bet · GD01LU5 · 1989-12-31 00:00:00 — I motionen yrkas (yrkande 1) att det anfördages regeringen till känna. Även i motion 1988/89:L21 av m.fl. (fip)hävdas att säkerhetsaspekterna berörs alltför sparsamt i propositionen. Motionärernaframhåller dessutom att övergången till ett kontobaserat system medför ökaderisker för intrång i aktörernas personliga integritet. Inte heller denna aspekthar blivit tillräckligt belyst i propositionen. Avsaknaden av en närmareanalys är enligt motionärerna otillfredsställande med tanke på att det nyasystemet inte får innebära att aktieägare och marknadens aktörer i övrigt fåren försämrad integritet eller rättslig ställning,exempelvis i förhållande till skattemyndigheterna. Motionä- 1989/90:LU5rerna anser att regeringen noga bör följa utvecklingen och yrkar(yrkande 1) att vad som anförs i motionen om integritet och säkerhetsaspekterges regeringen till känna. I sitt till lagutskottet avgivna yttrande i ärendethänvisar näringsutskottet till finansministerns ovan redovisade uttalande. Ianslutning härtill framhåller näringsutskottet att de beslut av sompåkallas i propositionen innebär att det skapas en legal grund för övergångtill ett kontobaserat system och att värdepapperscentralens resurser förstärks.Beslutet om systemövergång fattas emellertid inte av eller regeringenutan av intressenterna, vilka härvid är beroende av att bankinspektionen lämnarerforderliga tillstånd. Inspektionen skall också övervaka att aktiekontolagenföljs. Lagen kommer, fortsätter näringsutskottet, enligt 1 kap. 5 § attkompletteras med föreskrifter som meddelas av regeringen eller en myndighet somregeringen bestämmer. Mot bakgrund av det sagda anser näringsutskottet attriksdagen inte har anledning att nu rikta några sådana uppmaningar tillregeringen beträffande integritetsskydd och säkerhet som föreslås i berördadelar av motionerna. I likhet med näringsutskottet anser lagutskottet att detinte finns anledning till någon åtgärd med anledning av motionerna.Lagutskottet vill tillägga att som tidigare berörts det långtgåendeskadeståndsansvar som värdepapperscentralen kommer att bära enligtaktiekontolagen i sig utgör en garanti för att systemet kommer att uppfyllahögt ställda krav när det gäller kvalitet och säkerhet/sårbarhet. Beträffiandede i motion 1988/89:L20 framförda synpunkterna på aktiekontolagens rättsligakonsekvenser hänvisar utskottet till vad utskottet anfört ovan under avsnittetSakrättsliga frågor. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1988/89:L20 yrkande I och 1988/89:L21 yrkande 1. I 2 kap. 3 §, 8 kap. 3 och 8 §§ samt 9 kap. 4, 9 och 10 §§förslaget lill aktiekontolag finns föreskrifter om att personnummer eller annatidentifieringsnummer för aktieägare m.fl. skall anges i konton liksom i vissauppgifter som skall lämnas enligt lagen. I nyssnämnda motion 1988/89:L20 avtredje vice talman m.fl. (c) begärs (yrkande 4) attlagförslaget ändras så att orden "personnummer eller annat" utgår urlagtexten. Motionärerna hävdar att personnumren inte behövs och hänvisar tillatt krävt begränsningar i personnummeranvändningen. I näringsutskottets yttrande anges att vidnäringsutskottets behand ling av ärendet det från motionärernas sida betonats att innebörden av motionsyrkandet är att användningen av personnummer som ideniifie- ringsnummer inom det kontobaserade värdepapperssystemet skall vara förbjuden. I anslutning härtill anmärker näringsutskottet att om avsik ten är att förbjuda personnummeranvändning i det nya systemet, förbudet bör framgå av en uttrycklig bestämmelse i lagen och inte endast av ett motivuttalande beträffande begreppet identifieringsnum- II mer.Härefter påpekar näringsutskoltel att motsvarande krav på upp- gift om"personnummer eller annat identifieringsnummer" för närva-1989/90:LU5 rande ställs i förordningen (1970:600) om förenklad aktiehantering.Bestämmelsen härom kompletterar föreskriften i 7 § lagen (1987:623) omförenklad aktiehantering att förvaltare skall lämna uppgifter lillvärdepapperscentralen om vissa aktieägare som har aktier registrerade iförvaltarens namn. Värdepapperscentralen har, fortsätter näringsutskottet,upplyst om att systemet inte i sig fordrar att personnummer anges i aktiekontonetc. I yttrandet hänvisar näringsutskottet vidare till attdata- och offentlighetskommittén (DOK) i betänkandet (SOU 1987:31)Integritetsskyddet i informationssamhället 4 har redovisat sina allmännaöverväganden angående personregistrering och användning av personnummer.Enligt DOK har den tekniska utvecklingen gjort att personnumrets betydelse somidentifikationsbegrepp i samband med automatisk databehandling i viss mån harminskat. Ett generellt avskaffande av personnumren skulle inte undanröja deintegritetsrisker som är förknippade med personregistreringen i samhället.Under en övergångstid skulle emellertid såväl ett avskafemde som en begränsningav personnummeranvändningen kunna medföra risker för förväxlingar ochrättsförluster. DOK rekommenderar restriktivilet på personregistreringensområde och hävdar att datainspektionen bör utfårda föreskrifter och allmännaråd i detta syfte. Vid prövning av frågor om tillstånd till samköming avregister bör enligt DOK ställas mycket höga krav på den registeransvarigesmotivering till behovet av samkörningen. Tre av DOK:s ledamöter har i ettsärskilt yttrande förordat att en begränsning av personnummeranvändningen skallåstadkommas genom en särskild personregisterlag. uppmärksammar också att undervåren 1989 har avslagit motioner (m, c) om att personnummeranvändningen skallbegränsas och regleras genom en särskild lag. (bet.1988/89:KU28) hade avstyrkt motionerna med motivering att den pågåendeberedningen inom av DOK:s nyssnämnda betänkande bordeavvaktas. Motionerna fick stöd i en reservation (m, fp, c). anser att en grundläggande ambition vidinförandet av det kontobaserade värdepapperssystemet måste vara att åstadkommastörsta möjliga säkerhet i systemet och att skapa förtroende för systemet hosaktieägarna. Användningen av personnummer torde i vissa fall kunna bidra tillatt underlätta identifikationen av aktieägare och sålunda minska risken förrättsförluster. Frågan om i vilken mån personnummer på bör fåanvändas inom systemet kan enligt näringsutskoltets mening lämpligenaktualiseras inom ramen för de allmänna överväganden om personnummersystemetsom baseras på DOK:s belänkande i ämnet. avstyrker alltsåmotion 1988/89:L20 i nu berörd del. kan instämma i vad näringsutskottet anfört ifråga om användningen av personnummer i det kontobaserade värdepapperssy stemet. vill härutöver understryka att uppgifter om per- 19 sonnummer behövs för att värdepapperscentralen skall kunna fullgöra sinlagstadgade uppgiftsskyldighet på skatteområdet vad avser aktiein- 1989/90:LU5nehav, utdelningar m.m. Enligt vad som upplysts från värdepapperscentralen ärpersonnumren däremot inte nödvändiga och kommer heller inte att begagnas somidentifieringsuppgift i den hantering som sker inom det kontobaserade systemet.I stället kommer ett för varje kontohavare särskilt tilldelat kontonummergenomgående att användas vid registreringsåtgärderna. Med hänvisning lill detnu anförda avstyrker lagutskottet bifall till motion 1988/89:L20 yrkande 4.Ställningstagandet innebär att utskottet tillstyrker bifall till propositioneni denna del. Värdepapperscentralen får enligt 5 kap. 3 § förslaget tillaktiekontolag bereda en innehavare av aktiekonton möjlighet att med hjälp avegna terminaler ta del av uppgifter om sina konton. I propositionen framhållsatt denna möjlighet är avsedd för storplacerare, såsom pensionsfonder ochförsäkringsbolag. I förenämnda motion 1988/89:L20 av tredje vice talman m.fl. (c) ifrågasätts hur säkerheten skall kunna vidmakthållas omsådan direktförbindelse medges. Motionärerna yrkar (yrkande 5) att tillparagrafen skall fogas den inskränkningen att en förutsättning för medgivandeskall vara att uppgiftsin-hämtandet kan ske utan risk för obehörigt intrång,sabotage m.m. Näringsutskoltel finner i sitt yttrande det varasjälvklart att värdepapperscentralen inte kommer att lämna medgivande avberört slag om inte den av motionärerna angivna förutsättningen är i möjligastemån uppfylld. Dessutom kan, påpekar näringsutskottet, kompletterandeföreskrifter utfårdas av regeringen eller en myndighet. Det finns därför enligtnäringsutskottets mening inte något skäl till ändring i den föreslagna lydelsenav 5 kap. 3 § aktiekontolagen. delar näringsutskottets uppfattning ochavstyrker bifall till motion 1988/89:L20 yrkande 5. förordardärmed att 5 kap. 3 § aktiekontolagen får den av regeringen föreslagnalydelsen. Gällande bestämmelser om aktiebokens offentlighet finns i3 kap. 13 § aktiebolagslagen. Grundregeln är att aktieboken, som innehåller uppgifterom bolagets aktieägare och det antal aktier av olika slag som varje aktieägareinnehar, skall hållas tillgänglig för envar. av aktieboken iavstämningsbolag skall på begäran tillhandahållas hos bolaget och hosvärdepapperscenlralen. Utskriften får inte vara äldre än och fårinte innehålla uppgift om sådana aktieägare som har 500 aktier eller fårre i bolaget.Någon ändring härvidlag föreslås inte i propositionen om kontobaserataktiesystem. Anknytning lill bestämmelserna om aktiebokens offentlighethar vissa regler i lagen (1987:623) om förenklad aktiehantering, som gäller s.k. förvaltarregistrerade aktier. I avstämningsbolag kan enligt 3 kap. 10 § aktiebolagslagen en bank eller en fondkommissionär, som är auktoriserad förvaltare av aktier, införas i aktieboken i stället för ägaren till de aktier som omfattas av ett förvaltaruppdrag. Av 7 § lagen « om förenkladaktiehantering följer att den som är auktoriserad förval- lare avaktier skall lämna uppgift till värdepapperscentralen om de 1989/90:LU5 aktieägaresom har mer än 500 aktier i samma bolag registrerade i Dessa uppgifter blir offentliga. en störremängd aktier på flera förvaltare kan dess innehavare undgå offentlighet.Reglerna innebär också att ett avstämningsbolag inte är tillförsäkratmöjlighet att få kännedom om alla sina ägare. I propositionen föreslås en ändring i sist nämndahänseenden. Ett aktiebolag anses nämligen, sägs det i propositionen (s. 123), iprincip ha ett berättigat intresse att få kännedom om samtliga sina aktieägare.I enlighet härmed föreslås att förvaltaren skall vara skyldig att lämna uppgifttill värdepapperscentralen om varje aktieinnehav som är registrerat i hansnamn samt att bolaget i fråga skall ha rätt att hos värdepapperscentralen fåtillgång till dessa uppgifter (8 kap. 8 § förslaget till aktiekontolag). Vidareföreslås att värdepapperscentralen skall hålla en sammanställning överaktieägare med sammanlagt mer än 500 förvaltarregistrerade aktier i ett bolagoffentligt tillgänglig (8 kap. 9 §). Till skillnad från nu skall offentlighetsålunda inträda även om aktierna är fördelade på flera förvaltare. De redovisade bestämmelserna kritiseras i två motioner. Imotion 1988/89:L21 av m.fl. (fp) krävs sålunda att reglerna omoffentlighet i aktieboken skall vara knutna till röstetalet och ej till antaletaktier som innehas. Motionärerna påpekar att frågan i och för sig inte hängerdirekt samman med en datorisering av värdepappershanteringen. Möjligheternaökar emellertid kraftigt att göra aktuella sammanställningar av aktieinnehavefter införandet av kontosystemet. Enligt motionärerna bör därför nya reglerför offentlighet i aktieboken framläggas i syfte att det röstmässigainflytandet skall vara avgörande och inte det irrelevanta förhållandet hurmånga aktier man äger i ett visst bolag. I motionen yrkas (yrkande 2) attriksdagen hos regeringen begär förslag till förändrade regler försekretesskyddet i enlighet med vad som anförs i motionen. I motion 1988/89:L20 av tredje vice talman . (c) uttalas att allmänheten knappast kan ha något berättigat intresse avatt känna namnen på personer med så små aktieposter i ett bolag som 500 aktier.Sekretesskyddet borde hellre knytas till röstetalet eller på annat sätt varavärderelaterat. Motionen innehåller emellertid inte något yrkande på dennapunkt. hänvisar i sitt yttrande till att, enligtvad näringsut- skotlet erfarit, i sitt snart förelig gande betänkande (SOU 1989:72) Värdepappersmarknaden kommer att föreslå att regeln om en gräns vid högt 500 aktier byts ut mot en på visst sätt konstruerad värdegräns. Kommitténs förslag kan enligt näringsutskottet väntas föranleda att statsmakterna omprövar de nu ifrågavarande bestämmelserna. I avvaktan på att så sker godtar näringsulskottet de förändringar beträffande tillgängligheten av uppgif ter om aktieinnehav som förslaget till aktiekontolag innebär. Någon särskild framställning till regeringen på grundval av yrkandet i motion 1988/89:L21 om förändrade regler för sekretesskyddet synes mot bak- 21 grund avdet sagda inte vara motiverad enligt näringsutskottets mening. Lagutskottetdelar näringsutskottets uppfattning att statsmakternas 1989/90:LU5 ställningstagandentill den framtida utformningen av de aktuella reglerna inte bör föregripas.Lagutskottet vill i sammanhanget erinra om att frågan om aktiebokensoffentlighet aktualiserades motionsvägen redan i samband medriksdagsbehandlingen av princippropositionen och att lagutskottet i sittyttrande till näringsutskottet framhöll att det då aktuella motionsyrkandetinte borde föranleda någon åtgärd med hänsyn tillvärdepappersmarknadskommitténs arbete. avstyrker följaktligen bifalltill motion 1988/89:L21 yrkande 2. De föreslagna reglerna i 8 kap. 8 och 9 §§ aktiekontolagenföranleder i princip inte några erinringar från utskottets sida. I syfte attdet klart skall framgå att 8 kap. 9 § innebär en utvidgad uppgiftsskyldighet iförhållande till gällande rätt bör dock en redaktionell justering ske avlagrummet. Enligt 5 kap. 4 § förslaget till aktiekontolag får den somär eller varit anställd vid värdepapperscentralen eller ett kontoförandeinstitut inte obehörigen röja bl.a. sådana uppgifter som har registrerats i ettavstämningsregister eller som har lämnats enligt ovan berörda 8 kap. 8 §.Bestämmelsen innebär att en lagstadgad tystnadsplikt införs förprivatanställda. Till följd av reglerna om meddelarfrihet m.m. i tryckfrihetsförordningenoch andra lagar som exklusivt reglerar yttrandefriheten utgör en sådantystnadsplikt inte hinder för en anställd att t.ex. lämna meddelanden förpublicering i en tidning. nämnda förhållande har uppmärksammats i motion1988/89:L20 av tredje vice talman m.fl. (c), vari anförs attdet kan finnas skäl att tystnadsplikten i fråga skall gälla även på massmedieområdet.Motionärerna yrkar (yrkande 2) att det anförda ges regeringen till känna ochatt meddelarskyddsutredningen får i uppdrag att särskilt utreda frågan ominförande av tystnadsplikt på massmedieområdet. (Ju 1988:03) tillkallades år 1988med uppdrag att utreda frågan om meddelarfrihet i förhållandet mellan enskilda. Enligt direktiven (dir. 1988:57) har kommittén till huvud uppgift att föreslå en reglering som innebär alt friheten att lämna meddelanden för publicering slås fast i grundlag även såvitt gäller förhållandet mellan enskilda. Kommittén bör emellertid söka avgränsa tillämpningsområdet för en meddelarfrihet i förhållandet mellan en skilda så att den kommer att gälla endast hos de organ där den kan anses motiverad och inte omfatta varje relation mellan enskilda perso ner. En uppgift för kommittén är också att bedöma vilka undantag som bör finnas på meddelarfrihetens område. Med hänsyn till vad som sålunda anges i direktiven utgår utskottet från att den av motionärerna upptagna frågan kommer att övervägas av kommittén. I sammanhanget vill utskottet erinra om alt liknande spörsmål aktualiserats i samband med det tidigare nämnda förslaget lill lag om skydd för företagshemlig heler och alt dessa spörsmål enligt vad utskottet inhämtat tagits upp till närmare övervägande av kommittén. Något särskilt uttalande i saken från sida är därför inte nödvändigt, och ulskoltet 22 avstyrkerdärför bifall till yrkande 2 i motion 1988/89:L20. Enligt10 kap. 1 § förslaget till aktiekontolag skall hos värdepapperscentralen finnasen särskild nämnd, aktiekonlonämnden, med uppgift att pröva tvister medanledning av beslut som värdepapperscentralen eller ett kontoförande instituthar fattat med stöd av aktiekontolagen. Nämnden skall endast ge enrekommendation om hur en tvist skall lösas. Vem som helst av parterna kan förasaken till domstol utan hinder av att nämnden först har prövat tvisten. Syftetmed nämndens verksamhet är att den enskilde rättsägaren skall få ökademöjligheter att vid sidan av den ordinära domstolsprocessen på ett smidigtsätt få en överprövning till stånd av värdepapperscentralens eller dekontoförande institutens beslut. Imotion 1988/89:L20 av tredje vice talman m.fl. (c) kritiserasde föreslagna reglerna om aktiekontonämnden. Motionärerna anser det intelämpligt att nämnden är knuten till värdepapperscentralen, som ju även ärregisteransvarig. Nämnden bör vara helt fristående, med reglemente som godkännsav regeringen. Enligt motionärerna är fristående nämnder alltid att föredra närdet gäller att säkerställa en opartisk bedömning. Motionärerna yrkar (yrkande7) att 10 kap. 1 § förslaget till aktiekontolag får en utformning somtillgodoser motionskraven. Isitt yttrande pekar näringsutskottet på att aktiekontonämndens reglemente ävenenligt regeringens förslag skall godkännas av regeringen och att nämnden ipropositionen betecknas som fristående. Skillnaden mellan regeringens ochmotionärernas förslag synes alltså ringa, fortsätter näringsutskottet. Den avregeringen förordade konstruktionen innebär emellertid att nämnden kommer attutgöra ett privat organ som inte ingår i den statliga organisationen. Enligtmotionärernas linje skulle den däremot bli ett offentligrättsligt organ. Medhänsyn till att tvister som nämnden tar ställning till kan komma att hänskjutastill allmän domstol, i första hand tingsrätt, för avgörande synes enligtnäringsutskottet motionärernas förslag om en offentligrättslig nämnd mindrelämpligt. Även en nämnd av privaträttslig natur bör kunna få en sådan organisationatt kravet på opartisk behandling av de frågor som underställs den bliruppfyllt. avstyrker följaktligen det förslag till utformningav 10 kap. 1 § aktiekontolagen som framläggs i motionen. Lagutskottetfinner i likhet med näringsutskottet att de föreslagna bestämmelserna omaktiekontonämnden innebär en fullt godtagbar reglering frånrättssäkerhetssynpunkt. vill för egen del härutöver anmärka attordningen med nämnder som i administrativt hänseende är knutna till en författningsregleradorganisation men som i sin konfliktlösande verksamhet är helt oberoende avorganisationen i fråga på intet sätt är någon ny företeelse. Som ett exempelkan nämnas trafikförsäkringsnämnden, vars verksamhet upprätthålls och gemensamtbekostas av ett antal försäkringsbolag och trafikförsäkringsföreningen (6 §irafikförsäkringsförordningen, 1976:359). tet harsig bekant har denna ordning fungerat på ett från rättssaker- 1989/90:LU5 hetssynpunkt invändningsfritt sätt och utan att några nackdelar avdet slag som motionärerna beskriver kunnat förmärkas. Med hänvisning till det anförda avstyrker lagutskottetbifall till motion 1988/89:L20 yrkande 7 och tillstyrker bifall tillpropositionen i motsvarande del. Utöver vad som ovan anföris föranleder de i propositionenframlagda lagförslagen inte några uttalanden från utskottets sida. Utskottettillstyrker således att de genomförs. Som näringsutskottet påpekat bör dock 3kap. 2 § förslaget till aktiekontolag jämkas i språkligt hänseende. I likhet med näringsutskottet tillstyrker lagutskottetvidare att regeringen ges det begärda bemyndigandet att teckna aktier iVärdepapperscentralen . Vad som anförts i propositionen om likvidhantering ianslutning till värdepapperssystemet ger inte utskottet anledning till någrauttalanden. 1. beträfEandeavslag på proposition 1988189:152 att avslår motion 1988/89:L22, 2. beträffandeinnehållet i kontoutdrag attriksdagen med avslag på motion 1988/89:L19 antar det i proposition 1988/89:152framlagda förslaget till aktiekontolag såvitt avser 5 kap. 1 §,. 3. beträffandeöversyn av det sakrättsliga regebystemet att avslår motion1987/88:L903, 4. beträffandegodtrosförvärv av stöldgods att avslår motion 1988/89:L902, attriksdagen med avslag på motion 1988/89:L20 yrkande 6 och motion 1988/89:L21yrkande 3 antar 7 kap. 2 § i regeringens förslag till aktiekontolag, I(fp, c, mp) attriksdagen avslår motion 1988/89:L20 yrkande 3, 2 (ef 1. beträffande uppföljning och utvärdering av lagstiftningen attriksdagen avslår motion 1988/89:L20 yrkande 1 och motion 1988/89:L21 yrkande 1, 3 (m, fp, c, mp) 8. beträffande uppgifter om personnummer att med avslag på motion 1988/89:L20 yrkande 4 antar 2 kap. 3 §, 8 kap. 3 och 8 §§ samt 9 kap. 4, 9 och 10 §§ i regeringens förslag till aktiekontolag, -,. 9. beträffandeanvändning av egna terminaler 1989/90:LU5 att med avslag på motion 1988/89:L20 yrkande 5 antar 5 kap. 3 § i regeringensförslag till aktiekontolag, 10. beträffandeaktiebokens offentlighet att avslårmotion 1988/89:L21 yrkande 2, 4(fp, c, mp) . att avslårmotion 1988/89:L20 yrkande 2, 12. beträfEande aktiekontonämnden att med avslagpå motion 1988/89:L20 yrkande 7 antar 10 kap. 1 § i regeringens förslag tillaktiekontolag, 5(m.fp, c, mp) 13. beträffanderegeringens förslag till aktiekontolag i övrigt att antarregeringens förslag till aktiekontolag i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställer under momenten 2, 5, 8, 9 och 12 ovan med den ändringenatt 3 kap. 2 §, 7 kap. 3 § och 8 kap. 9 § i lagförslaget erhåller i bilaga 3som Utskottets förslag betecknade lydelse, 14. beträfianderegeringens övriga lagförslag att antar de ipropositionen framlagda förslagen till deb lag om införande avaktiekontolagen (1989:000), deb lag omVärdepapperscentralen , deblag om upphörande av lagen (1987:623) om förenklad aktiehantering, deb lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), deb lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), deb lag om ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618), deb lag om ändring ibankrörelselagen (1987:617), deblag om ändring i lagen (1914:45) om kommission, handelsagentur ochhandelsresande, deblag om ändring i lagen (1924:322) om vård av omyndigs värdehandlingar, deblag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling, deblag om ändring i lagen (1936:83) angående vissa utfåstelser om gåva, deb lag om ändring iföräldrabalken, deb lagom ändring iförmånsrättslagen (1970:979), deblag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, deb lag om ändring i utsökningsbalken, deblag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 15. beträffiandepropositionen i övrigt 1989/90:LUS att med bifalltill propositionen i denna del bemyndigar regeringen att senast den 1 juli1990 deb vid den planerade nyemissionen av aktier i teckna aktier för nominellt 1,5 milj. kr., deb godkänna att statensgarantiåtagande i höjs från 50 milj. kr. till100 milj. kr. i samband med nyemissionen. Stockholmden På lagutskottets vägnar Närvarande: RolfDahlberg (m), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (vpk), (), AnitaJönsson (s) och (). Kontrollansvar (mom. 5) UllaOrring (fp), (), (fjj), ()och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Detkontrollansvar" och slutar med "föreslagna lydelsen" bort haföljande lydelse: Medhänsyn till nu anförda förhållanden hade det enligt utskottets mening legatnärmast till hands att i den föreslagna aktiekontolagen på motsvarande sättsom gäller för den som är registeransvarig enligt datalagen åläggavärdepapperscentralen ett strikt skadeståndsansvar för olika skador som kandrabba den enskilde på grund av fel i samband med registerföringen. En sådanutformning av skadeståndsansvaret hade också stått bäst i överensstämmelse medde uttalanden som görs i propositionen om det angelägna i att bereda dedrabbade fullgoda ersättningsmöjligheter.