bet · GD01KU12 · 1989-12-31 00:00:00 — (), (), (), (), (), (), Hans Leghammar(mp) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjarmed "Utskottet gör" och slutar med "K704 avstyrks" bort haföljande lydelse: Enligt utskottet skulle fyraåriga mandatperioder skapaförutsättningar för och motverka den ryckighet somnuvarande korta mandatperioder skapar. Knuten till frågan om mandatperiodens längd är frågan omvaldagarna för riksdags- och kommunalval som skall vara desamma eller omde skall vara åtskilda. Enligt utskottet är skilda valdagar en förutsättningför de fyraåriga mandatperioderna. Härigenom får väljarna tillfålle attvartannat år göra sin stämma hörd vad gäller politiska preferenser. Därtillkommer att skilda valdagar skulle öka intresset för de kommunala frågorna ochmedverka till att vitalisera den kommunala debatten, 1 tidigare genomfördautredningar finns ett omfattande underlag i denna fråga. Ett konkretbeslutsunderlag bör således kunna tas fram utan alltför lång tidsutdräkt.Motionerna K210 yrkande 2, K222 yrkande 5, K243 samt K704 tillstyrks. deb att moment 20 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 20. beträffande mandatperiodens längd och dengemensamma valdagen attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:K210 yrkande 2, 1988/89:K222yrkande 5, 1988/89:K243 samt 1988/89:K704 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Personval (mom. 21) (), (), (), (), (), () och StigBertilsson (m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjarmed "Utskottet gör" och slutar med "K222 yrkande 1 avstyrks"bort ha följande lydelse: '2 Detsvenska valsystemet ger väljarna små möjligheter att välja kandi- 1989/90:KU 12 Särskilt i stora valkretsar och inom de stora partierna är dettapåtagligt. Väljarna får lätt en känsla av att valet av personer är avgjort påförhand. Avståndet mellan väljare och valda ökar. Det är därför angeläget attdenna fråga får ingå i ett fortsatt reformarbete på författningsområdet och attriksdagen får anledning ta ställning till ett system sominnebär att den enskilde väljaren får ökade möjligheter till personval.Folkstyrelsekommitténs förslag bör ingå bland de alternativ som övervägs idetta reformarbete. deb att moment 21 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:K210 yrkande 1 och 1988/89:K222yrkande I som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Antalet riksdagsledamöter (mom. 22) (), (), ElisabethFleetwood (m), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "K324 avstyrks" bortha följande lydelse: Enligt utskottet skulle en minskning av antalet ledamöteri vissa avseenden kunna vara till fördel med tanke på arbetsförhållandena iriksdagen. Frågan bör därför prövas. Då en en minskning av antaletriksdagsledamöter även medför att förändringar måste göras i valsystemet börfrågan bli föremål för utredning. deb att moment 22 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 22. beträffandeantalet riksdagsledamöter attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:K222 yrkande 2 och 1988/89:K324som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Fyraprocentsspärren (mom. 23) (vpk) och Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s, 26 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "K225 avstyrks" bort haföljande lydelse; Enligt utskottet bör den nuvarande fyraprocentsspärren vidriksdagsval sänkas till två . En spärr på den nivån skulle enligt utskottetunderlätta för starka, men mindre opinioner att göra sina stämmor hörda iriksdagen. I konsekvens härmed bör också den nuvarande spärren på avrösterna i en enskild riksdagsvalkrets sänkas. deb attmoment 23 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:KU12 23, beträffande fyraprocentsspärren att medanledning av motion 1988/89:K225 yrkande 1 hos regeringen begär förslag tilländring av regeringsformen i enlighet med vad utskottet anfört. Valbarhetsregler och uppdragskoncentration (mom. 25) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjarmed "Enligt utskottet" och slutar med "K236 yrkande 1avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottet är det väsentligt att innehav avpolitiskt förtroendeuppdrag inte blir att jämföra med att ha ett yrke vilketsom helst på vilket man försörjer sig. En förändring av valbarhetsreglerna bördärför göras så att omval efter tre valperioder till riksdag, landsting ellerkommunfullmäktige omöjliggörs. De politiska uppdragen måste enligt utskottetockså spridas. Ju fler människor som tagit aktiv del av politiska uppdrag,desto mer levande kan den parlamentariska demokratin bli. Frågan om detpolitiska mångsyssleriet bör därför utredas. deb att moment 25 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 25. beträffande vatbarhetsregler ochuppdragskoncentration att med anledning av motionerna 1988/89:K244, 1988/89:K246 och 1988/89:K236 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Politikers löner och pensioner (mom. 26) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjarmed "Utskottet avstyrker" och slutar med "motion K810" bortha följande lydelse: Det faktum att arvodena för heltidsengagerade politikervarierar kraftigt både mellan riks- och lokalnivån och mellan olika kommuneroch landsting ger intrycket att de bestäms på ett godtyckligt sätt och utan attpolitikerna tar ansvar för den totala lönepolitiken i landet. Enligt utskottetsaknar också det pensionssystem som byggts ut för politiker i sin generositetmotsvarighet i arbetslivet i övrigt. De nuvarande systemen för fastställande av arvoden ochpensioner för heltidsengagerade politiker blir inflationshöjande genom att ävenandra lönegrupper kräver högre förmåner. Frågan är enligt utskottet synnerligenviktig också ur ett moraliskt och solidariskt perspektiv. En utredning bördärför tillsättas med uppdrag att utarbeta rekommendationer och eventuellaregler för ett enhetligare system i lönesättning och pensioner för politiker påalla nivåer, deb attmoment 26 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:KU12 26, beträffandepolitikers löner och pensioner attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K810 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Insyn i politikers ekonomi m.m. (mom. 27) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjarmed "Utskottet gör" och slutar med "K214 avstyrks" bort haföljande lydelse: Enligt utskottet visar en rad händelser under senare åratt politikers och andra makthavares privatekonomi har betydelse förförtroendet för dem och deras handlande och därför är en offentligangelägenhet. En utredning bör därför tillsättas om under vilka former manskall kunna skapa större insyn i toppolitikers och andra makthavares privatekonomi. deb att moment 27 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; 27. beträffandeinsyn i politikers ekonomi m.m. attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K214 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Lagprövning och konstitutionell kontroll (mom. 8) (), () och HansLeghammar (mp) anför: Ett problem i är att det finns en bristandekännedom om och känsla för grundlagarna. Med en bättre folklig förankring avgrundlagarna skulle det politiska trycket bli starkare för att bättre kunnahävda grundlagsenligheten i lagstiftningen. delar vi uppfattningen imotion K234 om att det finns problem med vissa av de nuvarandegrundlagsreglernas tolkning. Resonemangen kring lagprövningsrätten ochförfattningsdomstol i moderat- och centermotionerna gör dock att vi nu avstårfrån att bifalla motionerna. EG-anpassningen (mom. 16) Hans Leghammar (mp) anför: Det är enligt min mening svårt att uppfatta regeringensdirektiv till kommittéerna som något annat än ett de facto-beslut om att all framtida lagstiftning skall anpassas till EG, Jag delar motionärernas uppfattning att beslut av denna omfattning måste prövjts noga i förväg och att det vid en sådan prövning borde vara naturligt med ett yttrande från lagrådet. Det ärotillfredsställande att beslut av denna omfattning, till skillnad 1989/90:KU12 från t.ex.smärre ändringar i enskilda lagtexter, inte med en strikt tolkning av 8 kap. 18§ tillhör området för lagrådsprövning. Detta trots att de kan komma att fåoöverskådliga följder för den enskilde medborgaren. Som framgår av utskottets utlåtande kommer en mera ingåendeprövning av hela frågan om den konstitutionella grunden för det pågåendeEG-anpassningsarbetet att ske i det granskningsarbete som utskottet redanbeslutat om. 1 Förslagtill 1989/90:KU12 Lag om ändringi regeringsformen Bilaga 1 Härigenom föreskrivs i fråga omregeringsformen dels att 5 kap. 5 och 7 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1kap. 3 och 5 §§, 5 kap. 2-A och 6 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringsformen, successions-Regeringsformen och tryckfri- ordningen och tryckfrihetsförord- hetsförordningen är rikets grund- ningen är rikets grundlagar, lagar. Konungen eller drottning, somen- talman är rikets stats-ligt successionsordningen innehar chef. tron, är rikets statschef. Vad i denna regeringsform är stadgat om konungen skall,om drottning är statschef, gälla henne. 5 kap, 2S Som statschef får endast den Som statschef får endast den tjänstgörasom iir svensk niedhorga- tjänstgöra som ;ir svensk medborgare och harfyllt . Han får re. Hon eller han får icke ickesamtidigt vara statsråd eller iii- vara statsråd. öva uppdrag såsom talmaneller riks-dagslediiniot. Statschefen skall samråda med Statschefen skull samråda med statsministern,innan han reser ut- statsministern, innan hon eller han rikes. 3 § Är konioigen av sjukdom, utrikes Ärriksdagens talman av sjukdom, resa ellerannan orsak hindrad att utrikes resa eller annan orsak hind- fullgöra sina uppgifter, inträder en- rad att fullgöra sina uppgifter som ligt gällande tronföljd medlem av statschef, inträder den av konungahuset, som ej är hindrad, för vice talman, .som är närmast i rang att såsom tillfällig riksföreståndare och ej är förhindrad, för att såsom fullgöra statschefens uppgifter. 4§ Utslocknar kungahuset, utser riks- Avlider talman fullgö- dagenen riksföreståndare att fullgöra res siatschefsfunktionen av den av statschefens uppgifter tills vidare. vice talman som är när- utser en vice tnast i rang och ej är förhindrad, till riksföreståndare. dess nyval av talman förelagils. Nuvarandelydelse Motionärernas förslag 1989/90:KU12 Detsamma gäller, om konungen döreller avgår och tronföljaren ännu ej har fylh . 5§ Har konungen under .sex månaderutan avbrott varit hindrad alt fullgöra sina uppgifter eller underlåtit attfullgöra dem skall regeringen anmäla del lill . bestämmerom konungen skall anses ha avgått. 6§ kan utse någon att efter Om talman och vice regeringensförordnande tjänstgöra talmän är förhindrade an tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare när in- skall, så länge hindret består, som gen med behörighet enligt 3 eller 4 S tillförordnad statschef tjänstgöra den kan tjänstgöra. av ledamöter som längst tid harvarit ledamot av . Talmannen eller, vid förfall för honom, vice talmantjänstgör efter regeringens förordnande som tillfällig riksföreståndare, näringen annan behörig kan tjänstgöra. 7§ Konungen kan ej åtalas för sina gärningar.Riksföreståndare kan ej åtalas för sina gärningar som .statschef Dennalag träder i kraft . Lag omupphävande av successionsordningen Härigenom föreskrivs attsuccessionsordningen skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag omändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen att2 kap. 3 § skall ha nedan angivna lydelse. 1989/90:KU 12 Bilaga 2 Anteckning om medborgare i allmänt register får ejutan hans samtycke grundas enbart på hans politiska åskådning. Anteckning om medborgare i allmänt register får ejutan hans samtycke grundas på hans politiska åskådning. Denna lag träder i kraftden .