bet · GD01BoU11 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt vattenlagens huvudregel krävs det tillstånd för upptagande av vattentäkt. Från tillståndsplikten undantas anordnande och utnyttjande av grundvattentäkt som är av sedd för att förse endast en viss fastighet med vatten till husbehovsför brukning. I vattenlagen finns också bestämmelser om bl.a. skydd för vattenförsörjningen. Enligt dessa kan de problem som motionärerna tar upp angripas på två sätt. kan begränsa vattenuttagen genom att förelägga fastighetsägarna vid vite att iaktta de försiktighets mått som skäligen kan fordras för att förebygga eller avhjälpa skada. Den andra möjligheten som står till buds är att besluta om vatten skyddsområde. Föreskrifterna skall då innehålla bestämmelser om maximala vattenuttag. Vattenskyddsområden kan beslutas på initiativ av om föreskrifterna för området inte innehåller sådana inskränkningar att markanvändningen avsevärt försvåras. Vid sådant fall krävs initiativ av kommun eller annan i vars intresse vattenskydds- . PBL innehåller bestämmelser om planläggning av mark ochvatten 1989/90:BoUll och om byggande. I 2 kap. finns bestämmelser om deallmänna intressen som skall beaktas vid planläggning och lokalisering av bebyggelse.Mark och vattenområden skall användas för det eller de ändamål områdena är mestlämpade till med hänsyn till deras beskaffenhet och läge samt föreliggandebehov. Bebyggelsen skall lokaliseras lill mark som är lämpad för ändamålet medhänsyn till bl.a. grundvattenförhållandena och möjligheten att ordnavattenförsörjningen. Vid detaljplanläggning bör bedömas om den planeradebebyggelsen kan medföra risk för störningar i grundvattnet. Inom sådanariskområden kan krävas att den planerade bebyggelsen blir glesare än vad somannars vore lämpligt. I 3 kap. PBL finns bestämmelser om krav på byggnader m.m.Enligt 2 § skall nya byggnader placeras så att inverkan på grundvatten som kanvara skadlig för omgivningen begränsas. I områden där det råder knapphet påvatten eller där det kan befaras uppkomma skall enskilda byggnader anpassastill det hushållningskrav som finns i 3 §. Vatten-hushåliningskravet bör enligtdepartementschefen (prop. 1985/86:1 s. 486) belysas redan i planarbetet.Kommunen kan därför i detaljplanen ange att byggnader skall utformas så att demedger god hushållning med vatten. I planen kan alltså ställas krav påsnålspolande armatur. Bestämmelserna i 3 kap. gäller inte för fritidshus omhögst två bostäder. I detaljplan kan vidare bestämmas att bygglov inte fårlämnas till åtgärder som innebär väsentlig ändring av markens användning förränbl.a. vattenanläggningar, som kommunen inte är huvudman för, har kommit tillstånd. Det finns förutom här redovisad lagstiftning bestämmelseri andra lagar som under vissa förutsättningar skulle kunna vara tillämpliga vidsaltvatteninträngning. Som framgår av vad ovan anförts finns det vissa möjligheteratt komma till rätta med det problem som motionärerna tar upp. I befintliga bebyggelseområden, där det aktuella problemet ofta finns, är de åtgärder som kan vidtas enligt PBL sådana att de inte kan få mer än en marginell effekt. Åtgärder enligt vattenlagens skyddsbestämmelser torde vara mycket resurskrävande. Ett införande av bygglovsplikt för upptagande av brunnar som motionärerna föreslår skulle kräva omfat tande och kostsamma utredningar om grundvattenförhållandena i varje särskilt fall och ställa stora krav på kommunernas kompetens i sådana frågor. Dessutom torde förhållandena i större delen av landet vara sådana att det inte finns någon större risk för saltvatteninträngning eller i övrigt någon brist på vatten. Krav på bygglov skulle därför i många fall framstå som onödig byråkrati. Det är således inte klart att ett krav på bygglov för anläggande av vattentäkt som motionärerna föreslår är den bästa lösningen av problemet. Som tidigare nämnts pågår inom överväganden om vissa ändringar i PBL. En regeringsproposition är aviserad . Enligt utskottets mening är det lämpligt att regeringen i det sammanhanget i förening 19 medeventuella förslag till förändringar lämnar sin syn på Regeringen bör dåockså lämna en redovisning av 1989/90:BoUl 1 och i så fall på vilketsätt en samordning av nu gällande regler och föreskrifter skulle kunna bidratill en lösning av den av motionärerna aktualiserade frågan. Detta börriksdagen med anledning av motionerna Bo510 (s) och Bo551 (s) ge regeringentill känna. IBo542 (c) och Bo557 (m) yrkande 9 tas upp frågan om bygglovskrav vid ändradanvändning av lantbrukets ekonomibyggnader. I motionerna anförs att det äroklart vad som gäller i detta hänseende för ekonomibyggnader som säsongmässigtanvänds för annat ändamål. Motionärerna anser det rimligt att återkommandesäsongmässig ändrad användning av ekonomibyggnader skall anses som tillfålligoch därmed vara befriad från kravet på bygglov. Ekonomibyggnaderför jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring är i princip intebygglovspliktiga annat än i områden med detaljplan och i områden där kommunenhar beslutat att bygglovsplikt skall gälla också för sådana byggnader. Däremotkrävs bygglov för att bl.a. ta i anspråk ekonomibyggnader för väsentligt annatändamål än det för vilket byggnaden senast har använts. Vad som avses meduttrycket "väsentligt annat ändamål" har inte angetts i lagen utanfår bedömas med ledning av tidigare rättspraxis. I rättspraxis har t.ex.förändring av ett garage till lager (RÅ 1963 K 1334), förändring av svinhustill bilverkstad (RÅ 1964 K 901), ianspråktagande av lagerbyggnad för handel iform av en stormarknad (RÅ 1977 s. 58) och av sport- och tennishall till lager-och försäljningslokal (RÅ 1982 2:70) ansetts vara bygglovspliktiga åtgärder.För att väsentlighetskravet skall vara uppfyllt krävs att den ändradeanvändningen inte är av helt tillfållig natur. Ett säsongvis nyttjande av rum ien källare som bostäder , och som var avsett att återkomma år efterår, har ansetts kräva bygglov (RÅ 1972 C 242). mening är det varken möjligt eller lämpligt att i lagen exemplifieraett antal fall som inte skulle kräva bygglov vid säsongmässigt ändradanvändning av ekonomibyggnader. Det är heller inte lämpligt att generelltundanta bl.a. ekonomibyggnader från bygglovskrav vid ett säsongmässigt menårligen återkommande ändrat användningssätt. Frågan om den ändradeanvändningen är bygglovsplik-tig eller inte måste enligt utskottets bedömningalltjämt bedömas med hänsyn till omständigheterna i varje särskilt fall och medledning av den rättspraxis som finns. Utskottet avstyrker motionerna Bo542 (c)och Bo557 (m) yrkande 9. Utskottet vidhåller därmed sin uppfattning i frågansådan den redovisades (1989/90:BoU6 s. 11-12). IBo559 (c) begärs att bygglovshanteringen i samband med värmeanläggningar ocheldstäder avbyråkratiseras. Enligt motionärerna behöver inte skorstensfejarenha remiss annat än när brandnämnden så beslutar. IPBL ställs vissa krav på material och byggandet ur brandsynpunkt. Vidare krävsbygglov för att bl.a. installera eller väsentligt ändra eldstäder ochrökkanaler. Undantagna från bygglovskravet för sådana åtgärderär bostadshus med högst två bostäder och till dem hörande 1989/90:BoUllkomplementbyggnader som inte ingår i samlad bebyggelse och som inte helleringår i område med detaljplan. får vid sin behandling av ansökan ombygglov anpassa granskning av ritningar och övriga handlingar till den söktaåtgärdens art och omfattning och byggherrens kvalifikationer. När det gällertillsyn och besiktning skall i erforderlig utsträckningbesikta arbeten som kräver bygglov. Slutbesiktning skall göras bl.a. om detinte är uppenbart onödigt. får, om byggnaders och andraanläggningars egenskaper och funktioner inte på ett enkelt sätt kan iakttas ochbedömas vid nämndens besiktningar, begära att byggherren skall förete bevis avsakkunnig om egenskaperna och funktionerna uppfyller kraven i 3 kap. PBL. Byggnadsnämndenkan således kräva att bevis av skorstensfejare skall företes vidslutbesiktningen. Utskottet anser att det är rimligt ur säkerhetssynpunktatt granskar ett byggprojekt som innebär t.ex. installation aveldstäder. är därvid oförhindrad att remittera brandfrågan tillräddningsnämnden, som är det organ inom kommunen som svarar för bl.a.brandtillsyn. Att kan fordra bevis av särskilt sakkunnig om attnu aktuella anordningar uppfyller de funktionskrav som ställs på sådana synesenligt utskottets mening vara berättigat men hänsyn till brandsäkerheten.Utskottet avstyrker med det anförda motion Bo559 (c) om avbyråkratisering avbygglovshanteringen i samband med värmeanläggningar och eldstäder. I motion Bo545 (c) yrkande 4 förordas att PBL ändras såatt komplementbyggnader med en byggnadsyta om högst 16 m- blir bygglovsbefriadeinom detaljplanelagt område och samlad bebyggelse. I motionen anförs attbegränsningen till 10 m- berodde på att komplementbyggnaderna inte skulle fåanvändas som bostäder eller garage men att denna bestämmelse togs bort isamband med att bestämmelsen överfördes till PBL. Det kan därför finnasanledning enligt motionärerna att överväga om en något större yta skalltillåtas. Utskottet behandlade i två olikabetänkanden motioner med motsvarande innehåll (1989/90:BoU2 och 1989/90:BoU6).Utskottet avstyrkte motionerna under hänvisning till bl.a. de olika intressensom kan finnas inom samlad bebyggelse. I motionen har inte anförts något somgör att denna uppfattning bör omprövas. Utskottet avstyrker därför motion Bo545(c) yrkande 4 om komplementbyggnaders byggnadsyta inom detaljplanelagt områdeoch samlad bebyggelse. 1. beträffande översiktsplanen som en planform i PBL attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo557 yrkande 1, 1(m) 3 1989/90. 2. beträffande avskaffande av planinstitutetområdesbestämmel- 1989/90:BoUl 1 ser att avslårmotion 1989/90:Bo557 yrkande 2, 2 (m) 3. beträffande ett vidare tillämpningsområde för områdesbestäm meber att avslårmotionerna 1989/90:Bo508 yrkande 2 och 1989/90:Bo517 yrkande 2, 3 (m) - moäv.,villk. 4 (vpk, mp) 4. beträffande avskaffande av genomförandetid m.m. för detalj planer att avslårmotionerna 1989/90:Bo523 yrkande 1 och 1989/90:Bo5S7 yrkande 4, 5(m) 6(fp) 5. beträffandedbpenser i PBL att avslårmotion 1989/90:Bo557 yrkande 5, 7 (m) 6. beträffandeinlösen efter genomförandetidens utgång att avslår motion 1989/90:Bo523 yrkande 2, 8 (m) - motiv.,villk. 9 (fp) 7. beträffande krav på detaljplan för byggande av allmänna vägar att avslårmotion 1989/90:Bo517 yrkande 4, 10 (vpk, mp) 8. beträffande bygglovsprövningen utanför detaljplanelagt områ de att avslårmotionerna 1989/90:Bo557 yrkande 3 och 1989/90:Bo558 yrkande 1, 11 (m) 9. beträfliandekvalifikationsgränsen enligt PBL att avslårmotion 1989/90:Bo557 yrkande 8, 12(m) 10. beträffandeersättning vid pågående markanvändning att avslår motion 1989/90:Bo560, 13 (m) - motiv. 11. beträffandeersättning vid vägrat rivningslov m.m. att avslår motion 1989/90:Bo517 yrkande 5, 14 (m) - motiv,res. 15 (vpk, mp) 12. beträffandevbsa ersättningsanspråk enligt PBL att medanledning av motion 1989/90:Bo501 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 16(m,fp, c) 13. beträffande en bättre miljöanpassning av byggande och boende att avslårmotion 1989/90:Bo249 yrkande 4, 17(c) 14. beträffandestärkt lagskydd för grönytor i storstadsmiljön 1989/90:BoU 11 att avslår motion 1989/90:Bo250 yrkande 1, res.18 (c, mp) 15. beträffandehandikappfrågornas behandling i PBL attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Bo209 yrkande 1, 1989/90:Bo232 yrkande 1och 1989/90:Bo549 yrkande 1, res.19 (fp, c, mp) 16. beträffande besvärsrätten förvillaägarorganbationer att avslår motion I989/90:Bo515, res.20 (fp) attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo557 yrkande 6, res.21 (m) 18. beträffandebestämmeberna om strandskydd attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Bo522 och Jo875, res.22 (m) 19. beträffandevbsa ändringar i PBL attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo517 yrkande 1, 20. beträffande bestämmebe ommulltoalett i detaljplan att avslår motion 1989/90:Bo547, 21. beträffande koloni- ochodlingslotter attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo419 yrkande 7, res.23 (c) 22. beträffandedetaljhandelns lokalbering attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo557 yrkande 7, res.24 (m) 23. beträffande smygkontorbering av bostadslägenheter att avslår motion 1989/90:Bo250 yrkande 4, res.25 (m) - motiv, res. 26 (c) 24. beträffandebebyggebefrågor på landsbygden attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Bo535 och 1989/90:Bo552, res.27 (m) 25. beträffandeobligatorbka cykelplaner attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo538 yrkande 1, res.28 (vpk, mp) attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo538 yrkande 2, 27. beträffande m.m. att avslår motion 1989/90:Bo546, res.29 (mp) 28. beträffandebygglov för vattentäkt attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Bo510 och 1989/90:Bo551 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 30(c) 29. beträffandebygglov vid säsongmässigt ändrad användning 1989/90:BoUl 1 av ekonomibyggnader att avslår motionerna 1989/90:Bo542 och 1989/90:Bo557 yrkande 9, 31(m, c) 30. beträffandebygglovshanteringen i samband med värmean läggningar och eldstäder att avslårmotion 1989/90:Bo559, 32 (c) 31. beträffandekomplementbyggnaders byggnadsyta att avslår motion 1989/90:Bo545 yrkande 4. 33 (c, mp) Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Närvarande:Agne (), (), (), (),(), (), (), BertilDanielsson (m), (), (), (), SiwPersson (fp), (), (vpk), (),() och (). Översiktsplanen som en planform i PBL (mom. 1) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Ettmotsvarande" och på s. 6 slutar med "i PBL" bort ha följandelydelse: Utskottets ståndpunkt är att en översiktlig planering av markanvändningenär till nytta i den kommunala planeringen. Det finns emellertid intetillräckliga skäl att bibehålla det krav som finns om obligatoriskaöversiktsplaner. Genom den koppling som finns mellan översiktsplan ochområdesbestämmelser kan kommun indirekt styra bygglov med den översiktligaplaneringen som instrument. Detta innebär felaktiga låsningar och enstelbenthet som strider mot översiktsplanens syfte. Utskottet anser att detbör ankomma på kommunerna att bedöma behovet av en översiktlig planering. Detbör vidare stå kommunerna fritt att i en översiktsplan skissera alternativautvecklingsförslag. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotion Bo557 (m) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 1 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoUl 1 1. beträffandeöversiktsplanen som en planform i PBL att medanledning av motion 1989/90:Bo557 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Avskaffande av planinstitutet områdesbestämmelser (mom. 2) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottetkan" och på s. 7 slutar med "hänvisning härtill" bort haföljande lydelse: Somframgår av vad ovan anförts kan genom områdesbestämmelser införas enbygglovsplikt inom områden som i övrigt är befriade från bygglovskrav. Genomområdesbestämmelser kan bygglov vägras och kan införas inskränkningar imarkinnehavarens rätt att nyttja sin mark. Kommunen har med dessa bestämmelserfått möjlighet att styra byggnation och markutnyttjande i övrigt utan att någondetaljplanering behöver genomföras. Detta är, såsom moderata samlingspartietalltsedan PBL:s tillkomst hävdat, ingen bra ordning. Utskottet anser detfelaktigt att byggnation och markanvändning kan regleras med hjälp avområdesbestämmelser. Detta bör i stället ske med detaljplaner. Utskottetföreslår därför att planinstitutet områdesbestämmelser utmönstras urlagstiftningen. Vad nu anförts bör med anledning av motion Bo557yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. debatt moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffandeavskaffande av planinstitutet områdesbestämmel ser att medanledning av motion 1989/90:Bo557 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Ett vidare tillämpningsområde för områdesbestämmelser (mom. 3, motiveringen) Underförutsättning av bifall till reservation 2 KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Inte heller" och slutarmed "av bestämmelserna" bort ha följande lydelse: Medhänvisning till att utskottet numera intagit den ståndpunkten attområdesbestämmelserna bör utmönstras ur PBL saknas anledning att överväga denfråga som tas upp i motionerna Bo508 yrkande 2 och Bo517 (vpk) yrkande 2.Motionerna avstyrks. Ettvidare tillämpningsområde för l989/90:BoUll områdesbestämmelser (mom. 3) JanStrömdahl (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Inteheller" och slutar med "av bestämmelserna" bort ha följandelydelse: Naturresurslagensrekommendationer och restriktioner genomförs främst genom PBL:s planinstitutoch beslutssystem. I de översiktsplaner som håller på att tas fram ikommunerna tolkas och förtydligas . Översiktsplanerna har dockingen självständig rättsverkan. Detaljplaner och områdesbestämmelser, som ärbindande, får antas bara för begränsade områden. För att effektivare kunnasäkerställa och genomföra och översiktsplanens innehåll börreglerna om områdesbestämmelser ändras så att sådana bestämmelser kan antas förstörre områden. Utskottetföreslår därför att med anledning av motionerna Bo508 yrkande 2 ochBo517 yrkande 2 hos regeringen begär förslag till sådana ändringar i PBL attområdesbestämmelser får ett vidare tillämpningsområde. debatt moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 3.beträffande ett vidare tillämpningsområde för områdesbestämmeber att medanledning äv motionerna .1989/90:Bo508 yrkande 2 och 1989/90:Bo517 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Avskaffande av genomförandetid m.m. för detaljplaner (mom. 4) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Syftetmed" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: GenomPBL infördes bestämmelser om obligatoriska genomförandetider för detaljplaner.En genomförandetid kan gälla minst 5 och högst . Tidsbegränsningen innebäratt äganderätten kan inskränkas efter det att tiden gått ut. Har intemarkinnehavaren utnyttjat den byggrätt som planenmedger förfaller den oberoende av anledning till att den planerade byggnationeninte kunnat fullföljas. Någon rätt till ersättning för förlorad byggrätt finnsinte för markägaren. Det nuvarande systemet medför också att mark inomdetaljplan inte kan reserveras för en framtida byggnation. En rad händelser ochskiftande förutsättningar kan leda till att det för markägaren inte är möjligtatt inom fastställd tid genomförandetid fullfölja planerad byggnation.Denna inskränkning i nyttjanderätten begränsar byggrätten. Utskottet anser atten i detaljplan fastställd byggrätt skall gälla utan tidsbegränsning. Vad utskottet ovan anförtbör med anledning av motion ..,, Bo557 (m) yrkande 4 som sinmening ge regeringen till känna. Ettgenomförande av förslaget i motion Bo523 (fp) yrkande 1 skulle 1989/90:BoUl 1 visserligeninnebära en förbättring jämfört med dagens ordning. Förslaget är emellertidinte förenligt med det i m-motionen framförda. Utskottet föreslår därför attriksdagen avstyrker fp-motionen. deb att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4. beträffande avskaffande av genomförandetid m.m. fördetaljplaner attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo557 yrkande 4 och med avslag påmotion 1989/90:Bo523 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Avskaffande av genomförandetid m.m. för detaljplaner (mom. 4) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Syftet med" och slutar med "avstyrks sålunda" bort haföljande lydelse: Den nu gällande minimitiden, , för genomförande av endetaljplan är alldeles för kort för att fastighetsägarna skall kunna genomförastörre byggprojekt. Utskottet delar den uppfattning som kommer fram i motionBo523 (fp) yrkande 1 att den minsta tid som generellt bör tillåtas inte annatän i undantagsfall bör sättas lägre än . Vid bestämmande av genomförandetidenslängd bör det avgörande vara vilken bebyggelse som detaljplanen är avsedd attreglera. Avser den ett bostadsområde bör den minsta tiden inte vara kortare än15 år. Kommunen bör, i linje med dess ansvar för bebyggelseutvecklingen i denegna kommunen, själv få bestämma om det skall sättas någon övre gräns och varden i så fall skall sättas. Med hänvisning till vad som anförts förordar utskottet attriksdagen med anledning av motion Bo523 (fp) yrkande 1 hos regeringen begärförslag om ändring i PBL så att genomförandetiden för detaljplaner avseendebostadsområden blir längre. Förslaget i motion Bo557 (m) yrkande 4 att någon tidsgränsöver huvud taget inte skall gälla för en i detaljplan fastställd byggrätt äralltför långtgående. Denna motion avstyrks således. deb att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4. beträfiiande avskaffande av genomförandetid m.m. fördetaljplaner attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo523 yrkande 1 och med avslag påmotion 1989/90:Bo557 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Dispenser i PBL (mom. 5) KnutBilling, och (alla m) anser deb attden del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Vad nu"och på s. 8 slutar med "(l989/90:BoU2 s. 8)" bort ha följande 27 Dispensmöjligheternaenligt den gamla byggnadslagstiftningen gav 1989/90:BoUl1 möjlighetertill flexibilitet genom att undantag kunde medges i särskilda fall frånbindande bestämmelser. Systemet kom att missbrukas till en del men det innebärinte att systemet helt behöver förkastas. Dispensmöjligheten är emellertidborttagen i PBL. Det utrymme som mindre avvikelse medger är ofta otillräckligtför att på ett smidigt sätt kunna ta hänsyn till de förändrade förutsättningarsom kan uppstå inom ett planområde. Utskottet anser därför i likhet med denuppfattning som förs fram i motion Bo557 (m) yrkande 5 att möjlighet tilldispens från plan i vissa fall bör övervägas. Särskilda skäl måste då varauppfyllda och en förutsättning måste vara att dispensen överensstämmer medplanens syfte och att den godkänns av sakägarna. Vad nu anförts bör riksdagenmed anledning av motionen som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 5 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffande dbpenser i PBL attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo557 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Inlösen efter genomförandetidens utgång (mom. 6, motiveringen) Vid bifall till reservation 5 , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följandelydelse: Utskottets uppfattning är att genomförandetider intelängre skall fastställas för detaljplaner. Detta innebär att markägarensbyggrätt gäller utan tidsgräns. Anledning saknas därför att vidta någon åtgärdmed anledning av motion Bo523 yrkande 2. Inlösen efter genomförandetidens utgång (mom. 6) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskot tet erinrar" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följandelydelse: har alltsedan PBL:s tillkomst hävdat den ståndpunkten som förs fram i motion Bo523. Ett skäl som stöder denna uppfattning är att planen i vissa fall kan ha varit så utformad att den varit svår att genomföra för markägaren. Det kan också såsom anförts i motionen finnas andra bärande skäl som motiverar att en detaljplan inte genom förts. Utskottet anser att kommunen i dylika fall får hänvisas till att ansöka om expropriationstillstånd. Kommunens behov av marken kommer då att vägas mot markägarens synpunkter. 1 likhet med motionärerna anser utskottet att bestämmelsen i 6 kap. 24 § PBL om kommunens rätt att lösa in mark som inte har bebyggts under genom förandetiden bör avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna. deb att moment 6 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoUll 6. beträffandeinlösen efter genomförandetidens utgång