bet · GD01UU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Av deelva länder som enbart erhåller u-krediter är tio också mottagare av reguljärtbistånd från SIDA, dvs. de hör till programländerna. Även BITS kursverksamhet riktar sig till såvälprogramländer som andra låg- och medelinkomstländer. Den tekniska verksamhetenriktar sig däremot till länder som inte ingår i programlandskretsen. Vissa hartidigare tillhört denna krets som , och . Ett av syftenamed BITS verksamhet är just att stimulera och utveckla samarbete medandra än programländerna. Biståndet genom BITS kan också ses som ettled i genomförandet av avtal om industriellt och tekniskt-vetenskapligtsamarbete som vi ingått med ett antal , t.ex. , ochMalaysia. I några fall har BITS biståndsinsatser tillkommit för att stödja endemokratisk utveckling t.ex. i flera länder i och i Filippinerna.I andra fall har kommersiella förbindelser eller forskarkontakter väckt ettömsesidigt intresse även för biståndssamarbete, och BITS har då befunnits varadet mest lämpliga organet för att genomföra samarbetet. Utskottet har velat skildra hur den grupp av länder som har samarbete med BITS i någon form har vuxit fram över åren. Inkomstnivånhar självfallet varit ett kriterium. Det gäller som framgår ovan i hög grad föru-kreditgivningen. Det är dock att märka att länderna måste vara kreditvärdiga,något som utesluter vissa skuldtyngda låginkomstländer. Fattigdomskriterietkan alltså inte i lika stor utsträckning som i övrig svensk biståndsverksamhettillämpas på BITS verksamhet. Andra kriterier för valet av BITS samarbetsländer är mednödvändighet en följd av BITS speciella sätt att förmedla bistånd. BITSuppgift är att pröva projektförslag och bidra till finansieringen. Arbetet genomförsav berörd myndighet, institutioner eller företag i ett u-land i samarbete meden svensk institution, företag eller myndighet. Denna uppläggning ställer storakrav på det mottagande u-landet som också måste svara för en del av kostnaden.Det förutsätter alltså med nödvändighet en viss utvecklingsnivå ochförvaltningskompetens. Vissa av de länder som kommit i fråga för samarbete harnått en utvecklingsnivå som hänför dem till medelinkomstländerna. Även dessaländer kan dock enligt utskottets uppfattning ha behov av bistånd av olikaslag. Utskottet håller alltså till en del med vad som framförs imotion U204 (fp) om att tekniskt bistånd till medelinkomstländer av typ kan vara motiverat av miljöskäl eller för att befåsta demokra ti. vill inte utskottet utesluta andra områden för samarbete som är tillväxtfrämjande. Med den målsättning för det svenska bistån det som fastslagit skall även tillväxtinriktade 128 insatserha positiva miljö- och demokratieffekter. Hänsynen till t.ex. 1989/90:UU15 miljönskall som utskottet redan tidigare påpekat prägla hela det svenska biståndet. Utskottet har vidare i motsats till vad som framförs imotion U204 (fp) inget att erinra mot att den grupp av länder som BITSsamarbetar med inkluderar . Utskottet utgår självfallet från att BITS isitt löpande arbete ser till att samarbetsprojekten och u-krediterna ärbiståndspolitiskt motiverade, såväl i vart enskilt fall som i en totalsyn påverksamheten. Härmed får yrkandena 36 och 38 i motion U204 (fp) ansesbesvarade. Yrkandena 23, 56 och 57 i motion U204 avstyrks. En viktig del av BITS verksamhet är de mångakorttidskurserna i för vidareutbildning av specialister av olika slagfrån . Utskottet välkomnar BITS strävan att utvidga dessa kursertill nya områden t.ex. miljö, förvaltning och demokrati. ges en kursi internationell konfliktlösning. För nästa budgetår planeras kurser ifaktasökning och källkritik för journalister, internationell upphandlingstekniksamt mobilisering av inhemskt sparande. Ett kurspaket med arbetsmarknads- ocharbetsmiljöfrågor övervägs vidare enligt vad utskottet erfar. Som utskottet haft anledning tidigare framföra måste allexpansion av kursverksamheten styras av behov och BITS egnabedömningar. Utskottet vill därför inte heller ta ställning till huruvidajust de i motion U217 nämnda utbildningsmöjligheterna i ärlämpliga i detta sammanhang. Därmed får yrkande 39 i motion U204 anses vara besvarat.Motion U217 avstyrks. Regeringen föreslår att anslagsposten för u-krediter fyllspå med 400 milj.kr. Utskottet tillstyrker den föreslagna påfyllnaden. Somframgår av propositionen har reservationen under u-kreditposten kraftigtförändrats . Vid ingången av /89 uppgickreservationen till 1 022 milj.kr. var motsvarande belopp871 milj.kr. kommer kreditgivningen att väsentligtöverstiga anslaget och reducera reservationen ytterligare och därmed detillgängliga medlem för nya åtagande. Orsaken härtill är bl.a. kreditgivningentill i som kommer att belasta anslaget med 550 milj.kr. Ioch med att tidigare beslutad kreditgivning till effektueras underkommande budgetår kommer behoven att överstiga tillgängligt anslag om 400 milj.kr.Utskottet finner därför att det är rimligt att BITS för kommande budgetårskall ha rätt att göra utfåstelser om biståndsmedel för u-krediter om beloppsom är högst de vid varje tillfålle tillgängliga medlen. Vad gäller invändningar mot u-kreditsystemet,vilket går ut på att gåvoelementet inte alltid kommer till del utan i stället exportörerna och att det är en form av bundet bistånd, får 129 utskottetanföra följande: u-krediter ges för att finansiera projekt som 9 1989/90. vunnits iinternationell konkurrens. Detta bör medverka till att hu- 1989/90:UU15 vuddelenav gåvoelementet tillgodogörs mottagarlandet snarare än den svenskeleverantören. Genom att BITS inte erbjuder högre gåvoelement än deninternationellt överenskomna miniminivån, om för de minst utveckladeländerna enligt FN-definitionen och för övriga låg- ochmedelinkomstländer, bidrar inte det svenska systemet till den osundakreditvillkorskonkurrensen. Som påpekats i motionen tyder emellertid gjordautredningar på att förekomsten av detta system leder till en allmänt höjdprisnivå. Mot denna bakgrund har bl.a. tagit initiativ till ytterligareförhandlingar internationellt om krav på projektgranskning och harmonisering avkreditregler i denna typ av finansiering. Utskottet anser generellt att u-kreditsystemet har visatsig fylla ett ömsesidigt behov. Systemet kan självfallet förbättras. Somframgår av propositionen kommer BITS att utreda frågor som rör garantiordningeni u-kreditsystemet. Tanken är att man skall kunna komma fram till en frånbiståndsmässiga utgångspunkter bättre anpassad garantiordning. Ytterligare analys av BITS u-kreditgivning behövs dockenligt utskottets uppfattning. Vad som behövs granskas är hur u-kreditgivningenuppfyller sin roll som biståndsinstrument jämfört med andra kreditinstrument.Andra aspekter på kreditgivningen som bör studeras är hur kretsen avmottagarländer skall kunna få en tydligare låginkomstprofil samt bindningentill av uppköpen. Utskottet tillstyrker därmed förslaget i motion U204om att en utredning tillsätts med parlamentarisk medverkan, vars uppgift bliratt göra en översyn av u-krediterna och andra kreditinstrument frånbiståndspolitisk synpunkt. Med det ovan anförda tillstyrks yrkande 8 i motion U204(fp). Yrkandena 37 och 58 i motion U204 (fp) samt yrkandena 38 och 39 i motionU241 (vpk) avstyrks. Propositionen (s. 121 122) Regeringen ser positivt på att lMPOD:s engagemang växeroch finner att särskilda medel för S/\DOC-samarbetet bör anvisas över anslagetC 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA även för /91. Regeringen föreslår en budgetteknisk förändring sominnebär att enbart förvaltningskostnaderna för IMPOD:s verksamhet redovisas underanslaget E 5. Importkontoret för u-landsprodukter och att de kostnader somtäcker lMPOD:s verksamhet anvisas under anslaget C 3. Andra biståndsprogram.Mot denna bakgrund föreslås att 14 milj.kr. från denna anslagspost anvisas förIMPOD:s verksamhet. Importkontoret för u-landsprodukter föreslår underanslaget E 5. att . anvisas för förvaltningen av IMPOD. 1989/90:UUl 5 I motionU228 (s) föreslås ytterligare handelspolitiska insatser för att främja en ökadimport till från de av ockuperade områdena. Enligt vad utskottet erfarit undersöker IMPOD för närvarandemöjligheterna att stödja en ökad import från de ockuperade områdena. Bl.a.utvärderas en konsultrapport. Utskottet ser positivt på sådana insatser ochutgår från att IMPOD fortsätter att aktivt verka för att främja import fråndessa områden. Med det ovan anförda får motion U228 (s) anses besvarad. Projektbistånd till vissa länder Propositionen (s. 123125) beslutade om inrättande avanslagsposten Projektbistånd till vissa . Den positiva utveckling motfred och demokrati som pågår i flera länder och regioner gör att regeringenförutser ett starkt ökat medelsbehov under /91. Därtillföranleder den dynamiska utvecklingen i särskilda stödåtgärder. I flera länder som präglats av krig, konflikter ochdiktatur har stött strävanden mot fred och demokrati. Sådant stöd harhuvudsakligen lämnats över anslagsposterna för katastrofer och humanitärtbistånd. Flera av dessa länder har inlett nya utvecklingsfaser mot demokratioch ökad öppenhet. I detta läge är det enligt propositionen naturligt atterbjuda biståndssamarbete i andra former. Genom projektbistånd kan Sverigeverksamt bidra till att främja en utveckling mot demokrati. Regeringen beräknar biståndet till till 90 milj.kr.att finansieras över anslagsposten Projektbistånd till vissa länder budgetåret1990/91. Detsamma gäller de fortsatta insatser i somförutses under /91. Också i finansieras biståndsinsatser medmedel från denna anslagspost. Regeringen förutser ett fortsatt stöd finansieratöver denna anslagspost bl.a. genom det uppdrag som IMPOD och BITS fått attbereda insatser i . Det svenska stödet till har under innevarandebudgetår anvisats över anslagsposten för humanitärt bistånd i Latinamerika.Regeringen anser att stödet under /91 bör belasta anslagspostenProjektbistånd till vissa länder. Även utvecklingssamarbetet med bör enligt regeringenbelasta denna anslagspost. Utvecklingssamarbetet har aktualiserats genom denfortlöpande demokratiseringsprocessen. Regeringen har givit SIDA, SAREC, BITS och i uppdrag att förbereda insatser i 1989/90:UU15 landet.Ett begränsat stöd till landet kommer enligt propositionen att behövas under enövergångsperiod. I har enligt propositionen förutsättningarskapats för ett breddat och fördjupat samarbete. bör utnyttjasför att finansiera ett utökat samarbete med vid sidan av de insatsersom BITS redan genomför. Omvärlden måste enligt propositionen vara beredd tillsnabba insatser för att stödja den pågående förändringsprocessen i Östeuropa.Mot denna bakgrund presenterade regeringen planer på biståndtill om sammanlagt 300 milj. kr. Samarbetet har inlettsunder /90 bl.a. genom planering av stöd till miljö- ochutbildningsinsatser liksom för projekt och humanitära insatser genomfolkrörelser. Utbetalningar kan under innevarande budgetår finansieras frånoutnyttjade reservationer under anslagen C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDAoch C 3. Under de kommande budgetåren bör enligtpropositionen dessa Poleninsatser främst finansieras från anslaget C 3. Andrabiståndsprogram, anslagsposten Projektbistånd till vissa länder. Underavsnittet Biståndsanslagen m.m. i propositionen redogörs för regeringensavsikt att skapa ett medelsutrymme om förinsatser i . Under anslagsposten beräknar regeringen ett behov av 75milj.kr. under vardera av de tre närmaste budgetåren för insatser i . Regeringen föreslår att 390 milj.kr. anvisas förProjektbistånd till vissa länder under /91. En del av insatsernasom finansieras under anslagsposten är av flerårig karaktär. Regeringen begärvidare bemyndigande att få göra utfåstelser om högst tre gångeranslagsbeloppet. och anser att biståndet tillCentral- och Öst inte skall ligga inom enprocentsramen. och väns terpartiet kommunisterna anser att biståndet till Central- och Östeuro pa inte skall finansieras över biståndsanslaget. Inget av dessa partier anser att biståndet skall belasta anslagsposten Projektbistånd till vissa länder. Som framgår av propositionen har regeringen härunder före slagit insatser uppgående till 300 milj.kr. för och 75 milj.kr. Modera ta samlingspartiet stödjer regeringens förslag om att finansiera Östeuro pabiståndet över biståndsanslaget men föreslår i motionerna U202 och U246 upprättandet av särskilda anslagsposter för och Balti kum. Partiet vill från dessa anslagsposter för nästa budgetår anslå 100 milj.kr. för och 300 milj.kr. för Central- och Östeuro pa. vill moderata samlingspartiet att biståndet till belastar anslaget Projektbistånd till vissa länder, eftersom 132 enligtpartiet inte bör bli programland. Folkpartietföreslår i motion U204 att ett nytt anslag inrättas /90:UU15 demokratisksamhällsutveckling i en bred länderkrets. För nästa budgetår föreslås anslagetuppgå till 300 milj.kr. för insatser i . bör enligtmotionen detta anslag kunna utnyttjas även för insatser i andra regioner. De medel som på detta vis frigörs inom anslagspostenProjektbistånd till vissa länder kan enligt användas till insatserutöver vad regeringen föreslagit i bl.a. , , och iväst-afrikanska länder. Eftersom partiet vill göra , ochCosta till programländer och därigenom överföra dessa länder till annatanslag (C 2 SIDA) skapas ytterligare utrymme för dessa insatser enligt vad somframförs i motion U204. I motion U237 (fp) föreslår stöd på olikaområden till : kultur och erfarenhetsutbyte (2 milj.kr. ),utbildningsinsatser för studenter (8 milj.kr.). (250 000kr. ), forskare (. ), miljösamverkan (3 milj.kr.). Vidare föreslårpartiet att medel anslås till förinsatser i . Även enligt motion U244 frigörs medel förprojektbistånd genom att partiet föreslår att Östeuropabiståndet skallfinansieras från annat anslag. Partiet anger inte specifikt hur detmedelsutrymme som därvid skapas skall användas men anger ett om 75 milj.kr.lägre medelsbehov under anslagsposten jämfört med regeringens förslag.Vänsterpartiet kommunisterna yrkar i motion U241 på en 165 milj.kr. lägremedelsram för projektbistånd till vissa länder än vad regeringen föreslagit. Imotion U219 (m) yrkas att till Andra biståndsprogram (C 3) /91 anvisar ett med 4 milj.kr. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om kraftigt ökadmedelstilldelning för anslagsposten Projektbistånd till vissa länder.Utskottet kan notera att den av regeringen föreslagna ökningen är betydligtstörre än vad som motsvaras av de nya insatserna i . I fiera länderhar nya utvecklingsfaser inletts som innebär att konflikterersätts av en fredlig utveckling och att demokrati avlöser diktaturer ochmilitärstyre. Mot denna bakgrund är det enligt utskottet väl motiverat atttillhandahålla ett flexibelt och effektivt projektinriktat bistånd utanförlandramarna som kan administreras av de biståndsmyndigheter som bedöms mestlämpliga i de enskilda fallen. Kraven på flexibilitet i biståndet bör inte förhindra attlångsiktiga åtaganden kan göras även inom ramen för denna anslagspost. Exempel på sådant långsiktigt bistånd på anslagsposten är främst stödet till . Även insatser i exempelvis och bör enligt utskottets uppfattning kunna ha en långsiktig karaktär. Den av rege ringen angivna möjligheten till treåriga utfåstelser välkomnas därför. Av de länder som nämns i motion U204 är och exempel på länder som redan erhåller bidrag över denna anslagspost. Insatser i och i västafrikanska länder bör kunna övervägas . Utskottet är dock inte berett att ange några specifika belopp för biståndet till de olika länderna under anslagspost- 133 Ettundantag är där utskottet inte har något att invända mot denplanerade medelstilldelningen om 90 milj.kr. för nästa bud- 1989/90:UU15 getår.Eftersom föreslås bli programland förs inte bistånd till tillanslagsposten Projektbistånd till vissa länder. Utskottet noterar att utredningen om organisation ocharbetsformer i det bilaterala biståndet behandlar projektbiståndet. Utskottetser fram emot att ta del av detta analysarbete inför behandlingen av nästa årsbiståndsbetänkande. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att frånanslagsposten Projektbistånd till vissa länder kanalisera bistånd till Polenom sammanlagt 300 milj.kr. samt insatser i om 75milj.kr. En av målsättningarna när denna anslagspostinrättades 1988 var att kunna markera stöd i kritiska skeden, exempelvis vidövergång till demokrati. Genom att utnyttja denna anslagspost ges möjligheter flexibel utformning av biståndet genom medverkan av de biståndsmyndighetersom bedöms lämpliga. Utskottet anser inte att det förelier behov av nyaanslagsposter för detta ändamål. Med det anförda avstyrks yrkande 5, ifrågavarande del avyrkande 6 samt yrkande 29 i motion U204 (fp), motion U219 (m), yrkande 40 imotion U241, yrkande 19 i motion U244 (c), yrkandena 19 och 25 i motion U246(m) och yrkande 2 i motion U514 (m). Utskottet får notera att de förslag till samarbetsprojekti och som framförs i motion U237 (fp) generellt berörområden som av regeringen föreslås prioriteras inom samarbetet med ,dvs. miljö, utbildning, forskning, kultur och information. Utskottetkonstaterar att en administrativ ordning etablerats för beredning av enskildainsatser som finansieras med medel för östsamarbetet. De förslag som framförs inämnda yrkanden är enligt utskottets mening av den arten att de kan bli föremålför prövning inom ramen för denna beredning. Utskottet är därför inte berettatt göra några uttalanden om dessa förslag. När det gäller en mer detaljeradbehandling av samarbetet med vill utskottet hänvisa till detseparata Östeuropabetänkandet som utskottet behandlade . Härmed avstyrks yrkandena 3, 4, 5, 6, 7, 9 och 13 i motionU237 (fp). I motion U204 (fp) framförs att bör engagera sig iPhilippine Aid Plan i syfte att medverka till bistånd av god kvalitet. Partietsyrkande om att göra till programland avstyrks i betänkandet underavsnitt Nya samarbetsländer, länderprogram och landval. I motion U226 (vpk)framförs att allt bistånd till bör gå genom enskildaorganisationer. Det svenska biståndet till innefattar främstinsatser via BITS (tekniskt samarbete) och enskilda organisationer. Sammanlagtuppgick stödet till ca 10 milj.kr. stöd till förvaltning, jordbruk och hälsovård. Utskottet bedömer att biståndet fungerar väl i den formsom använts även om utökade insatser inte bör 134 är såvitt utskottet kunnat utröna en plan 1989/90:UU15 utarbetadav filippinska regeringen i syfte att samordna de större internationellabiståndsprogrammen. ser i och för sig positivt på biståndssamordning.Inriktningen och omfattningen av svenskt bistånd är inte av denarten att samarbete med aktualiserats. Utskottetutgår från att de berörda svenska biståndsmyndigheterna fortlöpande övervägerlämpliga samarbetsformer och arrangemang. Härmed avstyrks yrkande 25 i motion U204 ((ip) och motionU226 (vpk). Särskilda insatser i skuldtyngda länder Propositionen (s. 125129) Skuldkrisen utgör enligt propositionen ett allvarligthinder för möjligheter att mobilisera de resurser som behövs föratt de skall kunna åstadkomma en ekonomisk och social återhämtning och läggagrunden för en långsiktigt hållbar utveckling. Särskilt utsatta är defattigaste, skuldtyngda länderna i , men också för mångamedelinkomstländer, främst i , utgör skuldkrisen ett allvarligtutvecklingshinder. För stöd till ekonomisk återhämtning i de skuldtyngdau-länderna krävs såväl ökade nya resursflöden som särskilda åtgärder förskuldlätt nad, anser regeringen. Under loppet av åttiotalet har enligt propositionenbiståndet till de skuldkrisdrabbade länderna kontinuerligt förändrats i syfteatt utgöra ett bättre stöd. Biståndet genom landramarna varubiståndet liksomsektor- och projektstöden har anpassats till skiftande behov i programländerna.Regeringen framhåller att betalningsbalansstödet utgör ett komplement, om änett viktigt komplement, till detta långsiktiga stöd. har enligt propositionen kommit att spela enviktig roll i att stödja utformningen och finansieringen av många skuldtyngdaländers ekonomiska återhämtningsprogram. Under slutet av togVärldsbanken initiativ till att öka och förbättra biståndsflödet till stöd förde fattigaste, afrikanska ländernas strukturanpassning. Detta resulterade i detsärskilda programmet för (SPA). Programmets syfte är att mobiliseraökade resursflöden för att hjälpa länderna att uppnå den nödvändigaimportökning som strukturanpassningsprogrammen förutsätter. Programmetomfattar ökade resurser från , bilaterala givare ochInternationella valutafonden (IMF) samt olika typer av skuidlättnad. har enligt propositionen i denna samordnadeinternationella aktion bidragit med såväl varubistånd inom landramarna som särskilda insatser under den nu behandlade anslagsposten. Beslut om sådana särskilda insatser har inom ramen för det särskilda programmet för fattats vid tre tillfållen: under /88 med 150 / 135 milj.kr.,1988/89 med 225 milj.kr. och 1989/90 med 265 milj.kr. afrikanskaländer som t.o.m. /90 på detta sätt fått stöd 1989/90:UU15 är, istorleksordning, , , , , , , SaoTomé och Principe. Ett nytt SPA-samarbete förbereds för perioden 1993.Regeringen har uppdragit åt SIDA att inför detta göra en översyn över dethittillsvarande stödet. I detta sammanhang nämner också propositionen den insatsom 65 milj.kr. som gjorts till stöd för återhämtningsprogram.Sverige stod värd för ett internationellt möte där en grupp länderutfåste ökat bistånd till programmet. Anslaget används även för att finansieraolika skuldlättnadsåtgärder bl.a. bidrag till IMF:s utvidgade fond förstrukturanpassning (ESAF) och skuldåterköp. Mot bakgrund av den förlängning av SPA-samarbetet somförbereds föreslår regeringen att möjlighet ges att göra utfåstelser upp tillett belopp motsvarande beloppet under anslagsposten. Huvuddelen av anslagsposten används till särskildainsatser i programländer eller andra länder, med vilka bedriver annatutvecklingssamarbete. Det är enligt propositionen viktigt att de olikastödformerna är väl samordnade. Särskilt gäller detta varubiståndet inomlandramarna och det additionella varubiståndet inom betalningsbalansstödet.Beredning av särskilda insatser i skuldtyngda länder måste enligtpropositionen därför ske i nära samråd mellan och . Regeringen föreslår att 640 milj.kr. anvisas /91 för särskilda insatser i skuldtyngda länder. kommunisterna framför i motion U241 enannan syn än regeringens på hur skuldbördor skall kunna lyftas av.Partiet föreslår skapande av en skuldavskrivningsfond med ett kapital uppgåendetill . Regeringens förslag om att 640 milj.kr. tillinsatser i skuldtyngda länder avstyrks däremot. (U220) yrkar också avslag på regeringensförslag om insatser för skuldtyngda länder. Partiet anser inte attbiståndsmedel skall användas för att betala internationella bankers ochinstitutioners förluster i samband med att fattiga länder inte kan återbetalasina skulder. 1 stället skall de 640 milj.kr. som regeringen föreslagit överförastill enskilda organisationer (140 milj.kr. ), särskilda mijöinsatser (405milj.kr. ), kvinno- och familjeplaneringsinsatser inom ramen för särskildaprogram (10 milj.kr. till vardera) samt till internationellafamiljeplaneringsinsatser (75 milj.kr.) Med hänvisning till vad utskottet tidigare i dettabetänkande anfört om inriktningen av det svenska biståndet till särskildainsatser i skuldtyngda länder tillstyrker utskottet regeringens förslag om enmedelsanvisning på 640 milj.kr. Följaktligen avstyrks yrkande 7 i motion U220 (mp) samtyrkandena . 41 och 42 i motion U241 (vpk). 6.Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) C 4 Propositionen (s. 129130) SIDA framhåller i sin anslagsframställning att nyabiståndsmål och växande anslag också bör åtföljas av ökade administrativaresurser. I propositionen konstateras att för att hantera de senasteårens stora volymökningar har höga krav ställts på flexibilitet och kompetensinom SIDA. Stora ansträngningar har gjorts för att möta kraven medrationaliseringar och koncentration. Regeringen välkomnar SIDA:s förslag att utvecklautbildningsfunktionen. Vid beräkningen av lönemedel har hänsyn tagits tillSIDA:s önskemål.