bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — Barnomsorgen anges i motionen som ett område där enskilda alternativ skulle skapa kvalitetsförbättringar och valfrihet. Fristående skolors nuvarande svåra ekonomiska situation uppmärk sammas i detta sammanhang. Motionärerna vill ha ett extra bidrag till dessa skolor i avvaktan på genomförandet av ett nytt statsbidrags system. Av fördelningspolitiska och samhällsekonomiska skäl är det angeläget att sparandet ökar i ekonomin. I motionen betonas att det finns en ideologisk skillnad mellan och regeringen vad gäller denna fråga. Den sparandeökning som måste komma till stånd skall ske främst i den privata sektorn. Skatterefor men kommer att öka hushållssparandet. Därutöver anser motionä rerna att fler sparstimulerande åtgärder behövs, t.ex. avveckling av löntagarfonderna, föräldrars startsparande för sina barns räkning samt stimulans av vinstandelssystem. Motionärerna tar avstånd från 24 tvångssparandet somsnarast bör upphävas. Beslutetom den förtida avvecklingen av kärnkraften /90:FiU40 har medfört en betydandeoro i näringslivet för den framtida energiförsörjningen. Motionärerna kräveratt den förtida avvecklingen inte genomförs. -Internationell integration.Svensk ekonomi behöver större inslag av internationalisering. Ett nödvändigtförsta steg är att avskaffa de regler som skapar byråkratiska hinder förutländska företag som vill investera i . Utländska företag kan genomdirekta investeringar bidra med kapital, teknologi och kunnande. Utgången avförhandlingarna mellan EG och EFTA är avgörande för framtidasysselsättning och konkurrenskraft. Utan ett bra avtal hotar allvarligstagnation i den svenska ekonomin. Sannolikt är inte tillståndet i den svenskaekonomin sådant att skulle accepteras av EMS. Enligtmotionärerna bör det däremot redan nu offentligt tillkännages att när läget iekonomin förbättrats avser att ansöka om anknytning. Detta skulle ökaförtroendet för vilja att ta itu med de strukturella obalansernagenom intern anpassning. Vadgäller budgetpolitiken framhålls att det till att börja med krävs enfördelningspolitiskt motiverad omprioritering av statsutgifterna till förmånför det glömda och för fattiga människor i . I övrigtupprepas kraven från budgetpropositionen på ökade insatser inom flera områdensom exempelvis miljövården och kulturområdet. Vidare betonas vikten avåtgärder, utöver vad som föreslås i krispaketet, mot de snabbt ökandekostnaderna för transfereringssystemen. Sammantaget anser motionärerna attutgifterna successivt bör reduceras så att det inom ramen för en stramfinanspolitik blir möjligt att sänka skattekvoten till ca hälften avbruttonationalprodukten. Centernhar, sägs det i motion Fi74 av m.fl. (c), vid en rad tillfållenunder våren redovisat sin syn på dét ekonomiska läget och den ekonomiskapolitik som bör föras på kort sikt. I allt väsentligt kvarstår det alternativsom redovisat i dessa motioner. Det finns därför, menar motionärerna,ingen anledning att i anslutning till kompletteringspropositionen ge enfullständig återblick på alla de förslag lagt fram med konsekvenser förden ekonomiska politiken. Konjunkturläget har emellertid i viss utsträckningförändrats. I motionen beskrivs mot den bakgrunden den inriktning av den ekonomiskapolitiken som föranleds av det ändrade konjunkturläget. Därefter anges någraav de åtgärder som ses som väsentliga för att allmänt förbättra detekonomisk-politiska läget. Detfaktum att den svenska konjunkturen till skillnad mot vad som sker i våromvärld nu påtagligt har försvagats innebär inte att det ännu är möjligt attlätta på finanspolitiken. En kraftig generell åtstramning av den totalaefterfrågan utöver de åtgärder som redan beslutats skulle dock i nuvarandekonjunkturläge kunna förstärka konjunkturnedgången. Finanspolitiken bör istället vara mer selektiv . Den konkurrensutsatta sektorn bör gesökat utrymme. Det prognosticerade fallet i investeringarna måste motverkasgenom att näringslivets inves- teringar främjas och återhållsamhetbör iakttas beträffande de offentli- 1989/90:FiU40 ga utgifterna. Det totalaskattetrycket får inte stiga utan måste, med beaktande av konjunkturen, sänkas.Som motionärerna ser det, skapar höjningar av mervärdeskatten speciella problemför samhällsekonomin, eftersom det driver upp kostnadsläget och skaparfördelningspolitiska spänningar och kompensationskrav i löneförhandlingarna.Differentierad moms bör införas med lägre skattesats på nödvändig konsumtion,såsom mat, boende och kultur. Inom ramen för ett oförändrat eller sänktskattetryck bör vidare punktskatterna höjas på miljöskadliga energiråvarorsamt miljöavgifter införas. Dessa skattehöjningar bor bl.a. motverkas genom ettborttagande av momsen på energi. Centernanser att ett ökat sparande är nödvändigt det främjar investeringar ochbytesbalans utan att driva upp kostnadsläge och skattetryck. Ett ökat sparandeger också en åtstramande effekt på ekonomin. Det ökade sparandet skall i förstahand tillskapas i hushållssektorn. Bristpå arbetskraft förekommer fortfarande på vissa delar av arbetsmarknaden.Åtgärder för att öka arbetskraftsutbudet är därför fortsatt nödvändiga. Lönebildningoch avtalsrörelser måste reformeras för att möjliggöra samhällsekonomisktrimliga avtal. Oberoendeav konjunkturläget bör ett långsiktigt arbete bedrivas för att vidta destrukturella förändringar som är nödvändiga för att förbättra ekonominsfunktionssätt. I motionen understryks att ett fullföljande av en skattereformmed en rättvis fördelningsprofil, en reformerad offentlig sektor, enindustripolitik med inriktning på främjande av högteknologi, investeringar iutbildning och kommunikationer samt en politik som tillvaratar hela landetsutvecklingsförmåga hör till de viktigaste strukturåtgärderna. I de ofientligatransfereringssystemen måste en utveckling inledas mot större grundtrygghet ochenklare regler med mindre marginaleffekter. Det gäller bl.a. införande av enhöjd grundpension lika för alla. De delar av den ekonomiska politiken sommotionärerna nu ser som särskilt angelägna är följande: -Ökat hushålbsparande. I motionen tillstyrks desparfrämjande åtgär der som föreslås i propositionen. ser emellertid dessa som otillräckliga och hävdar därutöver att regeringens förslag till skatte reform i vissa stycken motverkar ökat sparande. föreslår mot denna bakgrund att personliga investeringskonton i enlighet med tidigare förslag införs och att möjligheter skapas för aktiefonder och allemansfonder att placera i de icke börsnoterade företagen. Sparavdraget bör icke slopas. -Främjande av investeringar. förslag rörande personliga in vesteringskonton och aktie- och allemansfonder ökar enligt motionä rerna den totala investeringsvolymen. Därutöver föreslås förbättrade möjligheter för utvecklingsfonderna att stödja investeringsverksam het och ett omfattande program på det infrastrukturella området, bl.a. för järnvägsutbyggnad. -Inflationsbekämpning ochlönebildning. En rättvis fördelningspolitik 1989/90:FiU40 och regional balansser motionärerna som några av de viktigaste förutsättningarna för lugn påarbetsmarknaden och för lägre inflation. Skattereformen som påbörjats år 1990och är tänkt att fullföljas driver mycket kraftigt på denallmänna prisutvecklingen. Detta är en följd av finansieringen med betydandeinslag av direkt prishöjande indirekta skatter. Med förslag till finansieringblir, enligt motionärerna, inflationspåverkan mindre och de automatiskatransfereringsökningama därmed inte så stora. skatteförsiag gerdärutöver ett bättre fördelningspolitiskt utfall än propositionens förslag.Därmed uppkommer heller inte samma behov av generella kompletterande fördelningspolitiskaåtgärder. Den förhandlingsgrupp som regeringen nu tillsatt som medlare påarbetsmarknaden bör enligt motionärerna få chansen att slutföra sitt arbete. Idetta sammanhang beklagar motionärerna att regeringen väljer att gå in medförslag till en momshöjning. En momshöjning i detta läge riskerar bara att ökakompensationskraven och försvåra ' samhällsekonomiskt rimliga avtal. -Strukturella åtgärder. De åtgärder som föreslås imotionen är främst en förändring och effektivisering av den offentliga sektorninnebärande bl.a. bättre tillgänglighet, valfrihet och alternativ samt decentraliseringoch ökad delaktighet vad gäller produktionen och utbudet av olika tjänster.Vidare framhålls i detta sammanhang vikten av att uppnå regional balans och enintensifiering av arbetet med att möjliggöra för långtidsarbetslösa att kommatillbaka till arbetsmarknaden. Imotionen framhålls att budgetalternativ med anledning avbudgetpropositionen innebar ett positivt saido i förhållande till regeringensuppgående till drygt 4 100 milj.kr. för /91. I denna motionbehandlas här endast de förslag som tas upp i kompletteringspropositionen.Regeringen föreslår höjd moms motsvarande 5 700 milj.kr. budgetåret1990/91. emotsät-ter sig detta. Regeringen föreslår därutöverinrättandet av en infrastrukturfond medelst 5 000 milj.kr. delaruppfattningen att en sådan bör skapas men föreslår att den finansieras utanförstatsbudgeten. I samband med skattereformen har vidare lagt förslagsom på ett markant sätt sänker inflationen i förhållande till regeringensförslag. Detta medför enligt motionärerna dels lägre ränta, dels lägrebasbelopp, vilket tillgodoräknas budgetalternativ. Motionärernaframhåller att slutsatsen blir att budgetalternativ fortfarandeinnebär ett positivt saldo i förhållande till regeringens förslag. Imotion FiöS av m.fl. (vpk) anförs att det senaste halvåretspolitiska händelser har inneburit att regeringen definitivt kapitulerat för dekapitalistiska marknadskrafterna. Motden bakgrunden ser motionärerna det som alltmer angeläget att 1989/90:FiU40 hålla fast vid de utgångspunkter och riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som kommunisterna presenterade , vilka kansammanfattas enligt följande: - rättvis fördelningspolitik med inriktning pålåginkomsttagarna, - social rättvisa med satsningar på vård, omsorg,skola och kultur, - arbete åt alla och demokratiska maktförändringar iarbetslivet, -nationell industripolitik med framtidsinvesteringar för attminska i förstahand beroendet av EG och -samlade åtgärder mot den ekologiska krisen. Kompletteringspropositionenskonkreta förslag har enligt motionärerna ingen större omfattning. I ställetligger tyngdpunkten i det tio-punktsprogram handlingsprogram för tillväxt,sysselsättning och välSrd som i stort är ett resultat av överenskommelsen medfolkpartiet. Tredje vägen har blivit ett brett handlingsprogram.Handlingsprogrammet gynnar ensidigt företag och kapital, sviker vallöften,social och fördelningspolitisk rättvisa. Ställningstaganden i motionen tillförslaget i kompletteringspropositionen kan sammanfattas på följande sätt: -Skattereformen.Skattereformen skall stimulera arbete, sparande och tillväxt enligt regeringen.Av detta synes sparande vara det enda som någorlunda säkert skall kunnaåstadkommas. I övrigt anser motionärerna att skatteomläggningen är ettoskrivet blad där negativa fördelningseffekter kan förta mycket av demålsättningar regeringen har. I motionen framhålls att vänsterpartietkommunisterna i motion Sk81 har redovisat ett alternativ som bygger på skattefter bärkraft. Ett alternativ som, menar motionärerna, har mer realistiskamöjligheter att bidra till samhällets tillväxt. Regeringenanser löneökningarna vara huvudorsaken till den höga inflationen. Hoppet äratt få ned löneökningarna utan att i övrigt föra en politik som skapar förutsättningarför låga avtal. Skatteomläggningens första och andra etapp kan emellertidknappast bidra till att de lågavlönade kommer att avstå från berättigadelönekrav när omläggningen ger höginkomsttagarna fördelar utöver de klyftor somtidigare skapats för de välbetalda . Det finns återigen skälatt påminna om att de flesta låginkomsttagarna är kvinnor. Regeringenbekämpar prisökningarna genom avregleringar och lönenedpressning. Inga åtgärderriktas mot dem som sätter priserna och ökar sina vinstmarginaler. Prispressenmåste riktas åt rätt håll. Någon form av åtgärder mot höga vinster somtillkommit genom för hög prissättning måste vidtas. ~ Arbetsliv ochproduktivitet. I motionen framhålls vikten av att ha en effektiv och ändamålsenligoffentlig verksamhet. De produktivitetskrav som föreslås i propositionen påden offentliga verksamheten utan klara målsättningar, riktlinjer och resurserför att fylla målen, skapar i första hand nya problem. Att inrätta enproduktivitetsdelegation ser motionärerna som en meningslös åtgärd. -Okade arbetsinsatser. De utslagna ökade med 150000 under åttiota- 1989/90:FiU40 let. Motionärerna stöder åtgärder som hindrarutslagning och som innehåller rehabilitering. Arbetslinjen är därvid ennaturlig del i allas rätt till arbete. I motionen framhålls emellertid att ettinförande av lagfåst sjuklön , på de villkor som regeringenföreslår, inte kan godtas. Förslaget om rätt för arbetstagaren att kommaöverens med arbetsgivaren om att avstå från att ta ut semesterledighet avvisas.Detta förslag är ägnat att öka klyftorna på arbetsmarknaden än mer. kommunisterna delarregeringens uppfattning att åtgärder mot överhettningen inom storstäderna måstevidtas. I motionen påminns om att partiet föreslog att ensärskild arbetsgivaravgift skulle tas ut på den privata tjänstesektorn istorstäderna för att öka arbetskraftsutbudet inom vård, omsorg och industri. Motionärerna delar inte regeringens åsikt att kommunernastillväxt kraftigt skall dämpas. I stället för ett kommunalskattestopp i två årbör nya resurser tillföras sektorn. Främst skall vård, omsorg, skola, serviceoch kultur kunna utvecklas. I motionen yrkas avslag på regeringens förslag tillkommunalt skattestopp och avräkningsskatt och föreslås attkommunernas ekonomi förstärks genom en engångssatsning om . - Dämpad privat konsumtion. Krav på minskad privatkonsumtion kan ställas på högavlönade men knappast på låginkomsttagarna. Imotionen understryks att föräldraförsäkringen bör byggas upp i den taktvallöftet innehöll. Regeringen måste ompröva sitt beslut och överenskommelsenmed . Likaså måste tanken på ökad egenavgift iarbetslöshetsförsäkringen omprövas. Sparande.Regeringens insats för sparande är att allemanssparandet skall öppnas även fördem under . I övrigt förlitar sig regeringen på att skatteomläggningenskall stimulera hushållen att öka sparandet. Det som i stället borde göras äratt i någon form öka det kollektiva sparandet i syfte att öka utrymmet ochviljan för nationella investeringar och därmed hävda självständigheten. Någraåtgärder med denna inriktning återfinns inte i regeringens handlingsprogram. -Spelregler på arbebmarknaden. Regeringens avsiktmed en särskild utredare för att "förbättra spelreglerna påarbetsmarknaden" innebär en utveckling mot höjda strejkböter och en merstatligt ledd förhandlingsverksamhet. Motionärerna avvisar bestämt dettaförslag. Det är i stället skattesystemet och samhällets fördelningspolitik sommåste revideras, samt att de arbetandes fackliga organisationer ges ökadedemokratiska rättigheter på arbetsplatserna att hävda sina medlemmars intressen.Först i detta läge kan, menar motionärerna, mer jämbördiga förhandlingar påarbetsmarknaden ske, vilket kan resultera i avtal som är rimliga och rättvisaoch därmed kan respekteras. Av motionen framgår attmotionärerna anser att det budgetförslag som 1989/90:FiU40vänsterpartiet kommunisterna presenterade i anslutning tillbudgetpropositionen ligger fast. Miljöpartietde grönas ekonomiska politik har, sägs det i motion Fi70 av . (mp), som grund att finna medel mot och bekämpa två pågående kriser: denekologiska, som är djup och har pågått länge och som stadigt förvärras, samtden ekonomiska. Båda kriserna beror på att vi lever utomordentligt slösaktigtoch att vi i den industrialiserade världen strävar efter att öka denmateriella förbrukningen. Problemen i vårt land är många. De är i alltväsentligt överflöds- och slöseriproblem. De tre problemkategoriema (desociala, ekologiska och ekonomiska) hänger intimt samman. De bör därför i storutsträckning kunna lösas med samma metoder. Detalternativ som den gröna dimensionen representerar enligt motionärerna är enpolitik som strävar efter att de mänskliga aktiviteterna håller sig inom degränser som naturen och ekolon sätter. Den betyder att vi måste undvika attförstöra de förnybara resurser som ekosystemen erbjuder oss. För de ekosystemsom vi har stört måste strävan vara att återföra dem till ett så ostörttillstånd som möjligt. Att arbeta och verka innanför de gränser som naturen gersätter gränser för våra handlingar. Därför måste vi begränsa oss, vi måstebörja få hejd på vår roffarmentalitet i den industrialiserade världen, vi måstebörja inse att vi inte är naturens behärskare som kan härja fritt. Vårt sättatt leva måste präglas av måttfullhet, eftertänksamhet och av att vi användervåra kunskaper till allas nytta. En politik som innebär återhållsamhet medförstora krav på social medkänsla. Fördelningspolitik i god svensk bemärkelseblir mot denna bakgrund utomordentligt viktig. En socialt rättfårdig politik iåterhållsamhetens tecken är också en viktig förutsättning för fortsattdemokratisk utveckling. de grönas synpå och alternativ till förslagen i kompletteringspropositionen kansammanfattas på följande sätt. - Miljöpartieb konsumtionsdämpande åtgärder förår 1990. Tidigarelägg den planerade koldioxidskatten till ochinför en skatt på uran från samma tidpunkt. Fördubbla reklamskatten från sammadatum. Höj skatten på alkohol och tobak betydligt mer än vad regeringenföreslår. Skatterna på sprit och på tobak bör höjas och på vin ochmalt . ersättningen i sjuk- och föräldraförsäkringarna till 70 %för den del av inkomsten som ligger över 4,5 basbelop. Låt flyget betala sammamiljö- och energiskatter som vägtrafiken. Sätt i gång kampanjer i hela landetför att minska den materiella förbrukningen och energiförbrukningen. Sankhastigheterna på våra vägar för att minska åtgången på drivmedel. Slopamervärdeskatten för förnybara energislag. Inför skärptakontokortskreditrestriktioner genom att höja det månatliga inbetalningskravettill av under månaden uttagen kredit. Totalt bör detta ge en blygsamdämpning av efterfrågan på storleksord- ningen 12 miljarder kronoreller ca \ % as bruttonationalproduk- 1989/90:FiU40 ten. För att bidratill att inte driva konsumtionen i höjden måste planerna pä att införa reklam isvenska etermedia stoppas. -Miljöpartieb konsumtionsdämpande åtgärder för år1991. Senarelägg en del av marginalskattesänkningarna, främst för högreinkomster. Inriktningen bör vara att härigenom eliminera den extra påspädningav efterfrågan som blir resultatet av skattereformen. Ge skatteskalanen bättre låginkomstprofil så att de lägst avlönade inte drabbas. Ta bortmomsen på basmaten och finansiera detta med höjd moms på andra varor.Inflationsskydda punktskatter på energi och miljöskatter. -Stå fast vid utbyggnaden av föräldraförsäkringen.I motionen avvisas förslaget att inte fullfölja utbyggnaden avföräldraförsäkringen enligt tidigare beslut. Att inte fullföljautbyggnaden gör situationen mycket svår för många barnfamiljer som inteheller ser ut att få sin barntillsyn ordnad genom den utlovade utbyggnaden avden kommunala barnomsorgen till full behovstäckning . Miljöpartietkräver att föräldraförsäkringen byggs ut enligt av riksdagentaget principbeslut. -Nej till höjd moms. Motionärerna säger nej tillförslaget om en tillfållig momshöjning. En höjd moms drabbar de lägre inkomsttagarnahårdast och har dessutom ingen som helst miljöprofil genom att den belastar allkonsumtion lika. -Nej till kommunalt skattestopp. På principiellagrunder avvisas förslaget om ett tvåårigt kommunalt skattestopp. Detta förslaginnebär ett ifrågasättande av kommunernas kompetens och goda omdöme. Motionärernaser det som särskilt märkligt att förslaget presenteras som förslag ny kommunallag vars uttalade mål är att stärka den kommunala självstyrelsenoch demokratin. -Nej till avräkningsskatt. de grönaavvisar regeringens förslag till hur neutralitet för kommunerna med anledningav skattereformen skall åstadkommas, den så kallade avräkningsskatten. Motionärernaanser det i princip riktigt att skattereformen skall vara neutral förkommunerna men kan inte, i likhet med ,acceptera formerna och beräkningssättet för avräkningsskatten. Det är fel attnu lägga fast hur avräkningen skall ske framåt. -Nej till avvikeber från semesterlagen.Motionärerna säger nej till regeringens förslag om tillfålliga avvikelser isemesterlagen som skall göra det möjligt för arbetstagare att arbeta under endel av sin semester. Det är ett mycket märkligt förfarande att först föreslåförlängd semester och sedan, i en sorts eftertankens kränka blekhet, upphäva endel av effekten av denna genom ett förslag om att man skall kunna arbeta ävenpå semestern. I konsekvens med ovannämnda ställningstagande avvisas ocksåförslaget att anslå 5 milj. kr. för information om semesterfrågor. -Nej till höjning av pension på grund av förlängtarbete. I motionen framhålls att man i stället bör försöka minska mängden avlönearbete i samhället och minska stressen. Det är därför inte rimligt attregeringens förslag att stimulera till lönearbete efter pensionsålderngenomförs. Vadgäller budgetregleringen anförs att de gröna den 25 januari 1990lade fram ett fullständigt budgetförslag som komplement till det som lagts frami budgetpropositionen. de gröna står kvar vid detta budgetförslag. Genomvårt starka utlandsberoende är den ekonomiska utvecklingen i omvärlden av vitalbetydelse för den svenska ekonomins utveckling. Fördelningenav export på olika länderområden framgår av följande diagram. Exportens marknadsinriktning 1989, procentuell andel av totalavaruexport EO exM Oaimaltf. OECD-ländernautgör den helt dominerande marknaden för vår export. De störstaavnämarländerna inom EG är med och meddrygt av totala export till EG exkl. . Som framgår avtabell 1 var tillväxten inom OECD-området . och1991 förutses en BNP-tillväxt på . Utvecklingen avBNP, KPI och arbetslösheten i Förenta /90FiU40 Staterna, ,och . dämpadesaktiviteten i den amerikanska ekonomin. Även om landets handels- ochbytesbalansunderskott är stora minskar de som andel av bruttonationedprodukten. Enförklaring till den lägre tillväxten är den strama penningpolitik som fördesfram t.o.m. . De lättnader i penningpolitiken som därefter genomförtsledde initialt till sjunkande räntor. Lättnaderna har också ökatförväntningarna om att investeringarna återigen skall ta fart.OECD-sekretariatet räknar därför med att avmattningen i den amerikanskaekonomin kommer att brytas . Japanuppvisar alltjämt en expansiv ekonomisk utveckling. Som framgår av tabeU 1väntas en viss dämpning inträffa första år. Det finns dockingen motsvarighet i OECD-området till höga och stabilaproduktionstillväxt. Trots den låga inflationstakten blir tendenserna tillöverhettning allt tydligare. har yenen försvagats. Dessaomständigheter har tvingat tram en penningpolitisk åtstramning som kan väntasbestå . Bytesbalansöverskottet som uppgick till av BNP har reducerats till av BNP. Någon ytterligare reducering av dettaöverskott väntas emellertid inte . Orsaken till dettaär bl.a. att yenen deprecierats gentemot dollarn . Avtabell 1 framgår vidare att i likhet med Japanuppvisar en stabil och hög tillväxt kombinerad med måttliga prisökningar.Kapacitetsutnyttjandet är det högsta . Osäkerheten i bedömningen avden ekonomiska utvecklingen gäller inflationen. Visserligen förväntaspenningpolitiken vara fortsatt stram men finanspolitiken blir expansiv i ochmed att tredje steget i skattereformen genomförs . Härtill kommerrisken att den valutaunion som träder i kraft driver upppriserna. Om detta scenario skulle bli verklighet bör det få till följd att denekonomiska politiken stramas åt, vilket kan innebära en lägreproduktionstillväxt än den som anges i tabell 1. Denkraftiga dämpningen av aktiviteten i förklarastill stor del av den penningpolitiska åtstramning som inleddes redan under år1988. Denna åtstramning väntas innebära att tillväxten blir låg även under år1990. Den dämpade efterfrågan under