bet · GD01LU23 · 1989-12-31 00:00:00 — Lagen har kunnat tillämpas i något mer än tvåår, och tiden kan vara mogen för en utvärdering av i vad mån lagstiftningenmedfört de fördelar för homosexuella som det var avsikten att de nya reglernaskulle ge dem. Utvärderingen bör också innefatta en kartläggning av andrafrågor som de homosexuella upplever som ett problem. Utskottet utgår frånatt en sådan utvärdering kommer till stånd i lämpligt sammanhang. Fråganhuruvida vi i skall införa regler om registrerat partnerskap eftermönster av den lagstiftning som antagits i är däremot för tidigt väckt.Sedan länge har i rått rättslikhet i spörsmål med anknytning tillfamiljerätten, och utskottet anser det angeläget att denna rättslikhet bevaras.Såvitt utskottet har sig bekant finns det i vart fall inte inågot annat nordiskt land planer på att följa exempel. mening är det angeläget att regeringen tar initiativ tillöverläggningar med övriga nordiska länder rörande möjligheterna till enlagstiftning på området i nordiskt samförstånd. I avvaktan på utvecklingen ivåra grannländer bör emellertid frågan om en svensk lagreglering vila. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna L404,L408, L417 och L424. 1. beträffandeavtal om pensionsförsäkringar attriksdagen avslår motion 1989/90:L403 yrkande 1, I(m, fp, c, mp) 2. beträffande tillämpningen av 10 kap. 3 § tredje stycket attriksdagen avslår motion 1989/90:L403 yrkande 2, 2(m, fp, mp) 3. beträffande beaktande av det totalapensionsskyddet vid bo delning attriksdagen avslår motion 1989/90:L403 yrkande 3, 3(m) 4. beträffande förmånstagarförordnande om enskildegendom att avslår motion 1989/90:L420, 4(m, fp, c) 5. beträffande verkan av dom på hemskillnad att avslår motion 1989/90:L419, 5(mp) 6. beträffandearvsrätt för kusiner attriksdagen avslår motion 1989/90:L413, 6(m) 7. beträfliande förverkande av rätt till arv m.m. 1989/90:LU23 att med anledning av motion 1989/90:L401 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 8. beträffandeåtergång av gåva attriksdagen avslår motion 1989/90:L411, 9. beträffandeförtida arvskifte attriksdagen avslår motion 1989/90:L421, 7(m, fp, c) 10. beträffande kartläggning av äkteriskapetsekonomiska konse kvenser att avslår motion 1989/90:L405, 8(m, fp, c) 11. beträffanderegistrerat partnerskap för homosexuella att avslår motionerna 1989/90:L404, 1989/90:L408, 1989/90:L417och 1989/90:L424. 9(vpk) Närvarande: (), (), OweAndréas-son (s), (), (), (), AllanEkström (m), (), (), (),(), (vpk), (), AnitaJönsson (s), (), () och KarinStarrin (c). Avtal om pensionsförsäkringar (mom. 1) (), (), (),(), (), (), CharlotteCederschiöld (m) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Vad först" och på s. 30 slutar med "i motionen"bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna i motion L403 anser utskottetatt makar som vill och kan sinsemellan ordna sina pensionsfrågor och andra ekonomiska förhållanden bör ha möjlighet till det. Det bör således råda fullständig avtalsfrihet för makar i fråga om privata pensionsför säkringar. I enlighet härmed bör det vid sidan av den nya jämkningsre geln i 10 kap. 3 § ÄktB som anförde i sitt remissyttrande över den till grund för jämkningsregeln - liggandedepartementspromemorian (Ds 1989:41) Vissa äktenskapliga 1989/90:LU23 frågor finnas möjlighet för makar att träfla avtal om hur pensionsförsäkringar skallfördelas dem emellan. En sådan avtalsmöjlighet bör gälla både försäkringar somtecknas och redan tecknade försäkringar. Regeringen bör därförsnarast framlägga förslag till lagändring som medger makar att i förväg avtalaom hur pensionsförsäkringar skall fördelas vid en eventuell framtidabodelning. Vad utskottet med bifall till motion L403 yrkande 1 således anförtbör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse: 1. beträfendeavtal om pensionsförsäkringar attriksdagen med bifall till motion 1989/90:L403 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Tillämpningen av 10 kap. 3 § tredje stycketäktenskapsbalken (mom. 2) (), (), (),(), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Också den" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: Vad härefter gäller den i motion L403 väckta frågan omtillämpningen av jämkningsbestämmelsen i 10 kap. 3 § tredje stycket ÄktBerinrar utskottet om att utskottet i lagstiftningsärendetaccepterade den i propositionen föreslagna lydelsen av bestämmelsen, sominnebär att pensionsförsäkringar helt eller delvis skall ingå i bodelningen omdet med beaktande av vissa angivna omständigheter skulle vara oskäligt attundanta pensionsrätten från bodelningen. I motivuttalanden anförde såväldepartementschefen som lagutskottet (se prop. 1989/90:30, bet. LUll) att dennya jämkningsregeln skall betraktas som en undantagsregel, som skall tillämpasrestriktivt. Enligt utskottets mening får emellertid de begränsningar förtillämpningen av bestämmelsen som framgår av dess lydelse anses tillräckliga.Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom motivuttalandena i fråga. Utskottetvill i stället framhålla att man vid tillämpningen av jämkningsregeln börsträva efter faktisk rättvisa i det enskilda fallet. Eftersom det inte tordevara möjligt att styra rättstillämpningen genom att skriva nya motiv till redanantagna lagar utan att göra ändringar i deras lydelse, förordar utskottet attjämkningsregeln omarbetas så att det av den klart framgår att den inte skalltillämpas restriktivt. Vad utskottet anfört bör , med anledning avmotion L403 yrkande 2, som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande tillämpningen av 10 kap. 3 § tredje stycket attriksdagen med anledning av motion 1989/90:L403 yrkande 2 44 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Beaktandeav det totala pensionsskyddet vid 1989/90:LU23 bodelning (mom. 3) RolfDahlberg, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Vadslutligen" och på s. 31 slutar med "motion L403" bort haföljande lydelse: mening är frågan om behandfingen av makarnas samtligapensionsrättigheter vid bodelningen betydelsefull. De i motion L403 framfördasynpunkterna bör därför övervägas närmare i lämpligt sammanhang. Vad utskottetmed anledning av motion L403 yrkande 3 sålunda anfört bör ges regeringen tillkänna. delsatt utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffandebeaktande av det totala pensionsskyddet vid bo delning att medanledning av motion 1989/90:L403 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Förmånstagarförordnande om enskild egendom (mom. 4) RolfDahlberg (m), (), (), (), BengtHarding (fjj), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med "När det"och slutar med "motion L420" bort ha följande lydelse: Närdet sedan gäller det i motion L420 upptagna spörsmålet angåendeförmånstagarförordnande om enskild egendom kan utskottet för sin del inte finnanågra sakliga skäl att göra skillnad mellan å ena sidan förmånstagarförordnandensamt å andra sidan förordnanden i samband med gåva eller testamente. Utskottetkan därför instämma i motionärens uppfattning att det är omotiverat ochinkonsekvent att det inte genom förmån.stagarförordnande i försäkring går attföreskriva att den egendom som avses med förordnandet skall vara mottagarensenskilda. Det kan i sammanhanget anmärkas att förhållandet kritiserats i denrättsvetenskapliga litteraturen också från rent juridiska utgångspunkter (set.ex. , Supplement till etc, 1988, s. 224 f.). Medhänvisning till det anförda förordar utskottet att 7 kap. 2 § ÄktB ändras såatt det blir möjligt att åstadkomma enskild egendom genomförmånstagarförordnande. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion L420 gesregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffandeförmånstagarförordnande om enskild egendom att med bifalltill motion 1989/90:L420 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Verkanav dom på hemskillnad (mom. 5) 1989/90:LU23 dels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Utskottet erinrar" och på s. 33 slutar med "motionL419" bort ha följande lydelse: Utskottet erinrar om att frågan om verkan av äldre domarpå hemskillnad var föremål för olika bedömningar under förarbetena till ÄktB:spromulgationslag. Sålunda förordade familjelagssakkunniga i sitt huvudbetänkande(SOU 1981:85) Äktenskapsbalk att egendom, som makar förvärvar efter dom påhemskillnad, skall ingå i bodelningen om hemskillnaden har förfallit genom attmakarna flyttat samman. Som skäl angavs i första rummet att det i en hel delfall hade förekommit att makar inte hade insett att deras egendom förblirenskild när de har flyttat samman efter en hemskillnadsdom. När de senare kanske sedan en villa eller annan egendom anskaffats åter råkat i konflikthade bestämmelserna kunnat leda till ett orättvist resultat. I proposition1986/87:86 om följdlagstiftning till m.m. intog emellertiddepartementschefen motsatt ståndpunkt, eftersom det enligt honom ingavbetänkligheter att genom lag ändra den egendomsordning som bestått under lång tidoch som många inrättat sig efter. anslöt sig till departementschefensställningstagande (bet. LU 1986/87:26). Enligt utskottets mening finns det skäl såväl för som emotett upphävande av den nu aktuella övergångsregleringen, som innebär att allegendom som makar förvärvat efter en hemskillnadsdom är enskild egendom ochskall hållas utanför vid en bodelning mellan makarna. Emellertid kan det pågoda grunder antagas att många makar som efter en dom på hemskillnadåterupptagit samlevnaden har tagjt för givet att den egendom som de därefterförvärvat utgör makarnas giftorättsgods. När äktenskapet i dessa fall slutligenupplöses kan, som motionären framhåller, mycket orättvisa resultat uppkomma.Enligt utskottets mening är detta ett tungt vägande skäl för att den nuvarandeordningen bör ändras. Det finns å andra sidan fall då makarna varit medvetna omlagregierna och inrättat sina ekonomiska förhållanden med utgångspunkt frånatt all egendom som förvärvats efter hemskillnadsdomen är enskild. Detta tordedå ha skett genom äktenskapsförord eller annan dokumentation, som kanjämställas med avtal makarna emellan. Utskottet anser mot bakgrund härav attde nu aktuella övergångsreglerna om verkan av hemskillnad inte längre skalltillämpas i de fall makarna inte har särskilt överenskommit om vad som skallgälla vid bodelning mellan dem. Det anförda bör med bifall till motion L419 gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande verkan av dom påhemskillnad att med bifall till motion 1989/90:L419 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Arvsrättför kusiner (mom. 6) 1989/90:LU23 och (båda m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjarmed "I likhet" och slutar med "motion L413" bort haföljande lydelse: Utskottet anser för sin del att de argument sommotionärerna åberopar för ett återinförande av arvsrätten för kusiner är välunderbyggda. Några sakliga skäl som talar emot kusinarvsrätten kan utskottetå andra sidan inte finna. Det kan visserligen synas som om en utsträckning avarvsrätten även till kusiner skulle få en relativt begränsad praktisk betydelse.Det förhållandet utgör emellertid i sig inte något skäl för att förvägrakusiner arvsrätt i de fall då en sådan arvsrätt faktiskt är motiverad. uppfattning kan den nuvarande begränsningen av arvsrätten i tredjearvsklassen över huvud taget inte försvaras på sakliga grunder utan måste sessom ett uttryck för en gången tids rättspolitiska värderingar, vilka utskottetinte kan ställa sig bakom. Utskottet vill i det sammanhanget understryka vad imotionen anförts om det principiellt oriktiga i att staten inträder som arvingedå en avliden efterlämnar så nära släktingar som kusiner, något som kan te sigdirekt stötande i fall då fondens medel används till ändamål som varit heltfrämmande för den avlidne. Med avseende på det sist sagda vill utskottet erinraom den kritik som såväl i riksdagsmotioner som i andra sammanhang riktats motatt allmänna arvsfondens medel används till stöd åt organisationer och företagsom står det socialdemokratiska partiet nära. Vad utskottet anfört om ett återinförandeav arvsrätten för kusiner bör , med bifall till motion L413, som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande arvsrätt för kusineratt med bifall till motion 1989/90:L413 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Förtida arvskifte (mom. 9) (), (), (),(), (), () ochKarin () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "I samband" och på s. 39 slutar med "tillmotionen" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget att det problemsom motionären pekar på blir föremål för översyn och att förslag utarbetas somger den efterlevande maken möjlighet att under sin livstid genom arvskifteeller därmed jämförlig handling överföra den först avlidnes egendom till dennesefterarvingar. Vad utskottet med anledning av motion L421 sålunda anfört börges regeringen till känna. deb att utskottetshemställan under moment 9 bort ha följande lydelse: 1989/90:LU23 9.beträffande förtida arvskifte att med anledning av motion 1989/90:L421som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Kartläggning av äktenskapets ekonomiska konsekvenser(mom. 10) RolfDahlberg (m), (fjp), (), (), BengtHarding (), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med "Motionermed" och på s. 41 slutar med "motion L405" bort ha följandelydelse: Motioneri den nu aktuella frågan har tidigare behandlats av . Senast prövadesspörsmålet (se bet. 1988/89:LU22). I linje med vad som anfördes i enreservation (m, fp och c) till utskottets då avgivna betänkande och i likhetmed vad som anförs i motion L405 vill utskottet nu framhålla att det inte börkomma i fråga att i alla avseenden jämställa äktenskap med andrasamlevnadsförhållanden. En strävan måste däremot vara att lagstiftningen inteär utformad så att människor av ekonomiska skäl väljer att bo samman utanäktenskap i stället för att gifta sig. Av olika skäl har emellertid dennasträvan inte upprätthållits utan på vissa områden har reglerna givits en sådaninnebörd att de i realiteten ekonomiskt missgynnar äktenskapet. I motionenlämnas flera exempel på regler inom bl.a. skatte- och bidragsområdet som ledertill sådana negativa konsekvenser för dem som gifter sig. Medhänsyn till det anförda delar utskottet uppfattningen att det skulle vara avvärde om en närmare kartläggning skedde i fråga om de olika ekonomiskakonsekvenserna av äktenskapet och andra samlevnadsformer. Sålunda skulleklarhet vinnas om i vilka avseenden de olika samlevnadsformerna skiljer sig åt.Vidare skulle underlag erhållas för bedömningen av vilka lagändringar somerfordras för att äktenskapet i fortsättningen inte skall anses vara ekonomisktdiskriminerat. Enligt utskottets mening talar således starka skäl förmotionärernas önskemål, och utskottet förordar att den begärda kartläggningengenomförs. Det bör ankomma på regeringen att bestämma formerna för arbetetsbedrivande samt att på grundval av kartläggningen för framläggaförslag till erforderliga lagändringar. Vad utskottet anfört bör ges regeringentill känna. Ställningstagandet innebär att utskottet tillstyrker bifall tillmotion L405. debatt utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande 10.beträffande kartläggning av äktenskapets ekonomiska konsekvenser att med bifalltill motion 1989/90:L405 som sin me-ning ger regermgen till känna vad utskottetanfört. 9.Registrerat partnerskap för homosexuella (mom. 1989/90:LU23 deb att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjarmed "Utskottet erinrar" och på s. 42 slutar med "och L424"bort ha följande lydelse: har tidigare ställt sig avvisande till tanken påen särskild samlevnadsform för homosexuella, bl.a. med hänvisning till att ettregistreringssystem skulle innebära ett nytt rättsinstitut som bara hänför sigtill den homosexuella samlevnadsformen samt att de homosexuella skulle riskeraatt bli onödigt utpekade och att fördomarna mot dem skulle beSstas (se bet. LU1986/87:28 och 1988/89:LU22). Enligt utskottets uppfattning är dessa argumentinte längre giltiga, särskilt som vilket påpekas i flera av motionerna dehomosexuella själva och deras organisationer framfört klara önskemål om attfrivilligt kunna välja mellan ett formaliserat och ett icke-formaliseratsamliv. Sedan senast prövade frågan har vidare tillkommit denbetydelsefulla omständigheten att i antagit en lag omregistrerat partnerskap, som ger de homosexuella möjlighet att, med vissaundantag, få sin samlevnad reglerad i enlighet med vad som gäller för giftapar. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att tiden nu är mogen förSverige att följa exempel och införa en lagstiftning om registreratpartnerskap för homosexuella. Vad utskottet anfört bör , med bifalltill motionerna L404, L408, L417 och L424, som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under moment 11 bort ha följande 11. beträffande regbtrerat partnerskap för homosexuellaatt med bifall till motionerna 1989/90:L404,1989/90:L408, 1989/90:L417 och 1989/90:L424 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Arvsrätt för kusiner (mom. 6) () anför: Till stöd för yrkandet om införande av arvsrätt förkusiner har motionärerna åberopat bl.a. den omständigheten att allmänna arvsfondenkan använda den dödes pengar till ändamål som varit honom helt främmande. Nuvarande ordning för fördelande av fondens medel harutsatts för kritik. Det har sålunda med stöd av en utav institutet i december1989 utgiven granskningsrapport gjorts gällande att rege- 1989/90:LU23 ringen() visat benägenhet att stödja organisationer och företagsom står regeringen politiskt och ideologiskt nära. Med hänvisning till detta förhållande har jag i motion1989/90:So230 yrkat, att utdelningen av fondens medel bör anförtros åt en avriksdagen utsedd allsidigt sammansatt nämnd om förslagsvis nio personer. Ettbifall till motionen skulle motverka de farhågor rörande medlens fördelning somuttryckts av motionärerna. Däremot förefaller det mig rätt främmande att nu återinföra arvsrätt för kusiner. Registrerat partnerskap för homosexuella (mom. 11) () anför: Som motionärerna säger, så präglas homosexuell kärlek avmänsklig närhet, gemenskap och samhörighet i lika hög grad som heterosexuellkärlek. Det är därför svårt att se anledningen till att fasta förhållandenmellan älskande skall regleras av olika lagar beroende på om parterna har sammaeller olika kön. Att de traditionella fördomarna mot homosexualitet börjar vikavisas bl.a. av att lagen om homosexuell sambor infördes . Att nu införa ettsärskilt äktenskapsliknande regelsystem med registrerat partnerskap förhomosexuella skulle kunna bli ett missgrepp, som fördröjer processen mot ettfullt likaberättigande genom att både homosexuella och heterosexuella par skallkunna ingå äktenskap. Det påpekas också i motionerna att homosexuella par idagsaknar en rad sociala, ekonomiska och juridiska fördelar som följer medäktenskapet. Detta problem delar de med människor som av annan anledning levervaraktigt tillsammans under andra former än äktenskap. Det kan gälla t.ex.syskon, som lever och arbetar i ett lantbruk hela livet. Det finns anledningatt i annat sammanhang ta upp denna situation, för att undersöka om det går attändra skatte-, arvs-, försäkrings- och pensionsregler för att generellt ökatryggheten i olika sorters samboförhållanden.