bet · GD01FiU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Deallmänna riktlinjer som enligt utskottet måste ligga till grund för denekonomiska politiken kan sammanfattas på följande sätt: -Social tillväxt förrättvisa, jämlikhet och trygghet. -Rättvis fördelningspolitik skall genomsyraalla politikens områden. -Rätten till ett meningsfullt arbete förverkligasgenom demokratiska rättigheter i arbetslivet. -Samladeåtgärder mot den ekologiska krisen och en resurs- och 1989/90:FiU20 - Försvar av den nationellasuveräniteten med riktade framtidsinvesteringar. I enlighetmed dessa riktlinjer vill utskottet uttala ett bestämt nej till regeringensförslag om ett kommunalt skattestopp. Av regeringens finansplan från januariframgår att kommunerna kommer att ha ett underskott på ca 14 miljarder kronorför , detta räknat på befintlig verksamhet. Tecknade löneavtal för år1990 gör att underskotten kommer att uppgå till mellan 20 och 25 miljarderkronor i den samlade kommunsektorn. motsvarar statens överskott ungeSrkommunernas underskott. Som utskottet ser det behövs en broms påkommunalskatterna. Men detta kräver att anslår ett ekonomisktstödpaket till kommunsektorn. Ett kommunalt skattestopp utan nya resurserskulle enligt utskottets mening innebära att krisen inom vård, omsorg, skola,kultur och nödvändig service förstärks i en omfattning som det är ofattbart attnågon regering skulle kunna godta. Regeringens och övriga partiers förslag tillinriktning av den ekonomiska politiken skiljer sig kraftigt från den somutskottet här redovisat. Utskottet avvisar därför dessa förslag. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna Fi47yrkandena 2 och 3 och Fi212 yrkandena 1, 3 och 11. deb att den del av utskottets yttrande som på s. 75 börjar med "Sammanfattning av" och på s. 76 slutar med"till känna" bort utgå, deb att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande de allmänna riktlinjerna för denekonombka politiken attriksdagen med avslag på regeringens förslag i propositionerna 1989/90:100bilaga 1 mom. 1 och 1989/90:114 mom. 2 och motionerna 1989/90:Fi26,1989/90:Fi45 yrkande 1, 1989/90:Fi46 yrkande 1, 1989/90:Fi48 yrkandena 1 och5, 1989/90:Fi202 yrkande 1, 1989/90:Fi204 yrkande 1, 1989/90:Fi208 yrkande 1,1989/90:Fi211 yrkande 1, 1989/90:Fi213 yrkandena 1 och 6, 1989/90:Fi50l yrkande1, 1989/90:A20 yrkande 2 och 1989/90:A21 yrkande 2 godkänner vad som anförts imotionerna 1989/90:Fi47 yrkandena 2 och 3 och 1989/90:Fi212 yrkandena 1, 3 och11 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken(mom. 2) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjarmed "Utskottet kommer" och på s. 54 slutar med "yrkande 2" bortha följande lydelse: 108 ser det är grundorsaken till våra nuvarande ekono- 1989/90:FiU20 miskaproblem att det har bedrivits en oansvarig Reservationerresursslösande ekonomisk politik som har uppmuntrat till överkonsumtion medomfattande skuldsättning. Denna politik har lett till svåra och ökande skadorpå miljö och människor. Med jämna mellanrum har den också lett tillaccelererande ekonomiska problem med överhettning i ekonomin, inflation ochproblem på arbetsmarknaden med bytesbalansproblem och ökande internationell skuldsättningsom följd. råder en situation som kan karaktäriseras som endubbel skuldkris. Dels har vi en ekologisk skuldsättning, som tvingar kommandegenerationer att återbetala den naturförstörelse som vår generation i sinkonsumtionsiver har förorsakat, dels en ekonomisk skuldsättning till utlandetorsakad av vår fortsatta överkonsumtion. Bytesbalansen försämras kraftigt, vilket innebär att viintecknar våra framtida möjligheter till åtgärder för att klara våramiljöproblem. Den ekonomiska politik som förs förvärrar situationen, ochbytesbalansunderskottet ökar snabbare. Räntorna stiger till följd av enalltför svag finanspolitik och slopad valutareglering. Vi ligger nakna inför deinternationella penningströmmarna och kapitalplacerarna. har somföljd av de höga marknadsräntorna tvingats höja diskontot till rekordnivån 12,. De höga räntorna innebär ökad belastning på hushållens ekonomi, eftersombostadsräntorna justeras uppåt. De som drabbas är som vanligt demed lägre inkomst och de som inte kan kompensera sig på kapitalmarknaden. De höga räntorna innebär vidare att man inom näringslivetbara satsar på projekt som är mer eller mindre lönsamma.Långsiktigheten kommer bort liksom investeringar i miljöteknik. Det blirbetydligt intressantare för aktörerna att göra snabba pengar på deninternationella kapitalmarknaden. Grundfelenmed regeringens förslag är enligt utskottet följande. För det första försöker regeringen komma till rätta medden ekonomiska krisen i huvudsak med kortsiktiga lösningar. Förslagen innehållerfå åtgärder som leder till en verklig finanspolitisk åtstramning. Redanöverenskomna lönehöjningar 1990 i kombination med de föreslagna pris- ochhyresstoppen leder tvärtom till ökad konsumtion . leder den föreslagna skattereformen till en ytterligarepåspädning av köpkraften med . Efter den tänkta avkylningsperioden, medpris- och hyresstopp och kommunalt skattestopp, kommer det tidigareresursslöseriet att ta fart igen om inte de kortsiktiga åtgärderna kombinernasmed långsiktiga åtgärder för att åstadkomma ett trendbrott i den ekonomiskapolitiken. Detta trendbrott i den ekonomiska politiken måste enligt utskottetsuppfattning innebära en ekonomisk åtstramning med gröna förtecken. För det andra bortser regeringen helt från behovet attkomma till rätta med våra svåra och ökande ekologiska problem. Grundenför en grön åtstramning är att motverka resursslöseriet och 109 de slag avekonomisk tillväxt som leder till skador på miljön och utarmningav knappa råvaruresurser. Utskottet förordar i detta viktiga 1989/90:FiU20 arbete attde marknadsekonomiska principerna utnyttjas genom att Reservationersamhällskostnader och miljökostnader skall komma in i prisbildningen för varoroch tjänster. En sådan åtstramning kan bland annat ske genom en omläggning avvårt skattesystem med högre skatter på energi, miljöpåverkan och råvaruuttag.En ekologisk åtstramning kan också ske genom en radikal omläggning avinvesteringar, där byggande av , kolkraftverk, flygplatser,stridsflygplan och kontorspalats ersätts av miljövänliga investeringar ijärnvägar, alternativ energiteknik och nya lösningar i produktionsteknik ochavfallshantering, samt genom att tidpunkten för påbörjandet avkärnkraftsawecklingen inte skjuts och att de fyra orördaNorrlandsälvarna grundlagsskyddas. En ombyggnad av samhället i ekologiskriktning kommer att kräva stora investeringar, som bland annat kan finansierasmed höjda skatter på energi och utsläpp. Utskottet vill här understryka attdetta inte ger utrymme att höja reallöner och privatkonsumtion. Som utskottet ser det är det främst tre förutsättningarsom måste vara uppfyllda för att en åtstramningspolitik med här angiven inriktningskall vinna allmän förståelse. En första förutsättning är att upphöra med denstopp-gå-politik som präglar den nuvarande ekonomiska politiken. Om människorständigt får höra budskapet att den ekonomiska politiken går ut på att de helatiden skall få högre reallöner och konsumera mer är de av naturliga skäl intesärskilt mottagliga när de kortsiktiga ekonomiska panikpaketen dyker upp medjämna mellanrum. Utskottet vill starkt understryka vikten av att i ställetärligt redovisa att den ekonomiska politiken inte har som mål högre reallöneroch en ständigt stigande materiell konsumtion. En andra förutsättning för att en åtstramningspolitikskall bli framgångsrik är att den inte drabbar de lägst avlönade. De skallskyddas från verkningarna av höjda skatter på energiråvara, m.m., bland annatgenom en klart uttalad låginkomstprofil i skatteskalan. Den tredje viktiga förutsättningen som utskottet vill angeär att det skapas ett psykologiskt klimat för minskning av den materiella förbrukningen.Det betyder att vi kräver att regeringen måste sätta i gång omfattandehushållnings- och energieffektiviseringskampanjer i hela landet. Regeringens och övriga partiers förslag till inriktning avden ekonomiska politiken skiljer sig kraftigt från den åtstramningspolitik somutskottet har redovisat. Utskottet har därför avvisat dessa förslag. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna Fi26,Fi48 yrkandena 1 och 5, Fi208 yrkande 1 och A20 yrkande 2. deb att den del av utskottets yttrande som på s. 75 börjar med "Sammanfattning av" och på s. 76 slutar med"till känna" bort utgå, deb att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande de allmänna riktlinjerna för denekonombka politiken 110 attriksdagen med avslag på regeringens förslag i propositionerna 1989/90:100bilaga 1 mom. 1 och 1989/90:114 mom. 2 och mo- 1989/90:FiU20 tionerna 1989/90:Fi45 yrkande 1, 1989/90:Fi46 yrkande 1, Reservationer l989/90:Fi47 yrkandena 2 och 3, 1989/90:Fi202 yrkande 1, 1989/90:Fi204 yrkande 1, 1989/90:Fi211 yrkande 1, 1989/90: Fi212yrkandena 1, 3 och 11, 1989/90:Fi213 yrkandena 1 och 6 samt 1989/90:Fi501 yrkande 1 godkänner vad som förordas i motionerna 1989/90:Fi26, 1989/90:Fi48 yrkandena 1 och 5, 1989/90:Fi208yrkande 1 och 1989/90:A20 yrkande 2 samt som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Pris- och hyresstopp (mom. 3) (), (), (),(), (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjarmed "Utskottet delar inte" och på s. 56 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse: 1 anslutning till behandling av en nyprisregleringslag framhöll utskottets borgerliga ledamöter i en reservation(1989/90:FiU9) att det måste starkt ifrågasättas om prisreglering kan varaändamålsenlig som ekonomisk-politiskt medel i någon fredstida situation. Svenska och internationella undersökningar visar att prisreglerandeåtgärder praktiskt taget alltid har negativa verkningar på detmarknads-ekonomiska systemets funktionssätt och aldrig varaktigt kan hållatillbaka prisstegringen. Genom att störa marknadsprisbildningen verkarprisregleringar snarare långsiktigt uppdrivande på inflationstakten. Mot denna bakgrund var det förvånande att förslaget tillny prisregleringslag skulle ge regeringen möjlighet att i fredstid på sammalösa grunder som tidigare tillgripa prisstopp och omfattande prisreglerandeåtgärder. I stället för att begränsa möjligheterna till ingrepp i den friaprisbildningen innebär den nya prisregleringslagen i själva verket enutvidgning av rätten att sätta in prisreglerande åtgärder. Utskottet delar den uppfattning som framfördes i härnämnda reservation. Ett av de få konkreta förslag som läggs fram i proposition114 gäller en förlängning av det pris- och hyresstopp som infördes i sambandmed det ursprungliga krispaketet av . Redan då framstodåtgärden som anmärkningsvärd av flera skäl. Här kan nämnas att om prisstoppettill äventyrs får någon verkan ökar utrymmet för konsumtion. Effekten blir denmotsatta till vad som avsågs, dvs. expansiv i stället för efterfrågedämpande. Utskottet motsätter sig användandet av pris- och hyresstoppsom ett stabiliseringspolitiskt medel. Förslaget i propositionen att förlänga till- lämpningstiden av prisregleringslagen till avvisas bestämt av utskottet. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrker utskottet 111 ävenmotionerna Fi47 yrkande 1 och Fi48 yrkandena 3 och 4. deb attutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 1989/90:FiU20 3.beträffande prb- och hyresstopp Reservationer attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Fi44 yrkande 2, 1989/90:Fi45yrkande 2, 1989/90:Fi46 yrkande 2, 1989/90:Fi209, 1989/90:Fi704 yrkande 1 ochmed avslag på proposition 1989/90:114 bilaga 2 och motionerna 1989/90:Fi47yrkande 1, 1989/90:Fi48 yrkandena 3 och 4 samt 1989/90:Fi206 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om användningen av pris- ochhyresreglering i den ekonomiska politiken. Pris- och hyresstopp (mom. 3) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjarmed "Det nu" och på s. 56 slutar med "till känna" bort haföljande lydelse: Utskottet tillstyrker regeringens förslag attprisregleringslagen får tillämpas från . Utskottet äremellertid av den uppfattningen att den aktuella förordningen innehålleralltför många undantagsregler. Regeringen påpekar själv i propositionen atthyrorna till följd av allmänna kostnadsstegringar får höjas enligt enschablonregel och att alla skattehöjningar och räntebidragssänkningar får slåigenom på hyrorna. Dessutom kan enligt förordningen ge tillstånd till hyreshöjningar om fastighetsägare riskerar"allvarlig ekonomisk skada" och om underhåll, ombyggnad ellerkabel-TV-installation genomförts. Hyresstoppet gäller inte heller nyproduceradelägenheter. Utskottet hemställer att regeringen utarbetar enny förordning för ett hyres- och prisstopp som har ett minimum av undantagsreglerför pris- och hyreshöjningar. Med detanförda yrkar utskottet bifall till motion Fi47 yrkande 1. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande prb- och hyresstopp att riksdagenmed bifall till proposition 1989/90:114 bilaga 2 och motion l989/90:Fi47yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi44 yrkande 2, 1989/90:Fi45yrkande 2, 1989/90:Fi46 yrkande 2, 1989/90:Fi48 yrkandena 3 och 4,1989/90:Fi206, 1989/90:Fi209 och 1989/90:Fi704 yrkande 1 godkänner förordningen(1990:23) om tillämpning av prisregleringslagen (1989:978) samt som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om undantagsreglernasborttagande i denna förordning, Pris-och hyresstopp (mom. 3) i989/90:FiU20 ,_.,, . deb att den del av utskottets yttrande på s. 55 som börjarmed "Utskottet delar föredragandens" och slutar med "under ettår" bort utgå, deb att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjarmed "I motion" och på s. 56 slutar med "till känna" bort haföljande lydelse: Tillfålliga pris- och hyresstopp har alltid visatsig ineffektiva för att åstadkomma långsiktiga positiva verkningar, ochutskottet vill därför betona att de måste användas med stor restriktivitet. Tvåvillkor måste oundgängligen vara uppfyllda. Om, och endast om, långsiktigtverkande åtgärder för en grön ekologisk åtstramning beslutas med ettpris- och hyresstopp är det meningsfullt att sätta in åtgärder som pris- ochhyresstopp för att uppnå en kortsiktigt avkylande effekt. Den andra förutsättningenför att ett pris- och hyresstopp inte skall få en motsatt effekt mot denavsedda är att de kombineras med andra ekonomiskt politiska åtgärder så attlåga löneökningar kan garanteras. Om så inte sker kommer pris- och lönestoppenatt leda till att konsumenternas köpkraft i stället ökar, vilket leder till enytterligare överhettning på arbetsmarknaden och allt större problem med bytesbalansen. Utskottet delar även den uppfattning som framförs i motionFi48 (mp) att om prisstoppet kombineras med de åtgärder utskottet förordatmåste stopperioden begränsas i stället för som föreslåsi propositionen . Detta ger möjlighet att pröva om lagenskall tillämpas . deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande prb- och hyresstopp att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:Fi48 yrkandena 3 och 4 samt med avslag påproposition 1989/90:114 bilaga 2 och motionerna 1989/90:Fi44 yrkande 2,1989/90:Fi45 yrkande 2, 1989/90:Fi46 yrkande 2, 1989/90:Fi47 yrkande 1,1989/90:Fi206, 1989/90:Fi209 och 1989/90:Fi704 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om villkor för införande av ettpris- och hyresstopp. Straffskatt vid för hög prissättning (mom. 4) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 56 som börjarmed "Den i" och slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse: Utskottetvill med anledning av motion Fi212 (vpk) anföra följande. Regeringens inflationsbekämpning har definitivtmisslyckats. Att fortsätta denna politik i nya Hagaöverläggningar eller genom att tillsät ta en riksförlikningsman är ett tecken på regeringens handfallenhet. 8 1989/90. Utskottet vill understrykaatt inflationsbekämpningen är viktig, men 1989/90:FiU20 det krävs en annan inriktning, som har sin udd riktad mot höga Reservationer vinster, monopol och spekulation. Ett första steg är att införa en straffekatt förföretag och verksamheter som gör oskäliga prishöjningar. En sådan skatt har enåterhållande effekt på prisutvecklingen såväl på export- som hemmamarknad. här anfört om straffskatt på oskäliga prishöjningar bör ges regeringentill känna. debatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffandestraffskatt vid för hög prbsättning att med bifall till motion 1989/90:Fi212 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Spelregler på arbetsmarknaden (mom. 5) CarlFrick anser (mp) debatt den del av utskottets yttrande på s. 56 som börjar med "1proposition" och slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Utskottet ser det sompositivt att regeringen avser att tillkalla en särskild utredare för att, i nära samverkan med arbetsmarknadens parter, föreslå åtgärder för attförbättra och förstärka spelreglerna på arbetsmarknaden. Det är enligtutskottets mening angeläget att strama upp spelregler och avtalskonstruktioneri bl.a. följande avseenden: -Gemensamma avtabperioder för att undvika "spiraleffekter". T.ex. bör avtal bara slutas för, över helaarbetsmarknaden sammanfallande, 2-åriga perioder från år 1 till år 2. Löneförändringar bör normalt bara ske vid årsskiften. -Samordnade förhandlingar för att undvika kompensationskrav gentemot de partersom gjort upp tidigare i avtalsrörelsen. -Inga följsamhetsklausuler. Klausulersom utlöser löneökningar eller omförhandlingar till följd av prisutvecklingeneller löneökningar för andra grupper måste undvikas. Dessa klausuler är enbartinflationsdrivande. -Avtalen klara . Avtalen måste vara klara senastdagen innan de träder i kraft. Löneökningar bör bara ske som krontal, inte som procentpåslag.Detta underlättar jämförbar heten mellan olika avtal och skulle sannolikt gynnaen löneutjämning, eftersom stora krontalsökningar för högre inkomsttagareskulle sticka mer i ögonen och upplevas som orättvisa. Vadsom här nämnts om uppstramningen av spelreglerna på arbetsmarknaden måste,enligt utskottets mening, beaktas i den utredning som aviseras i proposition114. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. debatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffandespelregler på arbetsmarknaden 114 att med bifall till motion 1989/90:Fi48 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om en 1989/90:FiU20 uppstramning av spelreglerna på arbetsmarknaden. Spelregler på arbetsmarknaden (mom. 5, motiveringen) (), (), (), FilipFridolfeson (m) och () anser att den del av utskottets yttrandepå s. 56 som börjar med "I proposition" och slutar med "yrkande2" bort ha följande lydelse: Gällande regelsystem som styr lönebildningsprocessenbör ses över. Utskottet vill här särskilt nämna det låga bötesbelopp som utdömsvid vilda strejker. Däremot anser utskottet att de problem som kan uppkomma pågrund av exempelvis olikheter i avtalsperiodens längd och överenskommelser omföljsamhetsklausuler bör lösas av parterna på arbetsmarknaden och inte genomlagstiftning. Utskottet avstyrker sålunda motion Fi48 (mp) yrkande 2. Lagfäst sjuklön (mom. 6) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 57 som börjarmed "I proposition" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse: Det i proposition 114 aviserade förslaget om lagfåstsjuklön har, som utskottet ser det, den fördelen att arbetsgivaren får betalaen större del av ersättningen vid sjukdom. Däremot vill utskottet starkt varnaför att kontrollfunktionen flyttas till företagen eller myndigheterna. Om ett förslag till sjuklön skall kunna accepteras måste,enligt utskottets mening, det lokala fackets rättigheter stärkas. Till exempelmåste fackföreningen få tolkningsföreträde och även vetorätt i personalfrågor.Det är viktigt att dessa rättigheter gäller vid anställningar och vid avsked,omplaceringsfrågor och hela personalpolitikens uppläggning. Det räcker intemed MBL:s informations- och förhandlingssystem som slutgiltigt har denavgörande makten kvar hos företags-eller verksledning. Utskottettillstyrker motion Fi47 yrkande 5. Vad utskottet anfört om kontrollfunktionen vid införandetav lagfåst sjuklön bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande lagfäst sjuklön att medbifall till motion 1989/90:Fi47 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om kontrollfunktionen vid lagfåst sjuklön. Lagfästsjuklön (mom. 6, motiveringen) l989/90:FiU20 (), (), (), FilipFridolfeson (m) och () anser att den del av utskottets yttrandepå s. 57 som börjar med "I proposition" och slutar med "iår" bort ha följande lydelse: I proposition 114 aviseras ett förslag om att lagfåstsjuklön bör införas. Utskottet är här av samma mening som regeringen. I motsatstill vad som uttalas i propositionen måste emellertid enligt utskottets meningarbetsgivaravgiften sänkas med de procentenheter som motsvarar övervältringenav kostnader på företagen. Utskottet finner ingen anledning att, som föreslås imotion Fi47 (vpk), i samband med införandet av lagfåst sjuklön stärka detlokala fackets rättigheter. Semesterlagstiftningen (mom. 7) ars-Ove (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 57 som börjarmed "Utskottet motsätter" och slutar med "yrkande 6" bortha följande lydelse: Det i propositionen aviserade förslaget om ändring isemesterlagstiftningen innebär en konjunkturanpassning av semesteruttaget.Enligt utskottets uppfattning finns det betydande nackdelar om det blir legaltatt både arbeta och få semesterlön. Utan tvivel kommer det i huvudsakatt bli de lågavlönade som tvingas utnyttja denna möjlighet tillinkomstförstärkning. Utskottet vill i stället föreslå att en extra månadslöninförs till semestern för de lågavlönade eller att tanken på ensemesterlönefond förverkligas för att öka de lågavlönades semesterkassa. här anfört om en konjunkturanpassning av semesteruttaget bör gesregeringen till känna. Utskottettillstyrker motion Fi47 (vpk) yrkande 6. deb att utskottets hemställan under7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande semesterlagstiftningen att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:Fi47 yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om konjunkturanpassningen av semesteruttaget. Semesterlagstiftningen (mom. 7, motiveringen) (), (), (), FilipFridolfeson (m) och () anser att den del av utskottets yttrandepå s. 57 som börjar med "Utskottet motsätter" och slutar med"yrkande 6" bort ha följande lydelse: I propositionen ses en förlängning av semestern kombineradmed möjligheterna att arbeta med full betalning under en del av ledigheten , , som en utbudsstimulerandeåtgärd. I motion Fi47 (vpk) motsätter sig 1989/90:FiU20 motionärerna vadman kallar "konjunkturanpassad semester" och fö- Reservationerreslår i stället att extra månadslön utbetalas till de lågavlönade. Motbakgrund av den ekonomiska situation med svår arbetskraftsbrist som befinner sig i anser utskottet det vara mer än egendomligt att förstföreslå förlängd semester och därefter diskutera ändringar i semesterlagen meddet innehåll som redovisas i propositionen och i motion Fi47 (vpk). Utskottetavstyrker motion Fi47 yrkande 6. Semesterlagstiftningen (mom. 7, motiveringen) CarlFrick (mp) anser att den del av utskottets yttrande på s. 57 som börjar med"Utskottet motsätter" och slutar med "yrkande 6" bort haföljande lydelse: Utskottetanser inte att en förlängd semester är en angelägen reform. 1 stället bordealla få laglig rätt till sänkt arbetstid. Medborgarna borde ha frihet att kunnavälja levnadsstandard och rätten att friare kunna disponera sin tid. Detav regeringen aviserade förslaget om att det skall bli legalt att samtidigtarbeta och få ut semesterlön innebär en risk att de lågavlönade drivs ut imera arbete.