bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — Där finns det bekanta exemplet där på förfrågan frånBofors om utförsel av en viss fartygspjäs till ett brittiskt varv 1982, somskall sälja en båt till , på egen hand gav tillstånd att föra utpjäsen som en komponent, så att man inte behövde ställa krav påslutanvändarintyg beträffande . Den åtgärden vidtog han på egen hand, ochhan förde inte informationen vidare till regeringen det tror jag ärfullständigt klarlagt av de undersökningar som har genomförts. Jag vet det, förjag har talat med alla som var berörda av ärendet. Det går inte att säga attdet var någonting som regerin'gen hade sanktionerat. : Detta analyserade utskottet mycket noga isitt betänkande , men jag är medveten om att du inte var med då. Per : Ni kom inte heller till någon för migtillfredsställande slutsats. Den här frågan har en formell och en praktisk aspekt.Regeringen är formellt ansvarig för allt som sker i . Denpraktiska aspekten är att regeringen inte rimligen kan ha kunskap om allaärenden. Finns det någon möjlighet att via protokollföring eller på annat sättskaffa sig visshet i enskilda fall om huruvida rapportering har skett tillregeringen? : Vi har stramat uppprotokollföringen inom KMI. Vi har ett otal kontakter med försvarsindustrin vidde marknadsgenomgångar jag redovisade. En del av arbetet gjordes tidigaremuntligt i kontakterna mellan KMI och försvarsindustrin. gör vi ganskagrundliga uppteckningar från genomgångarna, och de månatliga genomgångarna medBofors delges regelmässigt statsrådet och statssekreteraren, som får enskriftlig redovisning av vilka frågor har tagit upp och vilka svar KMIhar givit. Det gäller också andra företag, om frågorna innehåller någon väsentligpolitisk information. Man kan se på våra delningslistor vilka handlingar vi hardelat ut. Per : Jag går vidare till KMLs relationer tillföretagen. har i Karlskogarättegången sagt att han upplever det somom /81 systematiskt har vilselett och ljugit för KMI. LitarKMI på uppgifter från ? : Ja, i stort sett. Allmänt sett är vi misstänksamma, eftersomvi är ett kontrollorgan, men det har skett ett totalt byte av ledargarnityreti , och ledningen visar en hög grad av öppenhet när viställer frågor, delvis mycket intrikata, om saker som hänt i det om eller andra känsliga frågor. Vi har inte i 56 något fallkunnat beslå dem med att undanhålla oss information ens närinformationen varit till deras nackdel. Jag har själv haft omfattan- 1989/90:KU30 dekontakter med Nobelindustriers ledning och Boforsledningen, och Bilaga B2 jag vågar påstå att man har dragit de rätta slutsatserna av vad som harförekommit. Men ibland, måste jag erkänna, får vi hålla något av ett korsförhörför att få fram vissa uppgifter. Det är dock helt andra förhållanden nu äntidigare. Per : På vilket annat sätt följer ni upp att maniakttar reglerna? Tullen har en central roll här. Kan man sammanfatta vilkakontrollmekanismer som står till ert och andra relaterade myndighetersförfogande för att förebygga brott mot exportreglerna? : Företagen har en mycket omfattandeuppgjftsskyldighet. De skall lämna uppgifter i beställningsdeklarationer, deskall informera om marknadsföringen, de skall lämna uppgifter om offerter ochibland begära förhandsbemyndigande och slutligen inlämna utförselansökan. Alltdet där kopplar vi ihop. Vad gäller tullen delger vi numera tullen våraförteckningar över meddelade utförseltillstånd. Tullen har dem i förväg och vetvilka ärenden som kommer upp. Sedan får tullen i förväg uppgjft frånexempelvis om när en leverans skall ske och kan sedan göra en kontrollav att det som uppges i utförselbeviset stämmer med innehållet i leveransen.Det sker alltså även en omfattande fysisk kontroll. Vi har regelbundnakontakter med tullen för att försäkra oss om att det inte föreligger någramissförstånd. Per : Så tullens möjligheter att vid gränsenkontrollera vad som förs ut spelar en viss roll i sammanhanget? Det var bl.a.där man avslöjade den första krutsmugglingen, om jag minns rätt. : Ja, det är riktigt. Vi har också omarbetatutförselansökningarna så att det blir lättare för tullen att kontrollera. Vivill ha kvantitetsuppgjfter, och det skall inte bara stå att en sändningomfattar reservdelar för 10 milj. kr. Så långt det går skall det varastyckeuppgifter så att man kan göra en fysisk kontroll. Per : Om vi inte hade kontrollen vid gränserna,skulle det försvåra KMLs möjligheter att se till att reglerna efterlevs? : Ja, det är klart. Å andra sidan vågar jagpåstå att med den öppenhet vi har i och även internationellt skulle detframgå om det skedde en illegal utförsel av krigsmateriel frånSverige. Skulle regeringen eller KMI finna att en sådan utförsel skedde, skulledet vidtas kraftiga sanktioner mot företagen som gjorde sig skyldiga tillsådant. Men det är klart att tullen behövs och fyller en nyttig funktion. Per : Har ni börjat förbereda en situation då detinte längre finns några tullstationer vid gränserna? SvenHirdman: Enligt de nya författningar som trädde i kraft den 1 1989/90:KU30 juli 1988finns det möjlighet för att ange att utförsel bör ske BilagaB 2 över en viss utförselstation där man har personal. Det är ett resursproblem. Om du tänker på vad som kan ske i samband med deteuropeiska integrationssamarbetet vill jag säga att det är för tidigt att taställning. Jag tror att åtskilliga regeringar inte är beredda att uppgekontrollen vid gränserna vad gäller in- och utförsel av narkotika ellerterroristverksamhet och vapenutförsel. Per : Så ni sysslar inte med några förberedelserför frihet att föra varor över gränserna? : Vi förordar inte någon frihet att få föra krigsmaterielöver de svenska gränserna utan kontroll, nej. Per : Jag skall avrunda med en fråga som handlar omKMLs grundsyn på vapenexporten. Det sades i KU:s yttrande att det fanns ett inslagi KMLs sätt att agera av att man arbetar efter principen att det gäller attbistå industrin. Man såg ärendena från exportsynpunkt, sades det. Vilken uppfattninghar ni : är ni till för att främja vapenexporten, eller är ni till för attse till att det inte kommer vapen på fel ställe? : KMI skall ha tillsyn över tillverkningen avkrigsmateriel i landet, och KMI skall bereda regeringens beslut ivapenexportärenden. Regeringen liksom anser att det finns vissa skälvarför vi behöver ha en viss vapenexport den har betydelse för vårsäkerhetspolitik och vår försvarspolitik. Å andra sidan finns det starka skälför att vapenexporten inte bör gå till vilka länder som helst. Det är KML.suppgift att delta i den beredningen och se till att reglerna följs. Per : Är det också KMLs uppgjft att ha en specielluppfattning om vapenexporten? : KMLs uppgift är att följa statsmakternasintentioner på det här området. Per : Vilket är syftet med skriften Sverigesvapenexportpolitik, som har utgivits med dig som författare? : Syftet är att informera om grunderna i densvenska vapenexportpolitiken, varför vi har de regler vi har, varför det ärförbjudet att utföra krigsmateriel, varför det finns restriktioner förutförseln av vapen till länder som befinner sig i konflikt. Syftet är också attredovisa omfattningen av den export vi har, vilken försvarsindustri vi har ochge exempel på handläggningen av vapenexportärenden. Den har ett allmäntinformationssyfte. Ett ytterligare syfte är att öka förståelsen inom försvarsindustrinför det regelverk vi har. Denna skrift är däremot icke en lagtext, icke en text somman skall 1989/90:KU30 döma efter i domstol, utan där gäller lagarna: tillverkningslagen. Bilaga B 2 utförsellagen och andraförordningar. Beträffande tolkningen av dem kan man finna stöd i . Per : Vad är då syftet med att inleda skriften meden våldsam polemik mot dem som är kritiska mot vapenexport och att ägna tvåsidor åt argument för vapenexport och på tre rader anföra missvisande argumentmot vapenexport och sedan avsluta skriften i samma anda med att kategoriskt slåfast att det är svårt att göra någon moralisk skillnad mellan rätten atttillverka, sälja eller köpa krigsmateriel och slå fast att det inte föreliggernågon motsättning mellan den rådande vapenexportpolitiken och vårnedrustningspolitik? Det är vad stora delar av opinionen ifrågasätter. Är det en informationsskrift? Är det inte så att KMI tarställning för att vi skall ha en stor vapenexport? : Det är en skrift som återspeglar regeringensoch ställningstaganden på det här området. De ståndpunkter somfinns där kan man återfinna i betänkanden från försvarsutredningar och iriksdagens försvarsbeslut, i regeringens propositioner, i utrikesutskottetsoch även betänkanden. Däremot är skriften ingensammanfattning eller minsta gemensamma nämnare för alla de ståndpunkter som förekommeri den offentliga svenska debatten. Per : Det var ungefår vad jag hade väntat mig. Detinnebär alltså att här talar regeringen visserligen med KMI:s röst. Det fårväl uppfattas som ytterligare ett principiellt uttryck för att det KMI gör, detKMI inte gör och det KMI vet gäller inte bara KMI, utan det är regeringens röstresp. dövhet eller icke-handlande. KMI är en del av regeringen, och regeringenär helt ansvarig för vad KMI säger inte sant? : För uttryckssätten i skriften har jagnaturligtvis som författare det egentliga ansvaret, om man vill diskuteraordvalet. Visserligen har skriften i manuskript setts av åtskilliga personerinom , men som författare står jag för ordvalet. Per : Jag vill bara ytterligare betona att det ärjust ansvarsfrågan som vi skall utreda. Det är därför jag har uppehållit migvid den. En del av de socialdemokratiska ledamöterna har inte varit så intresseradeav att lyssna. Det är ansvarsfrågan det gäller, i första hand om regeringen äransvarig eller icke. Det är vår skyldighet och vår rättighet att ikonstitutionsutskottet föra utfrågningarna under respekt från de övrigaledamöterna. Jag vill uppmana ordföranden att i fortsättningen se till att desocialdemokratiska ledamöterna förlägger sina privata samtal till någon annanlokal och någon annan tidpunkt än när vi inom ägnar oss åtutfrågningar. : Varje ledamot har fått ställa sina frågor. BertilFiskesjö: Det har blivit en uppryckning av kontrollen, om jag 1989/90:KU30 harförstått det rätt. I tidigare sammanhang har vi talat om klockor BilagaB 2 som borde ha ringt och om lik som fallit ur garderoberna. Kan KMI nu säga att vi med den ökade ambitionen och denstörre effektiviteten har läget under kontroll och att det inte kommer attramla ut flera lik ur garderoberna, eller har ni i er verksamhet stött påfenomen som ni fortfarande tycker är tveksamma och där det kan blossa upp nya s.k.afSrer? : Jag tycker att vi nu har en god insyn i vadsom har skett tidigare och som sker , icke minst till följd av den mycketomfattande debatt som har förts och till följd av detarbete som Svenska Freds med och har gjort deär experter på detta område och har grävt upp saker som förtjänar att grävasupp. Även många journalister och politiska organisationer har lagt ner myckenmöda på detta. Med den kunskap jag har vill jag säga att det inte finnsnågra stora lik kvar i garderoberna. Det finns några ärenden från 1970-taletoch som jag själv tycker har handlagts på ett sätt som viinte skulle ha handlagt dem på . Det är nödvändigt att se till att deändringar som behövs blir genomförda. På grund av vad som har skett, de lärdomar som industrinhar dragjt och de skärpningar i tillämpningen av reglerna som har införts ärjag övertygad om att det inte pågår några smugglingsförsök. Vad gäller framtiden vill jag peka på deninformationsverksamhet vi bedriver för att på bred front, ända ner tillfackklubbsnivån, föra ut kunskaper om regelverket och förståelse för politiken.Jag har deltagit i flera konferenser med Metall och även SIF långt ner iföretagen. Om fler får veta hur det skall fungera, bidrar det till attförhindra nya afSrer . Men naturligtvis kan man inte utesluta attdet om finns samvetslösa individer som i syfte att göra snabbavinster kringgår regelverket. Det gäller all samhällsverksamhet att ingen kangarantera att det inte förekommer överträdelser, men har vi nåttså långt vi kan inom ramen för de regler och principer som gäller på området. : Jag vill börja med att säga att jagblev glad för de skrifter vi fick. Vi läser sådana skrifter med kritisk blickoch utifrån våra egna värderingar, men jag tror att de kan vara till stor nyttaför många. var utrikeshandelsministern här.Jag ställde då bl.a. frågor om Boghammarbåtarna du nämnde dem i din inledningnu. Några av våra ambassadörer hade uttryckt misstankar om andra prestanda änsom uppgivits. Då svarade att det inte fanns någon anledning attgöra någon omklassificering och att det inte fanns någon bakgrund förmisstankarna. Jag vill nu ställa två korta frågor: när ändradesklassificeringen av 1989/90:KU30 Boghammarbåtarna och vilka uppgifterlåg till grund för omklassifice- Bilaga B 2 ringen? De uppgifter som kommit fram var ju inte tillräckliga. : Klassningen av dessa båtar har icke ändrats.Själva leveranserna skedde , och jag tror att de omfattade51 båtar sammanlagt. gjordes en granskning, och man kom fram till attbåtarna inte var krigsmateriel enligt förordningen. I septemberoktober 1987skedde en formell klassning av båtarna med hjälp av ett yttrande . Tullen gjorde en särskild granskning och undersökte omdet var möjligt att bygga om båtarna så att de kunde bära kanoner. På grund avdet förfarandet fattades ett formellt beslut i septemberoktoberatt dessa Boghammarbåtar ej var krigsmateriel, och det har inte skett någonomkJassning. Däremot gjordes ett politiskt ställningstagande genomAnita uttalande i att sådan här materiel,trots att den ej formellt var att betrakta som krigsmateriel och således intetillståndspliktig, ändå ej borde säljas till stater som befinner sig i krig,där båtarna kan användas i direkta krigshandlingar. Det var ett politisktställningstagande eller en varning eller en vädjan om återhållsamhet, som fickeffekt. : Utfrågningen har pågått ganska länge,och därför kanske jag kan få en skriftlig kommentar till påståendena om enkoppling mellan Bahrein-II-affiren och krigsmaterielexport till ochäven angående uppgifterna om att vissa vapen skulle gå via till . : Vi kan lämna en sådan redovisning. : Jag har bara en kommentar till PerGahrtons uttalande. Jag följde noga hans frågor och till och med antecknade vadhan sade. Den privata konversationen bestod i att jag och min bisittare kommenteradehans frågor. Han kan vara glad för att jag inte uttalade kommentarernaoffentligt, utan mera privat. Per : Jag är inte särskilt glad för det. Sådant somsägs privat här i utskottet mellan personer bör sägas offentligt, om det hållerför offentlig kontroll. : Vi är i tidsnöd, men jag kan återkommasenare. : Det återstår för mig att tacka KMI och hansmedarbetare för att de kompletterat vårt skriftliga material med sina svar påvåra frågor. Med------- markerad text utesluten av sekretesskäl Utfrågning av chefsåklagare angåendekrigsmaterielexport : gäller vår granskningkrigsmaterielexportärenden, för att vara alldeles precis avsnittetBoforsIndien. Jag hälsar chefeåkJagare välkommen tillkonstitutionsutskottet. Enligt den praxis som vi har lämnar jag först ordettill dig, om du har någonting att säga inledningsvis. : Jag har hållit mig underrättad om vilkafrågeställningar som kan komma upp , och jag är naturligtvis beredd attsvara. En del av materialet som jag kommer att tala om är sekretessbelagt, ochen del är öppet. Jag vet att har haft tillgång tillhandlingar i ärendet det gäller både den öppna och denslutna delen av utredningen. Jag erinrar mig att akten i ett sekretessärendesom blev överklagat till regeringsrätten utlånades till konstitutionsutskottetoch låg här i två och ett halvt eller , så jag tar mig friheten attförutsätta att utskottet har i varje fall en viss inblick i problematiken. Till att börja med vill jag klargöra en viktig sak. Jagförutsätter att det som kommer att bli belyst mest är de beslut som harfattats i ärendet, alltså beslutet att inleda förundersökning, beslutet attföreta husrannsakan på olika håll och sedan beslutet att lägga ner förundersökningen.Detta är mina beslut helt mina självständiga beslut, som jag icke har delatmed någon. En svensk åklagares uppgift är att förutsättningslöst och på egetansvar fatta de beslut som han anser vara riktiga. I inledningsskedet ochfortlöpande har jag naturligtvis hållit riksåklagare underrättad, mennär det i en tidningsartikel står att Ringberg beträffande sitt beslut harsamrått med riksåklagaren, är det fel. Eftersom det kanske blir diskussion om detta sedan villjag också tillkännage inledningsvis att jag över huvud taget inte har blivitpåverkad från något håll i någon riktning i mina beslut. Huvudpunkten ärsamtalet från till mig, och jag vill säga att innehållet idet samtalet inte hade någon som helst betydelse för formuleringen av mittbeslut det vill jag till att börja med klart deklarera. Jag har tolkat det så att jag inte är här för attdiskutera riktigheten i mina beslut. För det ändamålet finns det andramöjligheter med överprövning. En åklagares beslut kan begäras överprövade hosen högre åklagare mina beslut hos överåklagaren i 1989/90:KU30Bilaga B 3 ,och hans beslut kan i sin tur begäras överprövade hos 1989/90:KU30riksåklagaren. Men det har inte skett någon form av överprövning av Bilaga B 3 mina beslut. När jag gick hit tänkte jag ge utskottet en någorlundaheltäckande information om ärendets gång. Då kan utskottet komma upp på enplattform varifrån utskottet kan ställa sina frågor. Jag skall inte varamångordig utan bara redogöra i korthet för hur jag kom in i bilden. KU känner till regeringsbeslutet den 29 april 1987.Regeringen hade fått en begäran från indiska regeringen om viss hjälp ianledning av påståenden om mutor. Regeringens beslut gick till ,som fick i uppdrag att göra en revisionell granskning av . Det sägs iregeringsbeslutet att RRV skulle ta kontakt med andra myndigheter och verk föratt kunna skapa en någorlunda heltäckande bild. Det gjorde ,som hade kontakt med speciellt och andra institutioner. på UD:s handelsavdelningtillställde min dåvarande chef detta regeringsbeslut. Det var islutet av maj som jag blev tillfrågad av om jag ville åta mig atthandlägga detta ärende. Det gjorde jag. Då kom från ett sammanträde hosMagnus , och kom såvitt är mig bekant från en sammankomst iregeringskansliet, så det var väl känt att RA var inkopplad. Det diskuteradesdå mellan och kanske flera om detta var någonting föråklagare att ta reda på. Det beslöts att vi skulle titta på det, och på detviset kom jag in i bilden. Riksåklagaren fick meddelande om att jagåtog mig ärendet. Jag hade då inga handlingar alls. Jag hade bararegeringsbeslutet och avvaktade , som är såomskriven och omdebatterad nu i dagarna. underrättade jag mig om det juridiska läget.Jag sammanträffade med , som då handlade utredningen i andra ärenden somavsåg . Jag sammanträffade med Ages utredningspersonal på rikskriminalen skickliga herrar, alla och jag blev sedan tilldelad tre utredare med StenLindström i spetsen en begåvad, språkkunnig, mycket duktigkriminaltjänsteman. Jag studerade ärendet och tog kontakt med överdirektör på och efterlyste verkets rapport. Jag hade ocksåkontakt med riksåklagaren och tillkännagav mitt intresse av att få ta del avrapporten. Sedan stod sommaren för dörren. Jag hade själv semester.Jag kom tillbaka och sökte men främst , somblev den man som jag i inledningen hade mest kontakt med. Vidare undersökte vimöjligheterna att införskaffa andra handlingar, och med detta biträddeHolgersson tjänstvilligt. Vi hade också kontakt med en jurist på somheter . Jag kom tillbaka och sökteTornberg, , riksåklagaren m.fl. tillställde jagHolgersson en skrivelse. Jag kanhär tillkännage att det är med UD:s handelsavdelning som 63 jag haft kontakt. Sedan har jag vid tre tillSllen blivit anmodad att biträda riksåklagare vid föredragningar /90:KU30 Jag hade också på Bilaga B 3 utrikesministernsegen begäran besökt honom på hans tjänsterum. är dekontakter jag har haft. 1 avslutningsskedet har jag också haft en telefonkontakt med men aldrig träffat honom. UD:shandelsavdelning, KMI, och ambassadör Jag tillställde enskrivelse där jag åberopade vissa åtalsregler som gäller både besticknings- ochmutbrott. Här var det fråga om ett bestickningsbrott. När det gäller misstankarom bestickning på det internationella planet eller inom den privatanäringsverksamheten är det två regler som skall vara uppfyllda. Dels krävs enåtalsangjvelse. Hur underligt det än låter skulle den åtalsangj-velsen i dethär fallet lämnas av företrädare för den . Föreligger ingenåtalsangjvelse, kan åtal vara påkallat ur allmän synpunkt. Det där är ettdjuplodande juridiskt resonemang, som jag inte kan gå in på här. Med hänsyn till de åtalsreglerna ville jag att UD:shandelsavdelning skulle redovisa uppgifter i två frågeställningar: För detförsta: har den indiska regeringen kontaktat ellerföreträdare för i frågor som kan avse åtalsangivelse? För det andra: harförundersökning rörande misstänkt mutbrott inletts av indisk myndighet? Om det mottagande landet alltså mutlandet inte vidtar någonform av rättslig åtgärd, påverkar det alltså de allmänna synpunkterna när manskall väcka åtal i det betalande landet. Är det ett land som är fullt avkorruption, finns det mindre intresse i för att klämma åt de svenskanäringsidkarna. Detta ledde till att i början ansåg att vi medhänsyn till att det inte gjorts någonting i kunde ligga lågt tillsvidare. Sedan begärde jag i samma skrivelse att fåriksrevisionsverkets fullständiga rapport och önskade ett personligtsammanträffande med . Detta kom också till stånd. Jag var på besök hos och erhölldå en kopia av fullständiga rapport. Den var av mycket stort intresse. Innehållet i rapporten utgjorde ensamt grund för mitt beslut rörande inledande av förundersökning. Med ledning av innehållet i denna rapport beslöt jag den19 att inleda förundersökning till utrönande av huruvida bestickningsbrottbegåtts. Om detta beslut informerade jag riksåklagaren dagen innan. Jag upplyste RÅ om att jag avsåg att inledaförundersökning och anmälde också hos honom att jag skulle träffa KMIHolgersson vid ett avtalat möte och då ämnade informera honom ommitt beslut att inleda förundersökning. Här kommer vi in på regeringsformen 10:8 om att ministernför utrikes ärendena skall hållas underrättad. Det hade jag kunskap om. Om detta talade RÅ och jag, och han accepterade min uppfatt ning, att bestämmelsen i 10:8 var uppfylld i och med att jag redovisat 64 mitt beslut till , KMI på UD:s handelsavdelning. sidan varregeringskansliet informerat om ordern och 1989/90:KU30 UD hade en omfattande insikt om detta, så mitt Bilaga B 3besked om 10:8 var egentligen utan någon större betydelse, eftersom det redanvar känt. Beslutet som sådant om förundersökning var enligt vad RÅ accepterademeddelat i och med att jag gjorde på detta vis. Sedan började förundersökningen. Här har jag haft fortlöpandehjälp av UD:s handelsavdelning. Det står så enormt mycket i pressen som man kansätta frågetecken och utropstecken för. Det framskymtade i pressen att jaginte hade fått stöd av regeringen. Det är fel. Jag har bara haft kontakt medUD:s handelsavdelning, och den har biträtt mig med hjälp i alla de frågor därjag ville ha besked. Till att börja med var det intressant att undersökamöjligheterna att få att lyfta på banksekretessen för att se vad somdolde sig bakom utbetalningen av dessa 319 miljoner. 1 det avseendet tillskrev jag UD:s rättsavdelning eftersamråd med . Hon sade: Du kan ställa din skrivelse tillvederbörande myndighet i och lämna över ditt material till oss, såskall vi översätta det och vidarebefordra det till justitieministeriet iSchweiz. Så gjorde jag. Där ställde jag en hel del frågor som kom till detschweiziska justitieministeriets kännedom.