bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Huvudansvaret för den direkta uppföljningen liggeremellertid på , betonar industriministern, som anser att en del avprojektmedlen kan användas för uppföljningsändamål. Utöver den utbildnings-och rådgivningsroll som den nya glesbygdsmyndigheten får bör dess uppgiftdessutom bli att göra centrala utvärderingar av glesbygds- ochlandsbygdsinsatserna. Det bör ankomma på regeringen att klarare angeriktlinjer för verksamheten, menar industriministern. Utskottetansluter sig till vad industriministern förordat. Med hänvisning till det anförda får motion A15 (mp) ansestillgodosedd. Utskottet föreslår att lägger förslag 1988/89:26 tillhandlingarna. 1 kommittémotion Al 14 (c) föreslås att bygdekommittéernaför landsbygdsutveckling bör få gratb konsultstöd . Stödetskall finansieras genom det av förordade landsbygdsutvecklingsanslaget. Utskottet har i den tidigare framställningen avstyrktcenterns förslag om ett särskilt landsbygdsutvecklingsanslag. Utskottet villemellertid informera om att bl.a. bygdekommittéer har fått stöd i olika formervia projektmedlen. Denna möjlighet kvarstår och med utökade resurser,vilket även bör tillgodose syftet med motionen i denna del. Med det anfördaavstyrks motion Al 14 (c) i nu behandlad del. 1 motion A106 (mp) föreslås att glesbygdsdelegationen börha ett närmare samarbete med ALA-gruppen. Denna grupp bör få 2 milj. kr.årligen från anslaget D7 till glesbygdsdelegationen och ingå i en samlad strategiför den organisatoriska delen av landsbygdspolitiken. Beträffande ett projektom småskalig livsmedelsproduktion för norra förutsätter motionärernaatt det kan utvecklas och geografiskt utvidgas genom det föreslagnainfrastrukturella anslaget eller som särskilt anslag. Även () föreslår i motion A98 attALA-gruppen får 2 milj. kr. till sin verksamhet. bedrivs vid ett projektsom syftar till att stimulera landsbygdens näringsliv. Projektet bedrivs avArbetsgruppen Lantbruk och Samhälle, /VLA-gruppen. Intressenter och finansiärerär bl.a. , ,lantbrukarnas riksförbund och statens industriverk. En viktig uppgift förALA-gruppen är att sprida kunskap om aktuell forskning som kan omsättas ikonkreta satsningar på landsbygden. Beträffandeyrkandena i motionerna A106 (mp) och A98 (c) om 158 medel till/VLA-gruppens verksamhet delar utskottet den bedömning som görsav jordbruksutskottet i dess yttrande JoU5y. Jordbruksutskot- 1989/90:AU13 tet ärnämligen inte berett att bitriida förslaget om att särskilt destinera medel urglesbygdsdelegationens anslag till /VLA-gruppen. Det bör ankomma på denföreslagna glesbygdsmyndigheten och att komma överensom formerna för samarbetet, anser jordbruksutskottet, som alltså avstyrkermotionsyrkandena. delar jordbruksutskottetsuppfattning och avstyrker dessa yrkanden. Vad angår yrkandet i motion A106 (mp) om medel frånanslaget till STU och ALA-gruppen för projekt beträffande småskaliglivsmedebpro-dukiion, kommer denna fråga att behandlas i samband med riksdagensbehandling av propositionen om livsmedelspolitiken. Motionsyrkandet bör därföri förevarande sammanhang inte föranleda någon åtgärd. m.fl. (s) anser i motion A43 att deterfordras särskilda åtgärder för glesbygden och att det behövs en tydligmarkering från regeringens sida härom. Detta blir ett nödvändigt komplementtill den fria resurshanteringen på regional nivå. Utskottet har konstaterat att industriministernunderstrukit att det bör ankomma på regeringen att klarare ange riktlinjer förverksamheten i fråga om utvärdering av glesbygds- och landsbygdsinsatserna.Genom sådana riktlinjer skulle man få bättre möjligheter att mäta graden avmåluppfyllelse. Motionen A43 (s) bör därför inte föranleda någon åtgärd. Särskilda regionalpolitiska insatser i I propositionen redogörs för en rad olikaregionalpolitiska insatser som gjorts i . Bl.a.informeras om att regionalpolitiskt företagsstöd beviljats till 465arbetsställen i länet med drygt 700 milj.kr. i bidrag och lån under tidenfr.o.m. t.o.m. /89. Stödet har inneburit attnärmare 2 300 personer har beretts sysselsättning. Länsanslaget har förJämtlands del inneburit en ökning från 40 milj.kr. under /83till 105 milj.kr. Som ett resultat av arbetet med attavlänka verksamhet inom tjänstesektorn från har regeringenbeviljat 25 milj.kr. till tjänsteföretag som därigenom etablerat ca 150 nyaarbetstillfållen i länet. beslut (prop. 1987/88:64, AU14,rskr. 147) om regionalpolitiska insatser i norra inland inriktasframför allt på bl.a. utbildningsområdet och teknik- och kompetensspridning. Inom ramen för dessa åtgärder beräknades också medel omsammanlagt 4 milj.kr. för en permanent förstärkning av högskolan i beslöt (prop. 1988/89:150 bil. 9, AU21, rskr. 335) attavsätta 40 milj.kr. till ett regionalt investmentbolag som skall verka iVästernorrlands och . Trots dessa insatser kvarstår långsiktigastrukturproblem. Utveck lingen i har enligt propositionen karakteriserats av en . . långsiktigt svag befolkningsutveckling vilken bl.a. lett till en ogynnsam befolkningssammansättning.Andelen äldre människor är stor och an- 1989/90:AU13 delen personer iförvärvsarbetande ålder är mindre än i riket totalt. Dessutom har länet ett kvinnounderskott. Detta är mest tydligt i åldersgruppen 2544 åri kommunerna utanför . För att ytterligare stödja utvecklingsprocessen iJämtlands län föreslås i propositionen att medel anvisas för särskildautvecklingsinsatser. Insatserna skall inriktas på näringslivsutveckling,förstärkning av högskolan, teknikspridning, arbetsmarknadsåtgärder ochkultursatsningar. Regeringen föreslår att 46 milj.kr. anvisas till ett nyttanslag för Särskilda regionalpolitiska insatser i . Vissa insatserbör dock finansieras via ordinarie anslag. För näringslivsutvecklande åtgärder beräknas 10 milj.kr.för bl.a. insatser inom mineralområdet, insatser för fiskevården och turismen. För utbildningsinsatser beräknas 12 milj.kr. för bl.a.förstärkning av högskolan i . För teknikspridningsåtgärder beräknas 20 milj.kr. teknikspridningsprogram, projekt inom det underhållstekniska området ochinformationsteknologiområdet. Förregionala kultursatsningar beräknas 4 milj.kr. I moderata samlingspartiets partimotion A83 föreslåsavslag på regeringens förslag om .särskilda medel för insatser i Jämtlandslän. Enligt motionen finns det visserligen anledning att beakta de särskildaregionalpolitiska förhållandena i men däremot finns det inteskäl att särskilda medel skall utgå just till . De verksamhetersom regeringen anser skall erhålla stöd kan erhålla sådant inom ramen förlänsanslaget. Utskottet gör för egen del samma bedömning somindustriministern, nämligen att särskilda medel bör anvisas utanförlänsanslaget för särskilda regionalpolitiska insatser i län.Regeringens förslag bör därför godkännas och motion A83 (m) avslås i nubehandlad del. Enligt propositionen bör expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU) även i fortsättningen ha som huvuduppgift att initiera ochsamordna forskning som bidrar till att förbättra kunskaperna om den regionalautvecklingen samt att medverka till att forskningsresultaten blir kända. ERUbör behandla de frågor som gruppen har tagit upp i sitt forskningsprogram,utveckla analysen när det gäller sambanden mellan miljöförhållanden ochregional utveckling samt ta upp frågor inom kommunikationssektorn m.m. Vidareaviserar industriministern ett kommande uppdrag till ERU att utvärdera deregionalpolitiska åtgärder som vidtas i samband med att särskilda regionalpolitiskamedel avsätts för att förbättra infrastrukturen i de prioriterade områdena. I centernsmotion Al 18 föreslås ett tillkännagivande att ERU om- 150 vandiastill landsbygdens forskningsråd och att kvarstående åtaganden för ERUfår belasta kommittéanslaget. Landsbygdens forskningsråd tas 1989/90:AU13 ävenupp i centermotion A412 från den allmänna motionstiden. syn utvecklasvidare i komrnittémotion A30 med motivering i motion N45. Ett särskiltforskningsråd för landsbygden skulle enligt motionen komplettera de nuvarandeforskningsråden och forskningsinstituten. Därigenom skapas förutsättningar förett statligt stöd, som är konsekvent inriktat mot att stödja såväl forskningsom utvecklingsprojekt i syfte att främja landsbygdens utveckling. ERU:sombildning till landsbygdens forskningsråd medför enligt att 6 milj.kr.avseende ERU frigörs och i stället utnyttjas för stöd till landsbygdsutvecklandeforskning. Utskottet anser för sin del att det är angeläget med enforskning som bidrar till att förbättra kunskaperna om den regionalautvecklingen. ERU har redovisat uppläggningen av ett forskningsprogram, därfrågor om effektiviteten av olika regionalpolitiska medel, sektorspolitikensroll, möjligheten av politiska åtgärder för att styra den geografiskaomvandlingen m.m. tas upp. Därutöver har aviserats uppgifter för ERU när detgäller sambanden mellan miljöförhållanden och regional utveckling m.m. Detprogram som ERU redovisat och de ytterligare uppdrag som kan komma att läggaspå ERU utgör enligt utskottets uppfattning starka skäl för den nuvarandeordningen. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att avslårmotionerna A30, Al 18 och A412 i tillämpliga delar. I motion A27 av () behandlas behovet avlokal och regional forskning för främjande av lokal och regional utveckling. Behovav forskning föreligger bl.a. i samband med den europeiska integrationen,kommunernas nya roll, nya organisationsformer för offentlig konsumtion, deninformella ekonomins betydelse, möjligheter till lokal ekonomi, riskkapital pålokal nivå, utvärdering av vänorts-projekt m.m. I motionen begärs även resursertill sådan forskning. Enligt utskottets uppfattning bör ovanstående enligtmotionären angivna forskningsbehov på ordinarie sätt få konkurrera med andraforskningsbehov genom ansökan om medel vid forskningsråden m.fl. finansiärer.De nu berörda yrkandena avstyrks alltså av utskottet. För innevarande budgetår har medel för regional utvecklinganvisats under följande anslag, med nedan angivna belopp och huvudändamål, iden mån ändamålet inte direkt framgår av anslagsbenämningen. Visst regionalpolitiskt stöd Äldre lokaliseringsbidrag/avskriv- . Lokaliseringsbidrag m.m. l.ok3l i ser ingsbidrag (centrala D3.lx>kal i ser ings lån . Regionala utvecklingsinsatser m.m. Lokaliseringsbidrag (länsstyrelse-Il 1989/90. Före- lOSQ/QQ-AUn Regional projektverksamhet.Teknik-och kunskapsspridning. Täckande av förlusterpå grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m.m. Ersättning för nedsättning av Täcka bortfall av socialavgifter socialavgifter i Expertgruppen för forskning om regional utveckling . Kapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden De två sistnämnda anslagen är av engångskaraktär ochupphör alltså med utgången av innevai"ande budgetår. I övrigt följer avregeringens förslag att nuvarande anslag till Lokaliseringslån inte längrebehövs och att å andra sidan nya anslag tillkommer för infrastrukturåtgärder,för myndigheten för glesbygdsfrågor samt för de särskilda insatserna i Jämtlandslän. 1 motionerna föreslås såväl höjningar som sänkningar av deanslagsbelopp regeringen har begärt. Beträffande ett par av anslagen finnsyrkanden om att regeringens framställning om medel helt skall avslås. Vidareföreligger yrkanden i motionerna om att anslag skall anvisas för nya ändamålvid sidan av regeringens förslag. 1988/89 Utgift 506 797 354 Reservation 1 075 383 4971989/90 Anslag 362 000 000 1990/91 Prop. Av reservationen på anslaget per var 47,7milj.kr. inte ianspråktagna genom tidigare beslut. Regeringen föreslår i proposition76 (s. 212214) mot bakgrunden av de tidigare redovisade förslagen att anslageti fortsättningen skall bekosta följande ändamål: -lokaliseringsbidrag och utvecklingsbidragsom beviljas av regeringen eller SIND, -lån till privata regionala investmentbolag, 162 -vissadministration, uppföljning och utvärdering av regionalpolitiskt 1989/90:AU13 Vidare bör anslaget få finansiera bidrag tilladministrationskostnader för Stiftelsen Industricentra under dess avvecklingsamt utbetalningar av lokaliseringsbidrag, avskrivningslån och offertstödenligt tidigare gällande regler. Regeringenanger medelsbehovet under anslaget till 350 milj.kr. yrkar i motion A83 att skall avslåregeringens anslagsframställning i denna del med hänvisning till förslaget isamma motion att ersätta lokaliseringsbidragen med riskgarantilån. För detsistnämnda ändamålet yrkar att skall anvisa ett nyttanslag på 250 milj.kr. Kostnaderna för det nya utvecklingsbidraget bör enligtmoderaterna finansieras från anslaget Regionala utvecklingsinsatser. föreslår i motion A97 att det anslagregeringen begär skall reduceras med 100 milj.kr. som en följd av förslaget isamma motion att fastställa beloppsgränsen för länsstyrelsernas beslutsrätttill 20 milj.kr. yrkar i motion Alll att anslaget uppförs med 100milj.kr. som en konsekvens av förslaget i samma motion om en beloppsgräns av 25milj.kr. för länsstyreIsermis beslutsrätt. Det belopp om 250 milj.kr., varmedanslaget minskas i förhållande till regeringens förslag, förutsätts bliöverfört till anslaget D2. föreslårdessutom i motionen att regeringen skall bemyndigas att fatta beslut omlokaliseringsbidrag inom en ram av 200 milj.kr. I motionen yrkas också att ettsärskilt anslag på I . skall anvisas för att täcka kostnaderna för deki-editgarantier som enligt bör ersätta lokaliseringslånen. kommunisterna yrkar slutligen i motion 107på en anslagshöjning i förhållande till regeringens förslag med 150 milj.kr.som finansiering av samma motions förslag om stöd till sågverksindustrin. Utskottet har i det föregående avstyrkt motionsförslagenom riskgarantilån, kreditgarantier, länsstyrelsernas beslutsrätt och särskiltstöd till sågverksindustrin. Med hänvisning härtill och då propositionensmedelsberäkning lämnas utan erinran föreslår utskottet att med avslagpå de ovan redovisade motionsyrkandena för nästa budgetår tillLokaliseringsbidrag m.m. anslår det belopp regeringen har begärt. 1988/89 Utgift 639 210 108 Reservation 847 368 405 1989/90Anslag 800 000 000 1990/91 Prop. Av reservationen på anslaget per var ca 44milj.kr. i bundna genom tidigare beslut. Anslaget,som har benämningen Regionala utveck- 1989/90:AU 13 lingsinsatserm.m., har använts för att finansiera länsstyrelsernasregionalpolitiska stödgivning i form av lokaliserings- och investeringsbidrag, bidrag till företagsutveckling, glesbygdsstöd och projektverksamhet. En mindre del (35 milj.kr.) har avsatts för att bekosta av regeringen och SINDbeslutade konsult- och utredningsinsatser och för teknik- och kunskapsspridning.Fördelning på olika anslagsändamål framgår översiktligt av följande uppgiftersom hämtats från proposition 76 (s. 215) och som visar hur länsstyrelsernaunder /89 genom sina bidragsbeslut använde tilldelade medel:lokaliserings- och investeringsbidrag 314 milj.kr., företagsutveckling 51milj.kr., glesbygdsstöd 233 milj.kr. och regional projektverksamhet 140milj.kr. Regeringen föreslår deb i proposition 76 (s. 214218) attanslag med den till Regionala utvecklingsinsatser förkortade benämningen förnästa budgetår skall anvisas med 900 milj.kr., deb i proposition 146 (s. 202)att på samma anslag skall anvisas ytterligare 72 milj.kr. Med hänvisning tillde föreslagna förändringarna av stödformerna föreslår regeringen att länsstyrelserna i fortsättningen skall få disponera anslaget för -lokaliserings- och utvecklingsbidrag, -glesbygdsstöd och -regionalprojektverksamhet. Den tidigare användningen av anslaget förinvesteringsbidrag och för regionalpolitiskt utvecklingskapital bortfallerliksom, beträffande glesbygdsstödet, kostnaderna för IKS-verksamheten och stödtill samhällelig service. Å andra sidan skall anslaget i fortsättningenbekosta stöd till s.k. mjuka investeringar genom det nya utvecklingsbidragetoch genom att glesbygdsstöd även skall få lämnas till sådana investeringar. Centralt beslutade konsult- och utredningsinsatser ochinsatser för kunskaps- och teknikspridning skall fortsättningsvis betalas överdet nya anslaget till infrastrukturåtgärder. Länsstyrelserna kommer därmed attdisponera anslaget i dess helhet med undantag för att ett mindre belopp, såsomREK87 föreslagit, bör avsättas för länsövergripande projekt. Det har ankommit på regeringen att bestämma hurstor andel av länsanslaget som får användas för regional projektverksamhet.Denna begränsning av länsstyrelsernas dispositionsrätt föreslås slopad. Detförutsätts dock i propositionen att det fortfarande skall vara regeringens sakatt fördela anslaget mellan länen och i övrigt utfårda de föreskrifter sombehövs för medlens användning. 1propositionen informeras om ett par ytterligare frågor: stödet till hemslöjdskonsulentersamt användningen av medel som länsstyrelser- na återvinneri konkurser. Något förslag i dessa frågor föreläggs inte 1989/90:AU13 Med syfte attstärka livsmedelspolitikens regionalpolitiska profil föreslås attglesbygdsstödet utökas med 100 milj.kr. som särskilt skall gå till s.k.kombinationsföretag, i vilka jordbruket ingår som en del. Under budgetåret1990/91 bör ett belopp på 28 milj.kr. användas för stöd till sockerbruken påGotland och m.m. Beloppet föreslås bli anvisat som ett särskilt anslag påjordbrukshuvudtiteln. Anslaget Regionala utvecklingsinsatser föreslås motdenna bakgrund under nästa budgetår bli förstärkt med 72 milj.kr. Motioner om anslagets belopp och användning Med anledning av förslaget i proposition 76 om ett anslagpå 900 milj.kr. har framställts följande motionsyrkanden: yrkar i motion A97 på ett anslag om 1 045milj.kr. Samma anslagsbelopp begärs i motion A92 av ().Motionären förordar dessutom höjda länsanslag i stället för åtgärdspaket förlänen. yrkar i kommittémotionen Alll att anslag anvisasmed 1 150 milj.kr. Uppräkningen med 250 milj.kr. i förhållande till regeringensförslag motsvaras av den i samma motion föreslagna minskningen av anslagetLokaliseringsbidrag m.m. med samma belopp. Vidare föreslås i centermotionen Al14 ett nytt anslag på 750 milj.kr. för landsbygdsutveckling, från vilket bl.a.glesbygdsstödet skall finansieras. kommunbterna yrkar i motion Al 07 attanslaget skall allmänt förstärkas i förhållande till regeringsförslaget med 516milj.kr. Dessutom beräknar motionärerna för fortsatt IKS-verksamhet ett beloppom 33 milj.kr. och för stöd till kommersiell service i glesbygder ytterligare10 milj.kr. Vpk föreslår alltså ett anslag på sammanlagt 1 459 milj.kr. Därjämteyrkar vpk i motionen att till lantbruksstyrelsens fortsatta arbetemed landsbygdsutveckling skall anslå 193 milj.kr. de gröna yrkar i motion A106 att anslagetskall uppföras med 1 165 milj.kr., varav 165 milj.kr skall reserveras föråtgärder med anledning av kampanjen . Principer för anslagets användningdiskuteras i motion A109 av /Vnders G Högmark m.fl. (m). Motionärerna kommer inpå frågan om tilldelningen av medel till länen i sydöstra och behandlari övrigt relationerna mellan län som tillhör resp. inte tillhör stödområde.Fördelningsprinciper med förespråkande av möjlighet för länsstyrelserna tillflexiblare disposition av tilldelade medel behandlas vidare i motionerna A47 avIngrid () och A423 av och (båda m).1 två motioner, A96 av () och A817 av /Vndré och KarinStarrin (båda c), yrkas attsärskilda medel avsätts av anslaget till insatser för kvinnor. Förslageti proposition 146 om anslag med ytterligare 72 milj.kr. har 1989/90:AU13 Enligt partimotion Jo77 bör det i propositionenföreslagna bidraget till kombinationsverksamhet i jordbruksföretag höjas till200 milj.kr. Beloppet förutsätts kunna utnyttjas i hela landet, eftersom södraSveriges skogs- och mellanbygder har stora behov. Liknande yrkanden framställsi motionerna Jo62 av och (båda c) och Jo94 avGunnar och (båda c). 1 tre motioner, Jo73 av StinaGustavsson (c), Jo84 av och (båda c) och Jo89 avSven-Olof (), yrkas en medelsanvisning med 200 milj.kr., varav 100milj.kr. bör gå till skogs- och mellanbygderna i södra och . Imotion Jo97 av och (båda c) yrkas också att stödskall kunna ges i södra och . 1 partimotionerna Jo270 och Jo68 yrkar vänsterpartietkommunisterna att skall anvisa 200 resp. 193 milj.kr. tilllantbruksstyrelsens arbete med landsbygdsutveckling. I yttrandet 1989/90:Jo8y, varmed jordbruksutskottetöverlämnat den aktuella anslagspunkten i proposition 146 och de ovan refererademotionsyrkandena, erinras om att det treåriga programmet med särskilt stödtill jordbruket i norra nu upphör. Programmet kommer med regeringensförslag att ersättas med en förstärkning av anslaget Regionalautvecklingsinsatser. har ingen erinran häremot och påpekaratt det anslaget inte är tidsbegränsat och att det inte heller när det gälleranvändningen är begränsat till norra . Därigenom, noterar jordbruksutskottet,förstärks möjligheterna att stödja jordbruksföretag medkombinationsverksamheter. tillägger att det fåster stortavseende vid att medlen används for att stärka jordbruksnäringen och tillverksamheter som drivs i kombination med jordbruksföretag. förordar en medelsanvisning i enlighetmed regeringens förslag och är inte berett att biträda motionsförslagen omytterligare anslagshöjning och om en annan anslagskonstruktion. Utskottethänvisar i den senare delen till att anslaget inte är begränsat till användningi norra . Motionerna får enligt jordbruksutskottet i den delen ansesvara tillgodosedda. Motionsyrkanden om anslagets fördelning på länen I följande motioner har yrkanden framställts om ökadmedelstilldelning till nedan angivna län: beträffande i motionerna A39 av TorstenKarlsson m.fl. (s), A102 av och (båda fp)och A437 av m.fl. (s), beträffande i motionerna A74 av IngridRonne- Björkvist och (båda fp) och A446 av rr son ochRune (båda c). beträffande i motionerna A41 och A413 avStina 1989/90:AU13 () och A458 av (), beträffandeGotland i motion A58 av (), beträffande Krbtianstads Län i motion A52 av GunnarNilsson m.fl. (s), beträffande i motion A462 av (båda c), beträffande i motion A53 av (båda c), beträffandeGävleborgs län i motion A84 av () och beträffandeJämtlands län i motion A439 av (). (vpk) yrkar i motion A104 att Värmlandslän skall tillföras ett särskilt anslag på 100 milj.kr. 1 fråga om medelsanvisningen under anslaget innebär det iproposition 76 föreslagna anslaget på 900 milj.kr. en viss uppräkning. Vidarefår beaktas att en del uppgifter som finansierats från detta anslagförs över på andra verksamheter eller är avsedda att bekostas på annat sätt,bl.a. från det nya infrastrukturanslaget. Uppräkningen enligt proposition 146är motiverad som ett utökat glesbygdsstöd till framför alltkombinationsverksamheter där jordbruk ingår som en del. Motionsförslagen innefattar krav på ytterligaremedelsförstärkningar av delvis mycket betydande slag. Som närmare framgått avredovisningen i det föregående föreslås mied anledning av proposition 76 avfolkpartiet (motionerna A92 och A97) ett anslag på 1 045 milj.kr., av (motionerna A41, Alll och Al 14) ett anslag på 1 150 milj.kr. jämte ett nyttanslag för landsbygdsutveckling på 750 milj.kr., av vänsterpartietkommunisterna (motion A107) ett anslag på sammanlagt 1 459 milj.kr. jämte ettnytt anslag på 193 milj.kr. för landsbygdsutveckling samt av dejröna (motion A106) ett anslag på 1 165 milj.kr. Med anledning av proposition 146 yrkas i centermotionernaJo62, Jo73, Jo77 (partimotion), Jo84, Jo89 och Jo94 ett medelstillskott om 200milj.kr. I några av dessa motioner och i motion Jo97 (c) begärs endelvis annan anslagskonstruktion. kommunisterna lägger även imotion Jo68 fram förslag att 193 milj.kr. skall anvisas tilllandsbygdsutveckling. I motion Jo270 från allmänna motionstiden föreslår vpkett belopp av 200 milj.kr. för samma ändamål. Frågor om anslagets användning från allmännautgångspunkter har, som också redovisats i det föregående, aktualiserats inågra motioner. Fördelningen av anslaget på landsdelar och län tas upp tillprincipiell diskussion i motion A109 av m.fl. (m). MotionernaA47 av (), A96 av (), A423 av (båda m) samt A817 av och (båda c) behandlar från olika aspekter länsstyrelsernasrätt att disponera tilldelade medel. Vad förstbeträffar medebanvbningen för nästa budgetår så har ut- 1989/90:AU13