bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — 3.att beslutar att till reservationsanslaget Arbetsmarknadsutbildning,B 3, för /91 anvisa . utöver vad som föreslagits iproposition 1989/90:100 bil. 1989/90:Fi73av m.fl. (c) vari yrkas 6. attriksdagen med avslag på proposition 1989/90:150 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulansbidrag för arbetsmarknadsutbildningar inom verkstadsindu strin samt beslutar att någon medelsanvisning till Kontant arbetsmark nadsstöd och utbildningsbidrag för /91, utöver vad som föreslagits i proposition 1989/90:100 bil. 12, ej skall ske, i berörd del. 1989/90:Fi65av m.fl. (vpk) vari yrkas 12.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen. 1989/90:Fi66av m.fl. (m) vari yrkas 19.att hos regeringen begär förslag om en allmän arbetslöshetsförsäkringi enlighet med vad som anförts i motionen. Sysselsättningsskapandeåtgärder 1989/90:FiU40 1989/90:Fi73av m.fl. (c) vari yrkas 10. att med avslag pä proposition 1989/90:150i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av fortsatta möjligheter till stöd för industribeställningar, 11. att med avslag på proposition 1989/90:150i denna del till Sysselsättningsskapande åtgärder anvisar medel i denomfattning som föreslagits i proposition 1989/90:100 bil. 1989/90:Fi67av m.fl. (m) vari yrkas 8.att beslutar att systemet med flexibla lönebidrag skall kunnatillämpas t hela landet fr.o.m. /91. 1989/90:Fi68av m.fl. () vari yrkas 8. attriksdagen beslutar att flexibla lönebidrag skall införas , i enlighet med vad i motionen anförts, 1989/90:Fi73av m.fl. (c) vari yrkas 12. attriksdagen med avslag på proposition 1989/90:150 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad flexibilitet i lönebidragssystemet och omfattningen av den på gående verksamheten med flexibla lönebidrag. 1989/90:Fi68av m.fl. () vari yrkas 9. attriksdagen beslutar, i enlighet med vad i motionen anförts, att verksamhet skall utökas med för arbetshandikappade anställda under /91 och för detta ändamål anslår ytterligare . till förslagsanslaget Bidrag till Stiftelsen , C 9. 1989/90:Fi65av m.fl. (vpk) vari yrkas 8. att avslår regeringens förslag angåendeavstående av betald semesterledighet, 9. att beslutar om yrkande 8 avslås attcentral arbetstagarorganisation skall godkänna överenskommelse om avstående avbetald semesterledighet för att den skall bli giltig. 1989/90:Fi66av m.fl. (m) vari yrkas 18.att hos regeringen begär förslag till ändringar i semesterlagen(1977:480) i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:Fi68av m.fl. (fp) vari yrkas 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rätten att spara semester. 1989/90:Fi70 av ClaesRoxbergh m.fl. (mp) vari yrkas 1989/90:FiU40 13.att avslår förslaget om vissa avvikelser från semesterlagen. 1989/90:Fi73av m.fl. (c) vari yrkas 13. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av ökade möjligheter för ett flexibeltuttag av arbetstid och semester, 14. att med avslag på proposition 1989/90:150i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkravet på att facklig organisation skall underrättas om arbetstagare avstårfrän viss del av berättigad betald semesterledighet. Anslagtill information om semesterfrågor 1989/90:Fi67av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen avslår regeringens förslag att till Information om semesterfrågor för /91 anvisa ett reservationsanslag av , 1989/90:Fi68av m.fl. (fp) vari yrkas 7.att avslår regeringens förslag att anvisa S . till anslagetInformation om semesterfrågor, A 5, för /91 i enlighet med vad imotionen anförts. 1989/90:Fi70av m.fl. (mp) vari yrkas 14.att avslår förslaget att anvisa 5 milj. kr. till information omsemesterfrågor. 1989/90:Fi73av m.fl. (c) vari yrkas 9.att beslutar avslå proposition 1989/90:150 såvitt avser föreslagenanvisning om . till information om semester-frågor för budgetåret1990/91 i enlighet med vad som anförs i motionen. 1989/90:Fi70av Qaes Roxbergh m.fl. (mp) vari yrkas 18.att avslår förslaget om ekonomisk stimulans för att arbeta efterpensionsålderns inträdande. 1989/90:Fi73av m.fl. (c) vari yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av ett rättvisare pensionssystem för ett ökat utbud av arbetskraft. Budgetpolitiken i989/90:FiU40 1989/90:Fi66av m.fl. (m) vari yrkas 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom beräkningen av statsbudgetens inkomster för /91. 1989/90:Fi66av m.fl. (m) vari yrkas 5.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom uppläggningen av långtidsbudgeten. Deallmänna riktlinjerna för budgetpolitiken 1989/90:Fi65av m.fl. (vpk) vari yrkas 2.att med avslag på regeringens förslag i motsvarande del godkänner deallmänna riktlinjer för budgetregleringen som i motionen förordas. 1989/90:Fi66av m.fl. (m) vari yrkas 2. attriksdagen godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregle ringen som föreslås i motionen. 1989/90:Fi70av m.fl. (mp) vari yrkas 17.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen haranförts om budgetregleringen. 1989/90:Fi71av m.fl. (fp) vari yrkas 3. attriksdagen godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregle ringen som anförts i motionen. 1989/90:Fi74av m.fl. (c) vari yrkas 2.att beslutar godkänna vad som i motionen anförts beträffandebudgetpolitiken. 1989/90:Fi74av m.fl. (c) vari yrkas 11.att avslår proposition 1989/90:150 såvitt avser avgifter pålånegarantier inom jordbrukets område gällande redan ingångna avtal i enlighetmed vad som i motionen anförts. 1989/90:Fi72av m.fl. (s) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utredning av de privata finansiella transaktionernas roll för denekonomiska utvecklingen. 2 1989/90. 2.att vid sitt beslut om finansplanen fylligt redovisar de 1989/90: FiU40 privata finansiella transaktionernas volym och betydelse för denaktuella ekonomiska politiken. 1989/90:Fi701av och () vari yrkas 1. att begär att regeringen utreder ochredovisar nyttan av att återinföra kapitalbudget i den svenska statsbudgeten, ienlighet med vad i motionen anförts, 2. att i behandlingen av budgetpropositionenför /91 särredovisar investeringar i infrastruktur i enlighetmed vad i motionen anförts. 1989/90:Fi708av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordnadlåneförvaltning för sektorsforskningsorganen m.m. 1989/90:Fi721av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av att ändra de bestämmelser somgör att myndigheter belastas med s.k. lönekostnadspåslag även för anställda somär pensionärer. 1989/90:Fi722av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om krav på att öppet ange om ettanslagsyrkande verkligen varit utsatt för en realistisk avvägning eller endastär indikativt. Ipropositionen framhålls att den svenska ekonomins huvudproblem är den höga inflationen som successivt försämrar det svenska näringsli vets konkurrenskraft, den svaga tillväxten i såväl produktionen som produktiviteten och ett alltför lågt sparande, vilket återspeglas i ett kraftigt stigande underskott i bytesbalansen. Om denna utveckling tillåts fortsätta kommer marknadskrafterna i form av högre räntor och hög inflation att sköta åtstramningen. I så fall drabbas produktion och investeringar i . Även hushållen kommer att drabbas av påfrest ningar, särskilt de hushåll som lever med snäva marginaler. Arbetslös heten kommer att stiga och reallönerna att sjunka. fram tvingas omfattande nedskärningar i statens och kommunernas verk samhet. 1 propositionen understryks att om en sådan utveckling med stagnation i ekonomin och kraftigt stigande arbetslöshet som följd skall kunna förhindras krävs samordnade insatser över ett brett fålt. Enstaka åtgärder kan inte åstadkomma en förändring. Den ekonomis ka politiken måste målmedvetet inriktas på att stimulera arbete och sparande, bekämpa inflationen och hävda det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft. Det gäller att både anpassa efterfrågan till de tillgängliga resurserna och mobilisera nya resurser för de mest angelägna behoven. Motdenna bakgrund föreslås ett brett handlingsprogram för att 1989/90:FiU40 stärka ekonomin och värna om sysselsättning och välfård. Deviktigaste punkterna vad gäller inriktningen av den ekonombka politiken är följande. Skattereformsom stimulerar arbete, sparande och tillväxt Skattereformenär den enskilda åtgärd som har största inverkan på den ekonomiska utvecklingenframöver. Den kommer att stimulera arbete och sparande och leda till en merändamålsenlig användning av arbete och kapital. Skattereformen utgör därmed ettmycket viktigt inslag i en långsiktig politik för ökad tillväxt. Ipropositionen understryks att regeringen är fast besluten att medett genomförande av skattereformen få till stånd en nedväxling av takten ilöne- och prisutvecklingen. Det innebär att avtal bör träffas i sågod tid att det kan påverka budgetering och prissättning för och attförhandlingsgruppens förslag bör tjäna som ram för de kommande avtalen för år1991. Vidare får inte den skatteväxling som genomfördes i formav sänkt inkomstskatt och höjda indirekta skatter berättiga till någonytterligare kompensation. Detsamma gäller självfallet för den skatteväxlingsom sker . Det är också angeläget att se över spelreglernapå arbetsmarknaden. Förhandlingsarbetet måste kunna löpa smidigare. Respekten föringångna avtal måste stärkas. En särskild utredare har därför tillkallats föratt se över dessa frågor. Arbetet skall avrapporteras . Åtgärderför an begränsa offentlig konsumtion Föratt säkerställa skattereformen och för att anpassa den kommunala expansionentill det samhällsekonomiska utrymmet föreslås ett kommunalt skattestopp föråren 1991 och 1992. Påkort sikt kommer den ekonomiska utvecklingen att innebära omställningsproblem,både i näringslivet och inom den ofientliga sektorn, vilka får effekter påarbetsmarknaden. Arbetslösheten får emellertid inte bli ett medel i denekonomiska politiken. I stället skaU aktiva åtgärder vidtas för att underlättaomställningen. Handlingsberedskapen är hög och betydande resurser finns redanavsatta för detta ändamål. Åtgärderpå arbetsmarknadsområdet och för att förbättra produktiviteten Enbartskattereformen kan dock inte lösa de nuvarande ekonomiska problemen. Ipropositionen framhålls att det krävs ytterligare åtgärder som förbättrarekonomins funktionssätt och varaktigt dämpar inflationen. Jordbruks- ochlivsmedelspolitiken läggs om och avregleras. Förutsättningar skapas därmed fören effektivare resursanvändning inom jordbruket och lägre prisökningar på mat. Fördet kommande året bör den kommunala sektorn vidta åtgärder 1989/90:FiU40som förbättrar produktiviteten med . För de statliga myndigheternaskall gälla ett produktivitetskrav på . Varje myndighet skallmäta och redovisa resultatet av sitt arbete. Föratt underlätta utbyggnaden till full behovstäckning och erbjuda fler alternativi barnomsorgen bör det statliga bidragssystemet till barnomsorgen förändras såatt möjligheter öppnas för personal att äga och driva daghem eller fritidshem(personalkooperativ). Inomarbetsmarknadspolitiken avsätts nya medel, bl.a. för stimulansbidrag till demsom deltar i utbildning på bristområden i industrin och för försöksverksamhetmed kompetensutveckling i industrin. "Jobb-sökar-aktiviteter" förarbetslösa får ytterligare medel och försöket med flexibla lönebidrag förarbetshandikappade utvidgas. Regeringen kommer också att ange preciserade måloch riktlinjer för och försäkringskassorna när det gälleratt erbjuda rehabilitering som alternativ till långa sjukskrivningar ochtidiga förtidspensioneringar. Arbetsmiljön skall förbättras ochrehabiliteringsarbetet förstärkas. Regeringen avser att i en särskildproposition lägga fram förslag med denna inriktning. I detsammanhanget behandlas frågan om samordningen mellan sjukpenning ocharbetsskadeförsäkring. Regeringen avser vidare att föreslå lagfåst sjuklön förde första av varje sjukperiod fr.o.m. . Arbetsgivarnages därmed starkare ekonomiska motiv för att aktivt söka förbättra arbetsmiljöoch arbetsorganisation. Kostnaderna för sjuklönen och de sociala avgifternaneutraliseras genom en motsvarande sänkning av arbetsgivaravgiften. Deekonorniska villkoren för att fortsätta att arbeta efter harförbättrats. Som en ytterligare åtgärd föreslås en höjning av pensionen viduppskjutet uttag av ålderspensionen från 0,6 till för sompensioneringen skjuts fram . Ytterligare medel avsätts ocksåför särskilda insatser för flyktingar, och de förstärkta förmedlingsinsatsernaför flyktingar bibehålls även . Åtgärderför att dämpa överhettningen i storstäderna Föratt dämpa överhettningen inom byggsektorn har regeringen föreslagit att deninvesteringsskatt som infördes i Stockholms-och Uppsalaområdenaskall utvidgas till att även omfatta . Mot bakgrund av attåtgärden redan börjat ge avsedd effekt och en dämpning av överhettningen iGöteborgsområdet inträtt, bör tillämpningen i kunna begränsastill att gälla endast fram . Åtgärderför att dämpa den privata konsumtionen Ipropositionen föreslås att uttaget av mervärdeskatt höjs från 19 till 20 % fr.o.m. den 1 juli 1990t.o.m. en förstärkning avstatsfinanserna med netto S 700 milj.kr. kommande budgetåret ochmed sammantaget 9 600 milj.kr. hela den tid höjningen skallgälla. Denplanerade barnbidragshöjningen bör genomföras i två etapper. 1989/90:FiU40 Denförsta etappen bör genomföras . Vidare bör den planeradeutbyggnaden av föräldraförsäkringen fr.o.m. skjutas upp. Denfortsatta utbyggnaden får ske när de ekonomiska förutsättningarna harförbättrats. Detta är en alltjämt högt prioriterad reform. Somett led i finansieringen av försäkringssystemet bör egenavgjfter-na tillarbetslöshetsförsäkringen höjas. Deras andel av finansieringen bör öka från 5till . Den närmare utformningen av höjningen av egenavgifterna är förnärvarande under utredning. Idet reviderade budgetförslaget beräknas budgetöverskottet för budgetåret1989/90 komma att uppgå till . Denna försämring av saldotmed sedan beräkningen i budgetpropositionen beror på attinkomsterna beräknas bli något lägre som utgifterna exkl.statsskuldräntor beräknas bli lika stora som i budgetpropositionen. Vidareberäknas ränteuppgången medföra att utgifterna för statsskuldräntor ökar med2,jämfört med beräkningen . I åretsbudgetproposition beräknades ett budgetunderskott för nästkommande budgetår på0,. De åtgärder regeringen presenterade föratt stabilisera ekonomi beräknas medföra en budgetförstärkning på ca 8miljarder kronor /91. Detöverhettade läget pä arbetsmarknaden, inflationstrycket och det växandebytesbalansunderskottet visar tydligt att det finns behov av en stramfinanspolitik. En fortsatt snabb pris- och kostnadsutveckling urholkarindustrins konkurrenskraft och är därför ett hot mot sysselsättning ochvälfård. Mot denna bakgrund föreslås en stram budget för /91. Imotion Fiöö av m.fl. (m) anförs att medan övriga industriländer iallmänhet präglas av stabil ekonomisk expansion, går in i en hemmagjordavmattning. Med sin ekonomiska politik ser regeringen ut att lyckas med denunika prestationen att förena den svagaste tillväxten inom med densnabbaste inflationen. växer underskottet i bytesbalansen i en taktav , så att det väntas motsvara avbruttonationalprodukten. Den post i bytesbalansen som utvecklas mest ogynnsamtär räntebetalningarna till utlandet. Det sammanhänger med det snabbt växandeintresset för investeringar i företag, fastigheter och aktier utomlands.Problemet är att denna kapitalutströmning inte motsvaras av ett inflöde frånutländska placerare till . Följden blir ett behov av allt störreräntemarginaler till omvärlden, vilket ytterligare försämrarinvesteringsklimatet i . reviderade finansplanen nämns inte den tredje vägens ekono miska politik. Det är, menar motionärerna, fullt förståeligt. Dess syfte 21 var att återställa balans och tillväxt genom att hålla tillbaka konsumtio- nen och bereda utrymme förinvesteringar och export. Den aktuella 1989/90:FiU40 utvecklingeninnebär att backar utefter den tredje vägen. Ett lika grundligtmisslyckande får man leta efter. Ijanuari hade vårt land enligt finansplanen nått en kritisk punkt. I motionenkonstateras att denna nu har passerats utan att den ekonomiska utvecklingen inågot enda avseende kunnat vändas till det bättre. Hagaöverläggningar harbrutit samman, och riksmedlaren har kommit och gått. Pris- och hyresstopp harinförts och försvunnit, medan löne-, strejk- och utdelningsstoppen försvann,innan de hann införas. Av konkreta åtgärder från finansplanen och efterföljandekrispaket återstår egentligen endast den skärpta investeringsskatten och höjdadryckes- och tobaksskatter. Närmastföreslås nu en höjning av mervärdeskatten till från . För detgenomsnittliga hushållet betyder det en skatteökning med ca . Moderatasamlingspartiet motsätter sig denna skärpning av världens redan hårdasteskattetryck. Som konjunkturpoli-tiskt ingrepp bedömdes åtgärden för övrigt aven enig opposition komma alltför sent . påskyndar ochfördjupar den en avmattning som redan är i full gång. Regeringensförslag att avskaffa åldersgränsen i allemanssparandet räcker inte föratt stimulera till sparande bland barn och ungdom. I motionen upprepas det avpartiet tidigare redovisade förslaget om ett skattegynnat startsparande, somär spärrat för uttag intill . Vidare erinras om det också tidigarelagda förslaget att öppna möjligheter till pensionssparande i t.ex. bank. Moderatasamlingspartiet har länge förordat införandet av ett kommunalt skattestopp.Mot den bakgrunden tillstyrks också att en parlamentarisk kommitté får se överden kommunala ekonomin med inriktning på en övergång från specialdestineradetill generella statsbidrag och högst . Påarbetslivsområdet förordas i motionen en översyn av semesterlagen, som skallsyfta till att semestervillkoren i högre grad bestäms melfan den enskildaarbetstagaren och arbetsgivaren. I stället för en höjning av nuvarandeegenavgifter till de erkända arbetslöshetskassorna begärs förslag om en allmänarbetslöshetsförsäkring omfattande alla förvärvsarbetande. Imotionen konstateras att krispolitiken mest inneburit skattehöjningar.Den förebådade utbudspolitiska omorienteringen har i stort sett stannat vidord. Av allt att döma är enligt motionärerna det ideologiska motståndet inomregeringspartiet alltför starkt. Avsaknaden av nytänkande och handlingskraftleder motionärerna till slutsatsen att socialdemokraterna har gjort sitt. Imotionen understryks behovet av en kursomläggning, för vilken nyckelorden är utbudspolitik och avreglering. Åtstramning av finans politiken skall ske genom minskningar på statsbudgetens utgiftssida. Skattetrycket måste sänkas och olika marknader frigöras för att funge ra bättre. Ansatsen är strukturpolitisk. När avmattningen nu sätter in, kan det vara frestande att pröva snabba ingrepp för att ställa till rätta. Men återfall i en aktivkonjunkturpolitik i syfte att detaljstyra efterfrå- gan skulle bara göra ontvärre. Krisbekämpningen måste därför ges en 1989/90:FiU40 långsiktiginriktning. För att det åter skall bli intressant att investera och verka iSverige, krävs det utöver utgiftsminskningar, skattesänkning och avreglering en satsning på infrastrukturen. Av betydelse är också en tryggadelförsörjning, liksom ökad klarhet om förhållande tiU EG. Medden långsiktiga, icke-interventionistiska uppläggning som finanspolitikenenligt motionärerna bör ha, kommer uppgiften att genomförastabiliseringspolitiska justeringar att främst åvila penningpolitiken. Inuvarande krisläge måste denna inriktas på att både bekämpa inflationen ochtrygga kronans yttre värde. I motionen understryks att det i första hand gälleratt hantera den "bomb" av kortfristiga utlandslån som hotar attbrisera före nästa val. Eneffektiv penningpolitik skulle underlättas av vissa institutionellaförändringar. Den enskilda åtgärd som ger mest hopp om framgång i kampen motinflationen och för en fast växelkurs är, som motionärerna ser det, att stärkariksbankens oberoende. En anknytning av kronan till EMS-systemet skulle ocksåfå stor betydelse. Imotion Fi71 av m.fl. (fp) anses i svensk ekonomisom de försuttna chansemas decennium. I omvärlden har den längstahögkonjunkturen pågått. har densocialdemokratiska regeringen effektivt undvikit att utnyttja detta för attangripa de strukturella obalanser och systemfel som undergrävtutvecklingskraften i den svenska ekonomin. Det faktum att regeringen nutvingats till en viss omorientering av den ekonomiska politiken i riktning motåtstramning, avreglering och reformering är ingen ursäkt för de förlorade årenpå . har i lagt konkreta förslag omt.ex. skattereform, reformering av den ofientliga sektorn, stramarefinanspolitik och åtgärder för att öka arbetsutbudet. Listan på förslag pånödvändiga åtgärder som avslagit kan göras lång. Deekonomisk-politiska åtgärder som regeringen nu föreslår överensstämmer i alltväsentligt med det krispaket om vilket och regeringen är överens.Folkpartiet stödjer självfallet dessa förslag. Enligt motionärerna innebär detrendbrott i tre viktiga avseenden: skattereformen ligger fast, besparingargenomförs i socialförsäkringssystemen och arbetsgivaravgiftema sänks. Detstabiliseringspolitiska paketet är nödvändigt men inte tillräckligt för attlångsiktigt lösa ekonomiska problem. Det utgör bara en inledning tillfortsatt omorientering av den ekonomiska politiken. Det måste följas upp medflera genomgripande förändringar. Ju som åtgår innan sådanaförändringar kan genomföras, desto högre pris tvingas svenska folket betala, iform av stigande arbetslöshet och inflation, för det kortsiktiga tänkande ochden släpphänthet som präglat regeringens politik. Arbetet för att förnya ocheffektivisera den offentliga sektorn måste sättas i gång på allvar. energipolitiken och i fråga om relationerna till EG. De offentliga 1989/90:FiU40 utgifterna måste reduceras ytterligare för att möjliggöra en fortsatt sänkning avskattetrycket. reviderade finansplanen ges en dyster bild av den svenska ekonomin. Lågtillväxt, stigande arbetslöshet, rekordhög inflation, snabbt ökandebytesbalansunderskott och förlorade marknadsandelar för exporten karakteriserarden svenska ekonomin. Denna oroväckande bild borde egentligen inte komma somen överraskning för någon. Tendenserna har, menar motionärerna, kunnat skönjasi . De har beskrivits i finansplan efter finansplan och påpekats ifolkpartiets motioner om den ekonomiska politiken. Utvecklingen kan enkeltbeskrivas som att samma problem blivit litet mer allvarliga . Detär anmärkningsvärt, sägs det i motionen, att socialdemokraterna i denoffentliga debatten systematiskt valt att förneka behovet av att åtgärda deunderliggande problemen i ekonomin. valrörelse ställdes saken på sinspets. Behovet av en skattereform med kraftigt sänkta marginalskatter,inflationsskydd och enhetlig kapitalbeskattning förnekades. Krav på åtstramningavfårdades och i stället utlovades dyra reformer utan finansiering, såsomförlängd semester och föräldraförsäkring. Dessa löften har verklighetentvingat dem att överge. I motionen understryks attden ekonomiska politiken för att långsik tigt lyckas med att trygga välståndet måste inriktas på en stabil och förtroendeskapande politik. Följande områden anges därvid som sär skilt viktiga vid genomförandet av en sådan politik. -Förnyebe av den offentliga sektorn. Bristen på förnyelsearbete i den offentliga sektorn har medfört ett ständigt stigande skattetryck och en dämpad produktivitetsutveckling för ekonomin som helhet. Med mer konkurrens och fler enskilda alternativ skulle produktiviteten öka och valfriheten för konsumenterna öka. Folk partiet anser att en stor del av den verksamhet som bedrivs i den offentliga sektorn skall vara skattefinansierad. Stat och kommun behöver däremot inte alltid vara producent av de skattefinansierade tjänsterna.