bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — Motbakgrund härav förordas i den reviderade finansplanen (s. 5253) attförändringar i rörliga krediter inte skall redovisas som en del avstatsbudgeten från och med /91. Utskottet har för sin del ingetatt erinra mot en sådan lösning. myndigheter och statsbidragsmottagare för breddad mervärdeskatt m.m. Statligamyndigheter skall enligt regeringens förslag till reformerad mervärdeskatt(prop. 1989/90:111) redovisa utgifter för mervärdeskatt enligt nya principer.Syftet härmed är att uppnå konkurrensneutralitet mellan statligegenregiverksamhet och upphandling från en fristående entreprenör.Förändringarna är avsedda att träda i kraft /92. Från och meddetta budgetår skall budgetsystemet läggas om. Anslag kommer att föras uppexkl. mervärdeskatt och myndigheterna skall redovisa sina utgifter med skattenfrånräknad. Kompensationen för ingående mervärdeskatt kommer myndigheterna attfå i särskild ordning. huvuddrag är systemet tänkt att fungera på följande sätt. När en myndighetbetalar en faktura kommer utbetalningen av hela fakturabeloppet liksomhittills att göras över statens checkräkning. Vid bokföringen avräknas detfakturerade beloppet exkl. mervärdeskatt som en utgift mot myndighetens anslageller mot eventuella intäkter i myndighetens verksamhet. Den ingåendemervärdeskatten däremot avräknas som en negativ post mot budgetens särskildainkomsttitel för mervärdeskatt. Mervärdeskatten kompenseras således genom enavräkning direkt mot statsbudgetens inkomstsida. samma proposition föreslagna breddningen av mervärdeskat ten är avsedd att gälla fr.o.m. ingången av 1991. Eftersom man i budgetförslaget för /91 inte har tagit hänsyn till denna förändring uppkommer en brist på anslags medel motsvarande ca 500 milj.kr. Problemet försvinner dock när det nya budgetsystemet träder i kraft . Finansministernhänvisar i den reviderade finansplanen (s. 5355) 1989/90:FiU40 till detekonomiska läget och behovet av åtstramning i samhällsekonomin och föreslårmot denna bakgrund att myndigheter och statsbidragsmottagare inte skall gesnågon kompensation för första halvårets effekter av den breddademervärdeskatten. På motsvarande sätt bör enligt hans mening någon kompensationinte utgå för förslaget om tillfållig höjning av mervärdeskatten, ej heller förde redan beslutade åtgärderna inom mervärdeskatteområdet vilka har trätt ikraft under innevarande år. Enligt finansministern bör således myndigheternaanpassa sin verksamhet till givna ekonomiska ramar. Utskottethar för sin del inget att erinra mot den föreslagna lösningen. Utredningom de privata finansiella transaktionernas roll Imotion Fi72 av m.fl. (s) begärs en utredning om de privatafinansiella transaktionernas roll för den ekonomiska utvecklingen.Motionärerna anser att det saknas beskrivningar av hur industrins vinster och kapitalflödenutvecklats. Vinstema har ökat mycket kraftigt somlöneutvecklingen varit betydligt måttligare. Av fördelningspolitiska skäl ärdet viktigt att den passiva näringsverksamheten bättre belyses och desssamhällsekonomiska roll analyseras, anför motionärerna. Utskottetdelar motionäremas uppfattning att det är angeläget att studera och följa definansiella'transaktionernas omfattning och betydelse för den svenskaekonomin. Den finansiella sektorn har varit en snabbt expanderande sektor.Utredningen om beskattningen av den finansiella sektorn (dir. 1989:36) har iuppdrag att göra en förutsättningslös bedömning av hur den finansiella sektornbör behandlas i det nya enhetliga skattesystem som förelagts . Iuppdraget ingår att belysa de samhällsekonomiska och fördelningspolitiskaeffekterna av utredningens förslag. Arbetet skall vara avslutat inom någraveckor. Vidarehar i långtidsutredningen (SOU 1990:14 jämte bilagor) gjorts särskilda studierav det finansiella systemet. Dels diskuteras de finansiella marknadernas rolli ekonomin och beskrivs branschens utveckling, dels diskuteras ett antalframtidsfrågor av vikt för de svenska finansiella marknaderna. Till de problemsom diskuteras hör t.ex. EG-integrationens betydelse. Eftersomen stor del av det material som motionärerna efterlyser redan finns eller inomen snar framtid kommer att vara tillgängligt ser inte utskottet anledning attvidta några åtgärder med anledning av motionen. Motion Fi72 avstyrks avutskottet. Kapitalbudget i statsbudgeten m.m. Imotion Fi701 av och (båda c) begärs att kapitalbudgetenåterinförs i den svenska statsbudgeten och att investeringar iinfrastrukturen särredovisas i budgetpropositionen. Motionärerna pekar imotionen på flera viktiga investeringar i infra- 80 strukturen som bör kommatill stånd i . ringar kan enligtmotionärerna inte motiveras direkt med ekonomiska 1989/90:FiU40 fördelar.Investeringar av denna typ bör inte få leda till att vi får en .underbalanserad statsbudget. Utgifter för långsiktigt värdefulla investeringarbör inte få påverka budgeten på samma sätt som utgifter för konsumtion.Regeringen bör därför enligt motionärerna undersöka om införandet av enkapitalbudget skulle innebära fördelar i dessa avseenden. Den syftade till att öppet redovisa förändringar i statensförmögenhet. förändrades inställningen till statsbudgeten.Förmögenhetsintresset kom i bakgrunden och större vikt lades vid budgetensstabiliseringspolitiska roll. Man skapade en totalbudget som inte gjordeskillnad på utgifter för driftkostnader och för investeringar. Undersenare år har allt fler poster lyfts ut från statsbudgeten. Det gälleraffirsverkens investeringsutgifter, bostads- och studielån. Deaffårsverksinvesteringar som väntas ge marknadsmässig avkastning kanfinansieras direkt genom län hos . Försök pågår att finansieraäven vissa myndigheters investeringar genom lån hos . Denperiodiserade kostnaden för dessa investeringar kommer att belasta förvaltningsanslagetoch därmed statsbudgeten. Detkan hävdas att med dessa åtgärder tillgodoses ett av motionärernas önskemål,nämligen att investeringsutgifter inte skall belasta statsbudgeten.Statsbudgeten får i större utsträckning inslag av driftbudget. Detkan i sammanhanget nämnas att () fick iuppdrag att utreda formerna för att finansiera och redovisa statligamyndigheters investeringar. Det kan förutsättas att frågan om en samladredovisning av statens investeringar kommer att prövas i detta sammanhang. Utskottetvill slutligen understryka att vad utskottet här diskuterat är olika former avredovisning och finansiering av de statliga investeringar som förväntas gemarknadsanpassad avkastning. Investeringar som inte förväntas ge avkastning ochhar inslag av statlig subvention bör såsom redovisas överstatsbudgeten. Utskottetanser inte att motionen bör föranleda någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida. Motion Fi701 avstyrks av utskottet. Imotion Fi708 av och (båda s) framhålls att ettantal statliga verk lämnar finansiellt stöd i form av lån till olika typer avprojekt. Det gäller bl.a. statens energiverk samt sådana sektorforskningsorgansom byggforskningsrådet och styrelsen för teknisk utveckling. Enligtmotionärerna har denna läneverksamhet fört med sig att resp. verk byggt upp enegen låneförvaltning som bedrivs fristående och utan samordning verken emellan.Givetvis finns det särdrag inom de olika sektorerna, påpekar motionärerna somdock anser att en samordnad låneförvaltning med stor säkerhet skulle vara ekonomiskt fördelaktigutan att särdragen för den skull går förlorade. 1989/90:FiU40 Regeringenbör därför på lämpligt sätt pröva frågan om en samordning avsektorforskningsorganens låneförvaltning. Utskottetfår med anledning härav anföra följande. Såsom motionärerna själva framhållertorde den finansiella stödverksamhet som sektorforskningsorgan m.fl. bedriver,utmärkas av särdrag som gör att dessa låneformer inte kan behandlas enhetligt.Så t.ex. kan det vara fråga om lån som antingen är subventionerade eller somegentligen är villkorade bidrag. I fall som dessa torde det i allmänhet varalämpligast att berörda sektorsorgan bevakar lånen utifrån de villkor som ärförknippade med verksamheten. Om emellertid lånen lämnas på rentmarknadsmässiga villkor torde samordningsfördelar kunna uppnäs genom att låneförvaltningensamlas på ett ställe. Frågorav detta slag övervägs med fördel i anslutning till den fördjupadebudgetprövning som successivt kommer att införas inom statsförvaltningen. 1 denmån effektivitetsvinster och besparingar kan göras förutsätter utskottet attregeringen i detta sammanhang prövar sådana möjligheter utan något särskiltinitiativ från sida. Utskottet avstyrker med hänvisning härtillmotion Fi708 (s). Imotion Fi721 av () yrkas att de bestämmelser ändras som göratt myndigheter belastas med lönekostnadspålägg för anställda som ärpensionärer. För samtliga anställda betalar statliga myndigheterlönekostnadspålägg (LKP) på det utbetalade lönebeloppet. Pålägget motsvarar delagstadgade sociala avgifterna samt vissa andra arbetsgivaravgifter. Motionärenanser att detta pålägg bör vara lägre om myndigheten anställer en pensionär.Det skulle öka statliga myndigheters benägenhet att anlita äldre personal. Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Systemet med lönekostnadspålägginnebär en betydande förenkling av de administrativa rutinerna för debiteringav olika arbetsgivaravgifter. Pålägget görs generellt i samband med allalöneutbetalningar. För /90 är pålägget . Riksförsäkringsverketbehöver inte debitera varje myndighet för avgiften utan de överförs centraltför alla myndigheter från inkomsttiteln där alla belopp förlönekostnadspålägg samlas. Det är således ett administrativt enkelt och smidigtsystem såväl för myndigheterna som för . Attdifferentiera pålägget med hänsyn till personalens ålder eller på annat sättskulle innebära visst administrativt merarbete och kräva andra tekniskalösningar än . Om det enhetliga lönekostnadspåiägget å andrasidan skulle visa sig vara ett väsentligt hinder för att anlita äldre personalförutsätter utskottet att regeringen vidtar åtgärder för att minska dessahinder. Utskottet ser inteanledning för att ta något initiativ i Motion Fi721avstyrks av utskottet. Precisering avanslagsyrkanden i budgetpropositionen 1989/90:FiU40 Imotion Fi722 av () begärs ett klargörande av vilka anslagsposteri budgetpropositionen som är preciserade eller endast är indikativa. Motionärennämner som exempel på svårtolkade poster vissa delar av utvecklingsbiståndet. Utskottethar viss förståelse för motionärens synpunkter att det ur budgetpropositionenär svårt att utläsa vilka anslagsposter som endast är preliminärt beräknade ochvilka som är mer definitiva. Under budgetarbetets och budgetårets gång kansjälvfallet saker inträffa som förändrar förutsättningarna för anslag. Dettagäller i synnerhet inom utvecklingsbiståndet. Regeringenär bunden av de beslut om anslag som fattat. Vissa typer av anslagfår dock överskridas under vissa förutsättningar. Inom ett anslag harregeringen ansetts ha frihet att omfördela resurserna förutsatt att medlenanvänds för de ändamål som angivits och att inte särskilda uttalanden gjortsunder budgetbehandling. Praxis skiftar emellertid mellan olikautgiftsområden. Enligt vad utskottet erfarit kommer denna fråga att behandlasav budgetpropositionsutredningen (dir. 1989:13). Utskottet ser mot dennabakgrund inte anledning för att ta något initiativ med anledning avmotion Fi722. 1. beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonombka politiken a) attriksdagen med anledning av proposition 1989/90:150 bilaga 1 mom. 1 i berörd del och motion 1989/90:Fi71 yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 1 i berörd del, 1989/90:Fi66 yrkande 1 i berörd del. 1989,90:Fi70 yrkandena 2 i berörd del samt 16 och 1989/90:Fi74 yTkande 1 i berörd del godkänner vad utskottet förordat om stabiUseringspo- litbka åtgärder och som sin mening ger regeringen detta till I (m) res. 2(c) res. 3 (v) res. 4 (mp) b) att med bifall till proposition 1989/90:150bilaga 1 mom. 1 i berörd del och med avslag på motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 1 i berörd del. 1989/90:Fi66 yrkande 1 i berörd del, 1989/90:Fi70 yrkande 2 i berörd del, 1989/90:Fi71 yrkande 2 och 1989/90:Fi74 yrkande 1 i berörd del godkänner vad utskottet förordat om inriktningen på , I (m) 2 (c) 83 3 (v) res.4(mp) 1989/90:FiU40 res.5 (fp) 2. beträffandesambandet ekologi och ekonombk politik attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi70 yrkande 1 och 1989/90:Fi74 yrkande 3, res.6 (c, v, mp) 3. beträffandetillfälligt höjd mervärdeskatt attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Fi65 yrkandena 3 och 13,1989/90:Fi66 yrkande 6, 1989/90:Fi70 yrkandena 5, 6, 7 och 8 samt 1989/90:Fi74yrkande 6 antar det i proposition 1989/90:150 bilaga 4 punkt 1 framlagdaförslaget till lag om tillfållig höjning av mervärdeskatten, res.7 (m) res.8 (c) res.9 (v) res.10 (mp) 4. beträffande statsskuldspolitiken att avslår motion 1989/90:Fi66 yrkande 20, res.11 (m) 5. beträffandebemyndigande om statlig upplåning attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:150 bilaga 1 mom. 9 och medavslag på motion 1989/90:Fi66 yrkande 4 bemyndigar regeringen att ta upp lånenligt lagen (1988:1387) om statens upplåning, res.12 (m) attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi66 yrkande 21 och 1989/90:Fi74 yrkande 7, res.13 (m) res.14 (c) res.15 (fp) - motiv. 7. beträffande anknytning till EMS att avslår motion 1989/90:Fi66 yrkande 23, res.16 (m, fp) 8. beträffanderiksbankens oberoende attriksdagen avslår motion 1989/90:Fi66 yrkande 22, res.17 (m, fp) 9. beträffandeåldersgränsen för allemanssparande attriksdagen antar det i proposition 1989/90:150 bilaga 4 punkt 2 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, 10. beträffande allemansfondernas utdelningsrätt att deb antar följande som Ubkotteb förslag betecknade ändringav 18 § lagen (1983:890) om allemanssparande: Nuvarande lydebe Ubkotteb förslag 1989/90:FiU40 18 § Fondbestämmelsema för en allemansfond skallange att 1. fonden är en allemansfond för vilken denna laggäller, 2. fondbolaget skall föra register över innehav avfondandelar och inte skall utfårda fondandelsbevis, 3. utdelning till fondandebägar-na inte skall ske, 4. inlösen av fondandel skall 3. inlösen av fondandelskall ske i de fall och på de villkor som ske i de fall och på de villkor somanges i denna lag och i anges i denna lag och i aktiefondslagen (1974:931). aktiefondslagen(1974:931). Fondbestämmelsemaskall också innehålla närmare regler om fond-andelsägarstämma. Fondbestämmelsemafår ange att belopp motsvarande sammanlagt högst av fondens värdevid utgången av det närmast föregående kalenderåret skall utdelas tillviss stiftelse eller visst trossamfund eller annan sammanslutning, dock endastom mottagaren är en svensk juridisk person och inte har till syfte att i sinverksamhet tillgodose medlemmarnas eller andra enskildas ekonomiska intresse. debbeslutar om en sådan ändring av ingressen till det i proposition 1989/90:150bilaga 4 punkt 2 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande som föranleds härav, 11. beträffandeallemansfonder och aktiefonder för icke börsno terade bolag att avslårmotion 1989/90:Fi74 yrkandena 4 och 5, res.18 (c) 12. beträffandepensionssparande i bank att avslårmotion 1989/90:Fi66 yrkande 10, res.19 (m) 13. beträffandestartsparande för barn och ungdom att avslår motion 1989/90:Fi66 yrkande 9, res.20 (m) res.21 (fp) - motiv. 14. beträffandeavskaffande av löntagarfonderna att avslårmotion 1989/90:Fi66 yrkandena 11, 12 och res.22 (m, fp, c) res. 23 (v) - motiv, res. 24 (mp) - motiv. 15. beträffandeinvesteringsskatten för vbsa byggnadsarbeten att med bifalltill vad utskottet anfört och med avslag på motion 1989/90:Fi66 yrkande 7 antarföljande Förslagtill 1989/90:FiU40 Lag omändring i lagen (1989:471) om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten Härigenom föreskrivs att 1 § lagen(1989:471) om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten skall ha följandelydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe 1 § För byggnadsarbete, sompåbör- För byggnadsarbete, som påbörjas jas , skall den 31december 1991, skall investeringsskatt betalas till staten, investeringsskatt betalas till staten, om arbetet utförs i annan kom- omarbetet utförs i annan kommun i än Norrtäl- mun i Stockholmslän än och , i och je och samt iUppsala kommuner i län, i och kommuner i i och arbetet helt eller till över-län, iGöteborgs, , Kung- vägande del avser älvs, Mölndab, ochSte-nungsunds kommuner i samt i Ale och Le-rums kommuner i och arbetet helt eller till övervägande delavser 1. bensinstation, reparationsverkstadför motorfordon, parkeringshus eller sådan parkeringsanläggning som ej inrättasi anslutning till ny bostadsbebyggelse, 2. butiks-, kontors-, bank-, hotell-eller restauranglokaler, 3. förvaltningsbyggnad, 4. kyrkliga eller andrasamlingslokaler eller nöjeslokaler, 5. sporthall eller annanidrottsanläggning, 6. bostadshus som uppförs utan statligt stöd och inte äravsett uteslutande för fritidsändamål, eller 7. bostadshus som är avsett uteslutande förfritidsändamål, om arbe tet ingår i ett byggnadsföretag som omfattar mer än ett sådant hus. Rivning av byggnad anses vid tillämpning av denna lag intesom byggnadsarbete. Denna lag träder i kraft . res.25 (m, fp) attriksdagen avslår motion 1989/90:Fi66 yrkande 8, res.26 (m, fp) 17. beträffandetillfälligt obligatorbkt sparande attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi66 yrkande 14 och 1989/90:Fi71 yrkande5, res.27 (m, fp) res.28 (mp) 18. beträBandeförlängd föräldraförsäkring 1989/90:FiU40 a) att avslår motionerna 1989/90:Fi65yrkande 11 och 1989/90:Fi70 yrkande 3, res.29 (v, mp) res.31 (m, fp, c) - motiv. b) att avslår motion 1989/90:Fi70yrkande 4, res.30 (mp) res.31 (m, fp, c) - motiv. 19. beträffande bidrag till frbkoloma att avslår motion 1989/90:Fi71 yrkande 4, res.32 (m, fp, mp) 20. beträffandearbebmarknadspolitikens inriktning attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi66 yrkande 16, 1989/90:Fi70 yrkande 15och 1989/90:Fi73 yrkande 1, res.33 (m) res.34 (c) res.35 (mp) res.36 (v) - motiv. 21. beträffandeförhandlingsregler och strejkskadestånd attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 10, 1989/90:Fi66 yrkande 17,1989/90:Fi68 yrkande 1 och 1989/90:Fi73 yrkande 3, res.37 (m) res.38 {fp, c) res.39 (v) 22. beträffande deltidsarbetslöshet att avslår motion 1989/90:Fi73 yrkande 8, res.40 (m, fp, c, mp) 23. beträffande anslag till arbebmarknadsverkebförvaltrungs- kostnader attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:150 bilaga 5 punkt B 1 samt medavslag på motionerna 1989/90:Fi67 yrkande 2, 1989/90:Fi68 yrkande 5 och1989/90:Fi73 yrkandena 4 och 5 /91 under tionde huvudtiteln utöver av tidigare anvisade medel (1989/90AUll, rskr. 242) till förvaltningskostnader anvisar ett ram anslag på , res.41 (m) res. 42 (fp) res. 43 (c) 24. beträffandeanskaffning av ADB-utrustning a) attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:150 bilaga 6 /91 under trettonde huvudtiteln utöver av tidigare anvisade medel (1989/90:FiU19, rskr. 180) till Anskaffning av ADB-utrustning anvisar ett reservationsan slag på , b) att medger att datorutrustningbeställs utöver tidigare medgivet belopp till ett värde av högst 31 590 000 25. beträffandeinsaber för flyktingar och invandrare 1989/90:FiU40 att avslår motionerna 1989/90:Fi67 yrkande 3, 1989/90:Fi68yrkande 4 och 1989/90:Fi73 yrkande 7, res.44 (m, fp, c, mp) attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Fi67 yrkande 4 och 1989/90:Fi68yrkande 2 godkänner vad som anförts i proposition 1989/90:150 bilaga 5 punkt B3 mom. 1 i fråga om bidrag till arbetsgivare i försöksverksamheten för attstödja kompetensutveckling, res.45 (m) res.46 (fp, mp) 27. beträffandeanslag till arbebmarknadsutbildning attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:150 bilaga 5 punkt B 3 mom. 2samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi67 yrkande 5 och 1989/90:Fi68 yrkande 3för /91 under tionde huvudtiteln utöver av tidigareanvisade medel (1989/90:AU11, rskr. 242) till Arbebmarknadsutbildninganvisar ett reservatio nsansfag på res.47 (m) - villk. 48 (fp) - villk. attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Fi67 yrkande 6 och 1989/90:Fi73yrkande 6 i berörd del godkänner vad som anförts i proposition 1989/90:150bilaga 5 punkt B 4 mom. 1 i fråga om utbildningsbidrag i form av stimulansbidrag, res.49 (m, c, mp) 29. beträffandeanslag till utbildningsbidrag m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:150 bilaga 5 punkt B 4 mom. 2samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi67 yrkande 7 och 1989/90:Fi73 yrkande 6i berörd del för /91 under tionde huvudtiteln utöver avriksdagen tidigare anvisade medel (1989/90:AU11, rskr. 242) till Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag anvisar ett förslagsanslag på , res.50 (m, c) - villk. 30. beträffande allmän arbeblöshetsförsäkring att avslår motion 1989/90:Fi66 yrkande 19, res.51 (m, fp, c, mp) res. 52 (v) - motiv. 31. beträffande ökad egenavgift iarbeblöshetsförsäkringen att avslår motion 1989/90:Fi65 yrkande 12, res.53 (v) 32. beträffandesyssebättningsskapande åtgärder attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:150 bilaga 5 punkt B 5 och medavslag på motion 1989/90:Fi73 yrkandena 10 och 11 deb godkänner att stödet till industribeställningar tas bort fr.o.m. , deb för /91 under tionde huvudtiteln -med 1989/90:FiU40 ändring av tidigare beslut om medelsanvisning(1989/90u\, rskr. 242) till Syssebättningsskapande åtgärder anvisar ett reservationsanslagpå 1 , res.54 (c) 33. beträffande medel till arbetarskyddsstyreben ochyrkesinspek tionen attriksdagen godkänner vad som anförts i proposition 1989/90:150 bilaga 5 punkt C1 om överföring av medel från fonden för arbetsmiljöförbättringar, 34. beträffandeflexibla lönebidrag attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Fi67 yrkande 8, 1989/90:Fi68 yrkande8 och 1989/90:Fi73 yrkande 12 godkänner vad som förordats i proposition1989/90:150 bilaga 5 punkt C 6 om att utvidga försöksverksamheten med flexibeltlönebidrag med ytterligare fem län, res.55 (m, fp, c, mp) attriksdagen avslår motion 1989/90:Fi68 yrkande 9, res.56 (fp, c, v) 36. beträffande avslag på propositionen vad gäller vbsaavvikel ser från semesterlagen attriksdagen avslår motion 1989/90:Fi70 yrkande 13, res.57 (mp) 37. beträffandeavstående från semesterledighet attriksdagen med avslag på motion 1989/90:Fi65 yrkande 8 antar det i proposition1989/90:150 bilaga 5 punkt 4 framlagda förslaget till lag om avvikelser frånvissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480) såvitt avser 3 § första ochandra stycket, 4 och 5 §§, res.58 (v) 38. beträffandeunderrättande av arbebtagarorganbation attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 9 och 1989/90:Fi73yrkande 14 antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omavvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480), såvitt avser 3 §tredje stycket, res.59 (m, fp, c, mp) res.60 (v) 39. beträffandeförlängd rått att spara semesterledighet attriksdagen med avslag på motion 1989/90:Fi68 yrkande 6 antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om avvikelser frän vissa bestämmelser isemesterlagen (1977:480), såvitt avser 6 §, res.61 (fp) 40. beträffande flexibelt uttag av arbebtid ochsemester att avslår motion 1989/90:Fi73 yrkande 13, res.62 (m, fi), c) 41. beträffande permanentning av de nya reglerna isemesterlag- 1989/90:FiU40 en att avslårmotion 1989/90:Fi66 yrkande 18, res.63 (m, jp) 42. beträffandeåterstående delar av lagförslaget att antar deti propositionen framlagda förslaget till lag om avvikelser från vissabestämmelser i semesterlagen (1977:480), i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan, 43. beträffandeanslag till information om semesterfrågor att medbifall till proposition 1989/90:150 bilaga 5 punkt A 5 samt med avslag påmotionerna 1989/90:Fi67 yrkande 1, 1989/90:Fi68 yrkande 7, 1989/90:Fi70yrkande 14 och 1989/90:Fi73 yrkande 9 till Information om semesterfrågor /91 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på5 , 64 (m, fjp, c,mp) 65 (v) - villk.58 44. beträffandeuppskjutet uttag av pension