bet · GD01SfU13 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 StU13 Regeringen () har i proposition1989/90:100, bil. 7, föreslagit att under punkt B 1 till för budgetåret1990/91 anvisa ett förslagsanslag på , under punkt B 2 till Allmänna försäkringskassor /91 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90:51215 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt pensionsbevis automatiskt utfardas för sjuk- och förtidspensionärer. 1989/90:51234 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtidigare och regelbunden redovisning av ATP-poäng. 1989/90:Sf236 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörandeutlokalisering av verksamhet, 3. att riksdagenbeslutar om ett med 15 milj. kr. förhöjt anslag till föratt täcka kostnaderna för ett bibehållande av lokalkontoren, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörandeADB-verksamheten inom . 1989/90:51268 av m.fl. (m) vari yrkas 4. att till Allmänna försäkringskassor /91 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . reducerat förslagsanslag på . I l<)S9;90. 1989/90:51272av () vari yrkas att som sin 1989/90:SfUl3 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts rörande arvodering av ledamöter isocialförsäkringsnämnder. 1989/90:51282 av och ()vari yrkas att ger regeringen till känna vad i motionen anförts omformerna för tillsättande och entledigande av direktörer inom försäkringskassorna. l989/90:5f283 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande beslutsformerna gällande antalet socialförsäkringsnämnderi varje kassa samt resp. nämnds verksamhetsområde. 1989/90:51286 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom anteckning av ATP-poäng i debetsedel för slutlig skatt. 1989/90:Sf289 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överförande av tjänster och lönemedel m.m. från riksförsäkringsverkettill försäkringskassorna. 1989/90:5007 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär att får iuppdrag att utreda speciella jävssituationer i socialförsäkringsnämnder. 1989/90:5033 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avriksförsäkringsverkets och försäkringskassornas organisation och ansvarsområde. 1989/90:5042 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven översyn av pensionsutbetalningarna till personer bosatt utomlands. 1989/90:5043 av och () vari yrkasatt beslutar tillföra handikapporganisationerna ytterligare 7 milj.kr. för de små handikappgrupperna och därmed till Bidrag tillhandikapporganisationer för /91 anvisar ett reservationsanslagpå . och till Allmänna försäkringskassor för /91anvisar ett förslagsanslag på . 1989/90:5046 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att för /91 till B 2. Allmännaförsäkringskassor anslår 92 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit ellersåledes . 1989/90:5060 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighe terna till överprövning av förvaltningsbeslut i försäkringskassornas styrelser. , de allmänna försäkringskassornasamt de lokala organ som regeringen bestämmer har enligt I kap. 2 § lagen(1962:381) om allmän försäkring (AFL) hand om den allmänna försäkringen. är central förvaltningsmyndighet förärenden som rör den allmänna försäkringen, delpensionsförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen,allmänna barnbidrag och bidragsförskott, bilstöd till handikappade, ersättningför vård av närstående samt för vissa utbetalningsärenden. Verket skallsärskilt svara för den centrala ledningen och för tillsynen avförsäkringskassornas verksamhet, verka för att socialförsäkrings- ochbidragssystemet tillämpas likformigt och rättvist samt svara för uppföljningoch utvärdering. svarar dessutom för handläggning avbl.a. ärenden enligt lagen om yrkesskadeförsäkring och vissa äldreförfattningar. är organiserat på en administrativavdelning, en försäkringsavdelning, en utvärderingsavdelning, en ombudsavdelningoch en ADB-avdelning. Dessutom finns två fristående enheter, stabsenheten förlagfrågor samt yrkesskade- och avgiftsenheten. ADB-avdelningen är placerad iSundsvall. Det finns 26 allmänna försäkringskassor, en i varjelandstingskommun och i kommun som inte tillhör landstingskommun. De äroffentligrättsliga organ med egna styrelser. Försäkringskassornas huvudsakligauppgift är att handlägga enskilda ärenden inom försäkrings-och bidragsområdet.Hos försäkringskassorna finns omkring 14 900 årsarbetare, varavca 11 100 finns vid lokalkontoren. Inom socialförsäkringsadministrationen har under flera årpågått ett omfattande förändringsarbete. Genom riksdagsbeslut (prop.1982/83:127, SfU 24, rskr. 342) fastlades roll ochuppgifter som central förvaltnings- och tillsynsmyndighet inom socialförsäkringsområdetoch arbetsfördelningen mellan verket och försäkringskassorna. Handläggningenav det stora flertalet enskilda försäkringsärenden har successivt anförtrottskassorna. pågår inom försäkringskassorna ett utvecklingsarbetedär målet är att i princip all individinriktad handläggning avförsäkringsärenden skall förläggas till försäkringskassornas lokalkontor.Denna decentralisering skall i huvudsak vara genomförd under budgetåret1991/92. och försäkringskassorna ingår i dengrupp myndigheter som är med i den första reguljära omgången av de nya treårigabudgetcyklarna med start /92. 1 direktiven inför en fördjupadanslagsframställning prioriteras det framtida arbetet med att tidigt upptäckaoch vidta åtgärder för att reducera antalet sjukskrivningar, förtidspensioneroch arbetsskador. Regeringen har vidare i proposition 1989/90:62 om insatserlör aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens utveckling, m.m. lagt framförslag om vissa åtgärder r 1989/90. förbättra försäkringskassornas möjligheter att bedriva en 1989/90:SfU 13 Propositionen behandlas i utskottets betänkande 1989/90:5fU12. I motion 51289 begär och etttillkännagivande om att personal och lönemedel bör kunna överföras frånriksförsäkringsverket till försäkringskassorna. Motionärerna anför attriksförsäkringsverkets främsta uppgifter bör vara att utöva tillsyn överförsäkringskassorna och att utvärdera socialförsäkringens verksamhet. Allärendehandläggning bör däremot ske vid försäkringskassorna. Även annanverksamhet bör kunna överföras till kassorna. Enligt motionärerna bör det varaen allmän strävan att göra till en betydligt mindrecentral myndighet. Även begär i motion S033 av i huvudsak sammaskäl ett tillkännagivande om behovet av en översyn av riksförsäkringsverketsoch försäkringskassornas organisation och ansvarsområde. m.fl. anför i motion Sf236 yrkande 2 attdet finns anledning att se över verksamhet och attregio-nalisera vissa de antingen genom att all verksamhet som avser en region lokaliserastill den regionen eller genom att en hel avdelnings verksamhet utlokaliseras.Motionärerna begär ett tillkännagivande i enlighet härmed. I motion 51282 påpekar och att överväger att låta försäkringskassornatillsätta vissa högre tjänster, avdelningschef och motsvarande. Mot bakgrundav kassornas självständiga ställning och styrelsernas allt större ansvar anseremellertid motionärerna att försäkringskassorna även skall få tillsättadirektörer för försäkringskassorna, eventuellt efter samråd medriksförsäkringsverket. Med nuvarande förfarande tar tillsättningen avdirektörer dessutom mycket . Motionärerna begär att vad sålunda anförtsges regeringen till känna. Utskottet har vid flera tillfållen behandlat motioner omansvarsfördelningen mellan och försäkringskassorna.Under föregående hänvisade utskottet i betänkande 1988/89:SfU10 tilluttalanden budgetproposition. I propositionen anfördes bl.a. attmarkeringen av ansvar för den centrala lednings- ochtillsynsfunktionen skulle ses i förening med de starka strävanden mot endecentralisering som gällde på området. Det angavs även att införandet av ettnytt budgeteringssystem med en övergång till ram- och målstyrning hade kraftigtbegränsat behovet av administrativa detaljregleringar. Enligt propositionen vardet angeläget att ytterligare decentralisering av beslutsbefogenheter inom detadministrativa området kom till stånd. Härigenom kunde försäkringskassornasstyrelser ta sitt ansvar för socialförsäkringens tillämpning och för deadministrativa ledningsfunktionerna inom kassan. Vidare framhölls att detkrävdes ett förtroendefullt samarbete mellan ocn försäkringskassornaför att socialförsäkringsadministrationen skulle fungera effektivt. har i anslagsframställningen för budgetåret 4 1990/91angivit att verket fortlöpande prövar möjligheterna att decen- traliserauppgifter och befogenheter från verket till kassorna. På förslag 1989/.90:SfU 13 avförsäkringskassorna hade nu överförts eller övervägdes ett överförande avföljande uppgifter till kassorna: -beslut i vissa sjukgymnastärenden-handläggning av ersättningsanslutningar av tandläkare -beslut i lokalfrågordär hyreskostnaden överstiger ./år, m.m. -beslut i samtliga återkravsärenden -avgöranden omkommunernas regler uppfyller de krav riksdag och regeringbestämt avseende kommunalt bostadstillägg - fortsatt decentralisering avlöpande hantering av konventionsärenden -inrättande av avdelningschefs-,sektionschefs- och motsvarande tjänster vid -tillsättande avovanstående tjänster -beviljande av tjänstledighet merän för ovanstående tjänster roll och arbetsfördelningen mellanverket och försäkringskassorna har således fastlagts av regering och riksdag.En fortlöpande decentralisering sker dessutom inom dessa organ. mening finns det därför inte anledning för att göra någottillkännagivande med anledning av motionerna Sf289, S033, Sf236 yrkande 2 och51282. Huvuddelen av den verksamhet inom försäkringskassorna sominnebär kontakt med de försäkrade i form av ansökningar angående olikaförsäkringsförmåner, information etc. bedrivs vid kassornas lokalkontor samtvid filialexpeditioner/servicekontor som finns knutna till vissa lokalkontor. Ivarje kommun finns minst ett lokalkontor. finns det ca 420lokalkontor och ett drygt fyrtiotal filialexpeditioner/servicekontor i landet. Utskottet har under föregående handlagt frågan ombetydelsen av försäkringskassornas lokalkontorsnät. I betänkande 1988/89:SfU10redovisade utskottet vissa uttalanden budgetproposition. Ipropositionen angavs att försäkringskassornas kontorsnät vid en genomförddecentralisering borde ha en sådan förgrening att medborgarna i alla delar av landetäven fortsättningsvis kunde erbjudas en god service. Vidare angavs att denframtida administrationen borde utmärkas av en organisation där personalenkunde utnyttja teknikstöd i syfte att medverka till god service och ökadkvalitet i handläggningen av försäkringsärenden. Detta ledde till slutsatsenatt en rimlig minsta storlek måste föreligga hos lokalkontoren och därmed hosdet befolkningsunderlag som kontoret skulle betjäna. Det framtida lokalkontorsnätetmåste således bygga på kontor som hade tillräcklig bärkraft att med kunnigpersonal och teknikstöd ge en god service vid handläggningen av i stort settsamtliga s.k. individinriktade ärenden. Departementschefen framhöll att det iglesbygder med långa avstånd och ringa befolkningsunderlag kunde behöva tassärskild hänsyn vid utformning- Liksom ankom det på styrelsen /90:SfU13resp. försäkringskassa att inom tilldelade ekonomiska resurser besluta omorganisationen och lokalkontoren inom kassans område. underströksbehovet av en helhetslösning på de problem som kunde skönjas inomsocialförsäkringsadministrationen. En sådan helhetslösning innefattadeåtgärder för att effektivisera lokalkontorsstrukturen och utveckla personalenskompetens samt åtgärder för att inrikta verksamheten mot försäkringens centraladelar för att ge stadga, arbetsro och den rationella hantering av försäkringensom kan begäras av socialförsäkringsadministrationen. Utskottet framhöll i betänkande 1988/89:5fUl0 att denlokala förankring som är utmärkande för försäkringskassorna är av stor betydelseför socialförsäkringsadministrationen. Det var därför viktigt attförsäkringskassornas väl utbyggda lokalkontorsnät bibehölls. För att ettlokalkontor skulle fylla sin funktion måste det dock ha förutsättningar attkunna erbjuda en god service. Utskottet ville därför inte utesluta att detkunde förekomma att ett kontor inte hade de förutsättningar som krävdes. Enindragning av kontoret borde dock inte komma till stånd förrän olikaalternativa lösningar noga hade övervägts, t.ex. om samverkan kunde ske medandra offentliga inrättningar. Utskottet ansåg att det var vederbörandeförsäkringskassas styrelse som i det enskilda fallet fick ta ställning tilllokalkontorsnätets omfattning. Som angavs i propositionen skulle därvidsärskild hänsyn tas i glesbygder, och enligt utskottets mening borde sådanhänsyn tas även när det gällde övriga lokalkontor. Utskottet utgick från attregeringen noga följde utvecklingen. har härefter utfårdatrekommendationer om försäkringskassornas kontorsnät i Allmänna råd 1989:5. I motion 5O60 begär ett tillkännagivande ommöjligheterna till överprövning av förvaltningsbeslut som fattas av försäkringskassansstyrelse. Kassornas styrelser har stor frihet att förändra sinorganisation, men han anser att ett styrelsebeslut som påverkar servicen tillallmänheten, t.ex. ett beslut om nedläggning av ett lokalkontor, skall kunna överprövasi en högre instans. Lämpligen bör sådana beslut kunna överklagas tillriksförsäkringsverket såsom tillsynsmyndighet. Som ovan angivits ankommer det på styrelsen för resp.försäkringskassa att inom tilldelade ekonomiska resurser besluta om organisationenoch lokalkontoren inom kassans område. Detta står även i överensstämmelse medden ram- och målstyrning som skall gälla på det administrativa området och medde decentraliseringssträvanden som ovan redovisats. Enligt 18 kap. 2 § AFLskall försäkringskassorna även rätta sig efter riksförsäkringsverketsanvisningar. Utskottet utgår emellertid från att, såvitt gällerlokalkontorsnätet, försäkringskassorna beaktar de riktlinjer som ovanredovisats och de uttalanden som utskottet enhälligt gjorde i frågan underföregående . Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion SO60. Socialförsäkringsnämnder 1989/90:Sf U13 I avgörs vissa ärenden avsocialförsäkringsnämnd. Det gäller bl.a. rätt till förtidspension,handikappersättning och vårdbidrag samt flertalet beslut i arbetsskadeärenden.Vidare skall omprövningsbeslut i sjukpenningärenden fattas av nämnd. Ärendeavgörs efter föredragning av tjänsteman hos . I 18 kap. 6 §AFL anges att i varje försäkringskassa skall finnas en eller flera socialförsäkringsnämnder.Regeringen beslutar hur många socialförsäkringsnämnder som skall finnas iriket, och beslutar för varje försäkringskassa om antaletnämnder i kassan. har i bilaga till sin kungörelse (RFFS1986:15) med föreskrifter om socialförsäkringsnämnder i de allmännaförsäkringskassorna angivit det antal nämnder varje försäkringskassa skall haoch vilket geografiskt område varje nämnds verksamhet skall omfatta. Ikungörelsen föreskrivs vidare att, om flera socialförsäkringsnämnder har sammageografiska verksamhetsområde och ärendefördelningen inte framgår av bilagan,styrelse skall bestämma hur ärendena skall fördelas mellannämnderna. En socialförsäkringsnämnd skall enligt 18 kap. 20 § AFL bestå avordförande och sex övriga ledamöter med sex suppleanter. Nämnden är beslutsfördå minst fyra ledamöter är närvarande. I motion Sf283 anför och försäkringskassorna själva bör få avgöra hur nämndorganisationen skall seut, då detta kan ha betydelse för rehabiliteringsarbetet och församverkansfrågorna. Kassornas styrelser har ansvar för tillämpningen av socialförsäkringen,för ledningsfunktionerna inom kassorna och för planering av verksamheten.Eftersom socialförsäkringsnämnderna, som har verkat , nu i storadrag har funnit formerna för sin verksamhet måste det anses rimligt attkassorna också får fatta beslut i fråga om nämndernas antal ochverksamhetsområde. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. Utskottet anser att den fråga motionärerna tar upp fårbehandlas av och försäkringskassorna inom ramen för detlöpande decentraliseringsarbetet. De rehabiliterings- och samverkansaspektermotionärerna anlägger på nämndorganisationen bör dock kunna tillgodoses redanmed nuvarande ordning. Motion 5f283 bör därför inte föranleda någon åtgärd. 1 förvaltningslagen finns föreskrifter om jäv som iförsäkringskassa gäller för den som handlägger eller beslutar i ett ärende. I11 § förvaltningslagen föreskrivs sålunda att den som skall handlägga ettärende är jävig bl.a. om saken angår honom själv eller någon närstående, omhan eller någon närstående är ställföreträdare för den som saken angår ellerför någon som kan vänta synnerligen nytta eller skada av ärendets utgång, ellerom han har fört talan som ombud eller mot ersättning biträtt någon i saken.Handläggaren är även jävig om det finns någon särskild omständighet som ärägnad att rubba förtroen- det tillhans opartiskhet i ärendet, s.k. delikatessjäv. Den som känner 1989/90:SfU13 till en omständighet som kan antas utgöra jäv mot honom skallsjälvmant ge det till känna. och påpekar i motion 5O07att hela socialförsäkringsnämnden i vissa fall kan hamna i en jävssituation.Som exempel nämns fall då en av ledamöterna eller en föredragande ansöker om ensocialförsäkringsförmån. Enligt motionärerna skulle en lösning kunna vara attdirektören för får befogenhet att flytta ärendet till enannan socialförsäkringsnämnd. De begär att får i uppdragatt utreda frågan. är beslutsför med endast fyraledamöter. Ett jävsproblem bör därför enligt utskottets mening i allmänhetkunna lösas genom att den jävige inte deltar i beslutet. Om flera socialförsäkringsnämnderhar samma geografiska område kan Styrelse besluta att enannan område skall handlägga ärendet. Utskottet har erfarit attriksförsäkringsverket förbereder en ändring av föreskrifterna så attförsäkringskassan även i andra fall skall kunna flytta ett ärende till en annanav kassans socialförsäkringsnämnder. Med hänsyn till vad sålunda anförts anser utskottet attnågot uttalande från sida med anledning av motion SO07 inte ärerforderligt. Enligt 18 kap. 25 § AFL fastställs arvode och annanersättning till ledamot av socialförsäkringsnämnd av regeringen. I beslut den30 har fastställt arvoden m.m. för vissa uppdraginom verksamhetsområde under /89. Beslutetgäller även tills vidare under /90. 1 beslutet anges att annanledamot i socialförsäkringsnämnd än ordförande erhåller arvode med . Vidare anges att en ledamot ellersuppleant som är anställd hos stat eller kommun eller hos annan arbetsgivarefår ersättning för de avlöningsförmåner som han går miste om när han ärtjänstledig från sin anställning för att fullgöra uppdraget. I motion Sf272 anför att arvodesreglernamissgynnar de ledamöter i socialförsäkringsnämnderna som är egna företagare.Den nuvarande ersättningen motsvarar inte det verkliga inkomstbortfallet. Föratt socialförsäkringsnämnderna även för framtiden skall kunna ges en bredsammansättning bör det vara ekonomiskt möjligt för egenföretagare att kunnadelta, och motionärerna begär ett tillkännagivande i enlighet med det anförda. Utskottet vill liksom vid behandlingen av denna frågaunder föregående erinra om att utskottet vid behandlingen av frågan om inrättande av socialförsäkringsnämnder framhöll att det är värdefullt att även egenföretagarna får delta i socialförsäkringsnämn dernas arbete (se SfU 1985/86:12). Vad gäller ersättning för deras medverkan i nämnderna konstaterar utskottet att egenföretagarna en ligt regeringens ovannämnda beslut endast har rätt till ett fast arvode resp. sammanträde. 1 delbetänkandet (Ds 1988:84) Pengar är inte allt men ... har 1989/90:SfU 13 förtroendeuppdragsutredningenlämnat förslag till nya ersättningsregler för kommunalt förtroendevalda.Reglerna föreslås träda i kraft . Utskottet har i sittbetänkande 1988/89:5fU10 redovisat vissa av utredningens överväganden, sombl.a. rör frågan om ersättning till egenföretagare.Förtroendeuppdragsutredningens betänkande är föremål för beredning inomregeringskansliet. Utskottet anser att resultatet av denna beredning böravvaktas och att motion S072 därför inte bör föranleda någon åtgärd. 1 budgetpropositionen anges att utvecklingen av ADB-stödetär av stor betydelse på socialförsäkringsområdet. Det bör inriktas moten struktur där registerhanteringen inom sjuk- och föräldraförsäkringenförläggs lokalt. I de särskilda direktiven till inför denfördjupade anslagsframställningen för budgetåren 1991/92 1993/94 harregeringen angett att lokala sjukförsäkringsregister bör ha upprättats vidsamtliga försäkringskassor /92. I motion 51236 yrkande 4 anför m.fl. attförsäkringskassorna bör få tillgång till ett småskaligt ochdecentraliserat ADB-system. Lokalkontorens datorlagrade uppgifter skall intekunna delges andra kontor. Den enskilde måste ovillkorligen behålla sittintegritets- och sekretesskydd även när personuppgifter införs i ettdatasystem. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. Ovan framgår att avsikten är att försäkringskassornasADB-stöd skall inriktas mot lokala register. De måste då följa de bestämmelseri sekretesslagen och datalagen som är till för att skydda den personligaintegriteten. Datainspektionen har tidigare haft att ta ställning tillintegritetsfrågorna vid viss försöksverksamhet med lokala sjukförsäkringsregister,och inspektionen får senare pröva hur integritetsskyddet skall lösas i denslutliga utformningen av registren. Någon åtgärd med anledning avmotion 51236 yrkande 4 är enligt utskottets mening inte erforderlig. Rätt till tilläggspension grundas på inkomst avförvärvsarbete. fastställer skattemyndigheten storleken avpensionsgrundande inkomst för envar försäkrad. tillgodoräknardärefter försäkrad pensionpoäng under vilket sådan inkomst harfastställts. Tilläggspensionen i form av ålderspension beräknas sedermera iprincip på medeltalet av de 15 högsta pensionspoängtalen. Storleken av denutgående pensionen påverkas emellertid även av andra faktorer såsom omvederbörande inte har tillgodoräknats pensionspoäng ,inberäknat s.k. vårdar. 1 motion Sf234 anför m.fl. att enförsäkrad får information om det pensionsskydd som den allmänna försäkringen ger i samband med att han/hon fyller , men enligt motionärerna bör 9 sådaninformation lämnas tidigare. Detta skulle nämligen underlätta för denenskilde att planera sin ekonomiska situation. Vidare bör 1989/90:SfU13 årligenredovisas uppgift om intjänad ATP-poäng. Motionärerna föreslår att detantingen på den slutliga skattsedeln anges vad den pensionsgrundande inkomstenmotsvarar i pensionspoäng, eller att regelbundet lämnarsådan information. De begär ett tillkännagivande härom. och begär i motion Sf286 ett tillkännagivande om att aktuell ATP-poäng böranges på den slutliga skattsedeln. Som ovan nämnts är storleken av pensionen beroende avmånga olika faktorer. Utskottet är därför tveksamt till värdet av en löpandeuppgift om vederbörandes pensionspoäng. Som utskottet framhållit vid behandlingav frågan under föregående (se 1988/89:SfU10) har alla försäkrademöjlighet att vända sig till för att få ett preliminärtbesked om den framtida pensionens storlek. Utskottet vill även erinra om attriksförsäkringsverket sänder ut individuell informationtill försäkrade i vissa åldersgrupper om intjänade pensionspoäng, den framtidapensionens storlek m.m. 1 allmänhet lämnas information till försäkrade somlyller 50, 60 eller . Mot bakgrund av vad sålunda anförts avstyrker utskottetbifall till motionerna Sf234 och Sf286. 1 16 kap. 4 § lagen om allmän försäkring anges att pensionutges . Är den pensionsberättigade inte bosatt i riket, kan dockriksförsäkringsverket med hans samtycke förordna att pensionen skall utges påannat sätt om det finns skäl till det. Pensionsförmåner som sammanlagtunderstiger . betalas inte ut.