser i gymnasieskolan /92, 29. att godkännerpropositionens förslag om planeringsramar för elevplatser i gymnasieskolan /93, 30. att godkänner vad somi propositionen förordats om minskning av statsbidraget tillsjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift för gymnasieskolan /90, 31. att till Bidrag filldriften av gymnasieskolor för /91 anvisar ett förslagsanslag på6240845 , 32. riksdagentillfälle att ta del av vad som anförts i propositionen om in riktningen för direktramarna för budgetåren 1993-1995, 1 1989/90. Bidragtill åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar 1989/90:UbU15 förungdom m.m. Regeringen har under punkt B 19. Bidrag till åtgärder inomkommunernas uppföljningsansvar för ungdom m.m. (s. 165-167)föreslagit 33. att till Bidrag till kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m.m. för /91 anvisarett förslagsanslag på . 1989/90:Ub2l4 av och () vari yrkas 1. att riksdagensoin sin mening ger regeringen till känna att driftsbidraget för gymnasieskolaninte får minskas med olika procenttal grundat på huvudman och/ellerutbildningsområde, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en förändring av nuvarandereglering skall ske redan till /91. 1989/90:Ub224 av (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en försöksverksamhet med musik och dramaintegrerad i undervisningen förläggs till gymnasieskolan i . 1989/90:Ub229 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ytterligare platser i den reformerade yrkesutbildningen. 1989/90:Ub231 av m.fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom lärlingsutbildningen. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:N223. l989/90:Ub234 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändiga åtgärder för att förhindra och förebygga onödigskuldsättning i ungdomsåren. 1989/90:Ub238 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt genom omfördelning inom den av regeringen föreslagna budgetramen tilldelaMotala kommun åtta platser för inrättande av ett seglingsgymnasium. 1989/90:Ub2.55 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att a) bilda en samverkansregion,bestående av gymnasieregionerna . och , däräven kommunerna ingår och som kallasÖrebro-Värmland gymnasieregionblock. b) inom gymnasieregionblocket itillämpliga delar få använda den föreslagna kommande gymnasieskolans strukturredan fr.o.m. 1991/92, c) etablera gymnasieregionblocket som andraIntagningsnivå när l6-åringarna söker till gymnasieskolan, d) synkroniseraförsöksverksamheten med ÖGY (6000-försöket) över länsgränsen Inom blocket. 2. att som sin mening ger regeringen till kannavad i motionen 1989/90:UbU15 anförts om behovet av att ge berörda länsskolnämnder befogenheter att överföraårselevplatser till varandras områden varigenom nämnderna sålunda kan medverkai den önskade utvecklingen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ställaresurser till förfogande för särskilda utbildningsinsatser för yrkesverksammamed kort eller bristfällig utbildning, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samordnaerforderliga elevtransporter mellan gymnasieorterna över länsgränsen närbehoven kan preciseras. 1989/90:Ub259 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att inrätta en treårig naturbrukslinje i . 1989/90:Ub264 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om borttagandet av restriktion för att beviljagymnasial lärlingsutbildning. 1989/90: Ub270 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommedel för att finansiera ackvisitörer till utbildningsplatser i småföretag. 1989/90:Ub273 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt 16 intagningsplatser Inom industriell teknisk linje tilldelas . 1989/90:Ub284 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovet att utveckla gymnasiet iSkellefteå till ett idrottsgymnasium med allmän orientering och skidorlenteringsom nya grenar. 1989/90:Ub286 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av gymnasieskolförordningen och om mindre ickegymnasieorts-kommuners möjligheter att få bedriva gymnasieutbildning. 1989/90:Ub288 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av resurser inom den yrkesinriktade gymnasieutbildningen och denkommunala vuxenutbildningen i (delvis). 1989/90:Ub294 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omallmän tillgång till Instrument för strålningsmätning för gymnasieskolorna. 1989/90:Ub297 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökning avantalet försöksplatser Inom den reformerade yrkesutbildningen med 4000platser. 1989/90:Ub300 av och (fp, m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om attregionalt rekryterade idrottsgymnasier i , och Vet- 1989/90:UbU15 landa-den s.k. Smålandsmodellen-skall godkännas ochinackorderingstill-lägg utgå till elever, som rekryteras utanför resp.gymnasieregion. 1989/90:Ub302 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombandygymnasium i . 1989/90:Ub304 av () vari yrkas I. att beslutar att de treåriga yrkesinriktadelinjerna får den av föreslagna dimensioneringen, 3. att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad tilldelning av elevplatser i treåriga yrkesinriktade linjer i . 1989/90:Ub307 av m.fl. (m) vari yrkas 4. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att analysera förutsättningarna för ett motorsportgymnasium i . 1989/90:Ub309 av m.fl.(c) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om startandet avidrottsgymnasier för handikappade. Motiveringen återfinns i motion1989/90:So296. 1989/90:Ub310 av m.fl. (c) vari yrkas 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antaletplatser I försöksverksamheten med gymnasial yrkesutbildning, 9. att riksdagenför den utökade försöksverksamheten anslår utöver vad regeringenföreslagit, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasieskolans direktram, 12. att för det utökadeantalet platser inom direktramen anslår . utöver vad regeringenföreslagit, 13. att till åtgärder inomkommunernas uppföljningsansvar anvisar ett i förhållande till regeringensförslag med . reducerat anslag eller således , 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om delningstal inom JST-sektorn, 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om avstämnlngsdatum Igymnasieskolans statsbidragssystem, 16. att till återföring av resurser igymnasieskolan anslår 1989/90:Ub317 av m.fl. (vpk) vari yrkas 11. att till syo-verksamheten I gymnasieskolan,i enlighet med vad som i motionen anförts, för /91 anslår 25milj.kr utöver regeringens förslag till anslaget B 18. Bidrag till driften avgymnasieskolor, 21. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om dimensioneringen avgymnasieskolan, 22. att beslutar att antaletintagningsplatser i gymnasieskolan /91 skall vara 127600, dvs. 600fler platser än vad regeringen föreslagit. 23. att till 600 ytterligare platser igymnasieskolan för budget- 1989/90:UbU15 /91 anslår 17,5 milj.kr. utöver regeringens förslag till anslaget B18. Bidragtill driften av gymnasieskolor, 24. att beslutar attförsöksverksamheten med treårig yrkesutbildning i gymnasieskolan utökas med510 platser utöver regeringens förslag till en ny treårig energitekniskutbildning, 25. att till en ny treårigenergiteknisk utbildning för /91 anslår 3,2 milj.kr. utöverregeringens förslag till anslaget B 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor, 26. att till extra kostnaderi samband med försöksverksamheten med treårig yrkesutbildning i gymnasieskolanför /91 anslår 20 milj.kr. utöver regeringens förslag tillanslaget B 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor 1989/90:Ub325 av m.fl. (vpk) vari yrkasatt beslutar att försök med treårig energiteknisk linje igymnasieskolan skall startas /91. l989/90:Ub542 av andre vice talmanChrister Eirefelt m.fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ökade möjligheter attkombinera studier med idrott. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Kr504. 1989/90:Ub759 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läns utbildningsbehov (delvis). Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:A462. 1989/90:Ub804 av m.fl. (mp) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingsutbildning i gymnasiet. 1989/90:Ub805 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fler platser i vårdutbildningen med tonvikt på en permanentning av dentreåriga sjuksköterskeutbildningen och rätten att omfördela ej utnyttjadeplatser inom gymnasieskolan till vårdinriktad komvuxutbildnlng (delvis). 1989/90;Ub807 av in.fl. (fp) vari yrkas 13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta gymnasier med riksintagning också iteoretiska ämnen, 22. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utökad försöksverksamhet inedtreåriga yrkesutbildningar, 23. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lärlingsutbildning. 1989/90:UbS10 av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Kr509. \* 1989/90. l989/9():Ub8l2av och () vari yrkas 1989/90:UbU15 1. att riksdagenbeslutar om införandet av engelska B- och C-språk som ordinarie iimnen pågymnasieskolan, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antagningtill högskolestudier för dem som saknar formell meri-tering i engelska. l989/90:Ub814 av m.fl. (m, s, fp) vari yrkas I. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att försöksverksamhet med en teknikerutbildninglokaliseras till . l989/90:Ub819 av m.fl. (m) vari yrkas 9. att beslutar att antalet intagningsplatservid idrottsgymnasierna ökas till . 1989/90:Ub820 av () vari yrkas I.att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutveckling av gymnasieskolan samt vuxenutbildning och dess försöksverksamhet iKronobergs län (delvis). Motiveringen återfinns i motion 1989/90:A458. 1989/90:Ub82l av och () variyrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en bättre fördelning av gymnasieutbildningeni . Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:A460. 1989/90:Ub825 av m.fl. (m) vari yrkas 21. att avslår förslaget omutökad försöksverksamhet med treårig yrkesinriktad gymnasieutbildning ochbeslutar att anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor minskas med 10milj.kr. 22. att avslår regeringensförslag att till Bidrag till driften av gymnasieskolor anvisa 3 milj.kr. förinformation om förändringen av gymnasieskolan. 23. att till delpostengymnasial lärlingsutbildning anvisar 30 milj.kr utöver regeringens förslag, 24. att beslutar attundervisningen för invandrare på gymnasienivån inriktas på stödundervisning isvenska samt att för ändamålet anvisa .5 milj.kr. 25. att till Bidrag tilldriften av gymnasieskolor för /91 anvisar ett förslagsanslag på62.W445000kr., 26. att till Bidrag tillåtgärder inom kommunernas uppföljnings-ansvar för ungdom m.m.anvisar ett förslagsanslag på l989/9():Ub827 av m.fl. (fp) vari yrkas I.att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökadteoretisk gymnasieutbildning i . Motiverinsjen återfinns i motion1989/90:A297. Utskottet 1989/90:UbU15 Bidrag till driften av gymnasieskolor Gymnasieskolans dimensionering beslutas avriksdagen. Planeringssystemet regleras i gymnasieförordningen (1987:743,1989:708). Det innebär bl.a. att elevplatsramar i gymnasieskolan fastställs förvarje budgetår. beslutar om slutliga ramar för de två närmastebudgetåren och planeringsramar för ett tredje budgetår För hela riketfastställs därvid en totalram. Den är uppdelad på dels en ram förutbildningar, vilka eleverna kan påbörja direkt efter (direktramen), dels en ram för kurser för invandrarungdom och för utbildningarsom kräver viss ålder, praktik eller utbildning utöver förtillträde (lilla ramen). Förordningen (SÖ-FS 1989:50) oin ramar för elevplatseri gymnasieskolan redovisningsåren 1989/90-1991/92 grundar sig på det senasteriksdagsbeslutet (prop. 1988/89:100. bet. 1988/89:UbU15, rskr. 1988/89:28.3). 1 budgetpropositionen lägger regeringen fram förslag tilldimensionering av gymnasieskolan men också eninriktning för de som följer närmast därefter mot bakgrund av denkraftiga minskning av elevunderlaget som kommer . Elevplatsramar för /91, m.m. Antalet intagningsplatser Inom direktramen för budgetåret1990/91 beslut om gymnasieskolansdimensionering innebar bl.a. en slutlig ram om 127000 intagningsplatser /91. () har i sin anslagsframställning /91 mot bakgrund av aktuell statistik över antalet 16-åringar ilandet föreslagit att antalet intagningsplalser inom gymnasieskolans direktramför /91 skall öka med 600 platser till 127 600 platser, vilketmotsvarar ca 1,14 plats per 16-åring. Regeringen föreslår att antalet intagningsplatser enligtriksdagens beslut vid /89 skall ligga fast. Enligt föredragandestatsrådet ligger det ett värde i att på detta sätt stå fast vid den tidigarebeslutade dimensioneringen, som länsskolnämnderna och skolhuvudmännen i sinplanering utgått ifrån. 1 motionerna 1989/90:Ub310 (c) yrkande 11 och1989/90:Ub317 (vpk) yrkande 22, båda delvis, föreslås att antaletintagningsplatser inom direktramen skall uppgå till 127 600, dvs. i enlighetmed SÖ:s förslag. Enligt yrkande 21 delvis i den sistnämnda motionen börgymnasieskolan vara dimensionerad så att samtliga 16-åringar kan få plats. Utskottet anser att ökningen av antalet 16-åringar enligtden senaste befolkningsstatistiken är marginell och inte bör föranleda ändringav tidigare beslut om det totala antalet intagningsplatser inomgymnasieskolans direktram. Utskottet föreslår att avslår motionerna1989/90:Ub310 yrkande 11 och 1989/90:Ub317 yrkandena 21 och 22 (samtligadelvis) och godkänner regeringens förslag beträffande antalet intagningsplatserInom gymnasieskolans direktram för /91. Delratnenför försöksverksamhet nicd treårig yrkesutbildning /90:UbU15 Försöksverksamhet med treårig gymnasial yrkesutbildningstartade /89 (prop. 1987/88:102, UbU 1987/88:31, rskr 1987/88:366).Under /90 har försöket omfattat 10000 intagningsplatser inom ramenför det totala antalet intagningsplatser i årskurs 1 (direktramen). En avmålsättningarna i försöksverksamheten har varit att genomföra s.k.fullskaleförsök inom vissa utbildningsinriktningar, dvs. koncentrerade försökmed många studievägar i några större regioner (jfr UbU 1987/88:31 s. 11). Föratt vissa fullskaleförsök skall kunna genomföras föreslår regeringen attunlalet intagningsplalser i försöksverksiiinheten med treårig yrkesutbildningskall utökas med I 200 Intagningsplatser fro.m. hudgetårel 1990/91. 1 ett antal motioner behandlas omfattningen avförsöksverksamheten med treårig yrkesutbildning. Enligt motion 1989/90:U825 (m)yrkande 21 delvis bör få ta ställning till kostnaderna för helareformen av en treårig yrkesutbildning, innan beslut fattas om en utökadförsöksverksamhet för /91. Regeringens förslagom ytterligare 1200 intagningsplatser i försöksverksamheten bör därför avslås av . 1motion 1989/90:Ub807 (fp) yrkande 22 delvis föreslås att försöksverksamheten utökasmed 4000 platser till totalt 14000 lör /91. Utökningen avförsöksverksamheten bör enligt motionärerna finansleras genom överföring avmedel från anslaget B 19. Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m.m. Även i motion 1989/90:Ub31() (c)yrkande 8 delvis föreslås en utökad försöksverksamhet med 4 000intagningsplatser. Enligt motionärerna är det viktigt att samtligaintagningsplatser inom samma utbildningsinriktning i en kommun omfattas avförsöksverksamheten. I motionerna 1989/90:Ub229 (s), 1989/90:Ub297 (fp) och1989/90:Ub3()4 (c) yrkande 1. samtliga delvis, framförs förslagom utökat antalintagningsplatser för /91. Slutligen föreslås i motion1989/90:Ub317 (vpk) yrkande 24 delvis att försöksverksamheten utökas med 510intagningsplatser i syfte att starta försöksverksamhet med treårigenergiteknisk linje fro.m. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Regeringen har tillkallat ensärskild utredare med uppgift att utvärdera försöksverksamheten med treårigyrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan (Dir 1988:62). Kommittén (U 1988:16)för utvärdering av försöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan (UGY) har avlämnat två betänkanden, nämligen (SOU1989:90) Utvärdering av försöksverksamhet med yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan och (SOU 1989:106) 6000 platser och 10000 platser för försök igymnasieskolan - Hur, var och varför? Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attdet är angeläget att vissa s.k. fullskaleförsök kan genomföras inom ramen förden totala försöksverksamheten. Mot denna bakgrund finner utskottet denföreslagna ökningen om 1 200 platser för /91 lämplig. När detgäller en ytterligare ökning av antalet intagningsplatser i försöksverksamhetenvill utskottet erinra om förutsättningarna för den pågående utvärderingen.Enligt utredningensdirektiv skall en samlad utvärdering av försöksverksamheten 1989/90:UbU15redovisas . Den första gruppen elever (6000), somingick i försöksverksamheten /89, kommer att slutföra tredje åretsarbetsplatsförlagda utbildning . Det är alltså endast dennamindre elevgrupps erfarenheter av den arbetsplatsförlagda utbildningen iförsöksverksamheten, som kan utvärderas helt och fullt inom den tidsram somgäller för utvärderingen. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Ub229, 1989/90:Ub297, 1989/90:Ub304yrkande 1, 1989/90:Ub3]0 yrkande 8, 1989/90:Ub3l7 yrkande 24, 1989/90:Ub807 yrkande22 och 1989/90:Ub825 yrkande 21, samtliga delvis, godkänner vad som förordats iproposition 1989/90:100 i denna del, Enligt motion 1989/90:Ub825 (m) yrkande 23 delvis ärlärlingsutbildning ett reellt alternativ till den skolförlagdayrkesutbildningen. Lärlingsutbildningen bör därför öka i omfattning. Imotionerna 1989/90:Ub23l (fp) och 1989/90:Ub807 yrkande 23 (fp) framhålls attlärlingsutbildningen spelar stor roll för småindustrin och det svenskahantverket. Enligt motionärerna bör statsbidragen till de företag som tar emotlärlingar förbättras. I motion 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 7 anförs attyrkesutbildningen i gymnasieskolan I större omfattning bör ske i form avlärlingsutbildning. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Gymnasial lärlingsutbildning regleras i 14 kap.gymnasieförordningen (1987:743). Den gymnasiala lärlingsutbildningen Innebärbl.a. att en lärling som är anställd hos ett företag också är elev igymnasieskolan. Företaget åtar sig att ge lärlingen yrkesutbildning enligt enkursplan som skolstyrelsen fastställer. Den gymnasiala lärlingsutbildningenomfattar mer än 150 yrken. I budgetpropositionen beräknas 3 200 årselevplatserför lärlingsutbildning för /91. bestämmer hurmånga Intagningsplatser en kommun får inrätta för gymnasial lärlingsutbildningför varje redovisningsår. Till företag som skolstyrelsen godkänner förgymnasial lärlingsutbildning utgår bidrag med belopp per elev och lärotimmesom SÖ för varje redovisningsår bestämmer för berörda yrken med ledning av detbelopp som fastställs för närmast jämförlig inbyggd utbildning. Utskottet har under de senaste riksmötena behandlatlikartade motionsyrkanden om utökad lärlingsutbildning. Utskottet har därvidunderstrukit att lärlingsutbildningen är ett komplement till gymnasieskolansstora utbud av studievägar och att den är särskilt lämplig för utbildning ihantverksyrken och andra små yrken. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub231, 1989/90:Ub804 yrkande7,1989/90:Ub807 yrkande 23 och 1989/90:Ub825 yrkande 23 delvis. Enligt motion 1989/90:Ub264 (fp) finns bestämmelser igymnasieförordningen vilka begränsar omfattningen av lärlingsutbildning i enkommun. Dessa restriktioner bör slopas. I 14 kap. 19 § gymnasieförordningenanges att gymnasial lärlingsutbild- ningendast får anordnas om utbildning för yrket normalt inte kan erhållas 1989/90:UbU15på linje eller specialkurs. Utskottet finner denna begränsning för att anordnagymnasial lärlingsutbildning i en kommun motiverad i dagens läge. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1989/90:Ub264. Till detta vill utskottet lägga följande. Ibudgetpropositionen (bil. 10 s. 11-15) redovisas regeringens pågående arbetenär det gäller frågan om ett ökat lokalt ansvar för verksamheten i skolan medutgångspunkt i beslut om skolans utveckling och styrning (prop.1988/89:4, bet. 1988/89:UbU7, rskr 1988/89:95). Utgångspunkten är att kommunenskall ha ett samlat driftsansvar för skolan. Föredragande statsrådet angerbl.a. att en översyn pågår inom om bl.a. skollagen och andraförfattningar i syfte att systematisera och förenkla bestämmelserna. Vidarebereds inom statsbidragsfrågan. En av utgångspunkterna därvidär att kommunens möjligheter att disponera statsbidraget skall bli större. Gymnasieskolans årselevplatser för /91 beslut vid /89 beträffandegymnasieskolans dimensionering innebar bl.a. att antalet elevplatser inomgymnasieskolans lilla ram skall uppgå till 32450 årselevplatser för läsåret.Regeringen föreslår att detta antal ligger fast. Inom de 32450 arselevplatsernabör liksom innevarande läsår minst I 500 platser beräknas för kurser förinvandrarungdom och 450 årselevplatser för viss teknisk utbildning på gymnasialnivå i (f.d. ). Beträffande ramar för årselevplatser i gymnasieskolan /91 föreslår utskottet att fastställer antaletårselevplatser i gymnasieskolans direktram till 307240 och antaletårselevplatser i gymnasieskolans lilla ram till 32 450 för /91.Med avslag på samtliga motioner i denna fråga, nämligen motionerna1989/90:Ub229, 1989/90:Ub297. 1989/90:Ub304 yrkande 1, 1989/90:Ub310 yrkandena8 och 11 1989/90:Ub317 yrkandena 21. 22 och 24, 1989/90:Ub807 yrkande 22 och1989/90:Ub825 yrkande 21, samtliga delvis, föreslår utskottet att riksdagengodkänner vad som förordats i proposition 1989/90:100 i denna del. I ett antal motioner begärs omfördelning av elevplatser igymnasieskolans elevplatsramar I motion 1989/90:Ub821 (c) yrkande 1 om utbildningsfrågori regionen framhålls att utbildningssystemet där måste få en mer balanserad struktur När det gäller gymnasieskolan bör nuvarande skillnader i fördel ningen av teoretiska resp. yrkesinriktade linjer jämnas ut.