bet · GD01KU31 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas propositionen 1989/90:78 omreformerat presstöd samt budgetpropositionens förslag till stöd tillfaltidningar och till utgivningen av lättläst nyhetsinformation och litteratur.De senare liksom förslaget till anslag för presstödsnämnden ochtaltidningsnämn-den tillstyrks i sin helhet. Förslaget till omläggning av presstödet som innebär attdriftsstödet skall beräknas på grundval av upplaga och utgivningsfrekvens, ochinte som pappersförbrukning, tillstyrks i sina huvuddrag av utskottet.Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om regler för reduktionav driftsstödet i vissa fall. Propositionens förslag till förändring avreglerna för att invandrartidningar skall få presstöd avstyrks. I betänkandet behandlas också tre motioner från allmännamotionstiden . Tillbetänkandet har fogats 12 reservationer. 1989/90:78 vari yrkas 1. att riksdagengodkänner vad som förordats om definition av en dagstidning (avsnitt 4.1), 2. att riksdagengodkänner vad som förordats om principerna för hur stödberättigadedagstidningar skall särskiljas (avsnitt 4.2), 3. att riksdagengodkänner vad som förordats om principerna för driftsstöd (avsnitten 5 och8.1), 4. att riksdagengodkänner vad som förordats om principerna för utvecklingsstöd m.m. (avsnitten6 och 8.2), 5. att riksdagengodkänner vad som förordats om principerna för distributionsstöd (avsnitten 7.1och 8.3), 6. att riksdagenföreslår att till och /91 anviscis ett förslagsanslag på , 7. att riksdagentill Driftsstöd till dagspressen för /91 anvisar ettförslagsanslag på . 1 1989/90. 1989/90 KU31 8. att riksdagentill Utvecklingsstöd till dagspressen för /90:KU3L1990/91 anvisar ett reservationsanslag på , 9. att riksdagenfastställer en engagemang;5ram för statlig kreditgaranti för lån tilltidningsföretags investeringar i gemensamma tryckerianläggningar på . (avsnitt 6.3), 10. att till Täckande avförluster vid statlig kreditgaranti till dagspressen för /91anvisar ett förslagsanslag på , 11. att tillDistributionsstöd till dagspressen för /91 anvisar ettförslagsanslag på . 1989/90:100 bilaga 10 H 4 vari yrkas 5. att i avvaktan på särskild proposition iämnet till och taltidningsnämnden för /91 be räknar ett förslagsanslag på . 1989/90:100 bilaga 10 H 5 vari yrkas 6. att , i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Stöd till dagspressen för /91 beräknar ett förslagsanslag på . 1989/90:100 bilaga 10 H 6 vari yrkas 7. att , i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Lån till dagspressen för /91 beräknar ett reservationsanslag på . 1989/90:100 bilaga 10 H 8 vari yrkas 9. att till Stöd till radio- och kassettidningarför /91 anvisar ett förslagsanslag på . 1989/90:100 bilaga 10 H 9 vari yrkas 10. att bemyndigar regeringenatt avsätfa ett belopp på . som tillsammans med redan avsatt kapifalom . skall utgöra stiftelsekapitalet för och litteratur, 11. att bemyndigar regeringenatt genom avtal med stiftelsen ekonomiska förpliktelser ienlighet med vad i propositionen förordats, 12. att till för lättläst nyhetsinformation och litteratur för budgetåret1990/91 anvisar ett reservationsanslag på . 1989/90:K9 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tidningar som inte deltar i systemet för samdistributionsrabatt ej skalläga rätt till indirekt stöd såsom momsbefrielse och lägre reklamskatt. 2. att som sin mening ger regeringen till känna att 1989/90:KU31 tidningar skall kunna få samverkansstöd för tryckerianläggningar även i de falldå den konkurrerande tidningen vägrar sådan samverkan, 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt samverkansstöd skall kunna utgå även inom en koncern om konkur rent awisat trycksamarbete. 1989/90:KI0 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagentill Driftsstöd till dagspressen för /91 anvisar ettförslagsanslag på 347 milj.kr., 2. att riksdagenbeslutar att anslagen Utvecklingsstöd till dagspressen och Täckande avförluster vid statlig kreditgaranti till dagspressen inte inrättas, 3. att riksdagenbeslutar att bibehålla anslaget Lån till dagspressen, 4. att under förutsättning att yrkande 3 vinner bifall till Lån till dagspressen /91 anvisar ett förslagsanslag på 25 milj.kr. 1989/90:KII av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslufar att presstödsnämnden får möjlighet att bevilja begränsat driftstödtill i enlighet med vad som i propositionen angetts förtidningar som utges i , , och kommuner, 2. att ,om yrkandet ovan avstyrks, beslufar att avtrapp-ningstiden fastställs till femår för med en femtedel fr.o.m. , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ompresstödsnämndens möjlighet att öppna för samdistribution redan efter enpreliminär bedömning av en nyetablerad dagstidning. 1989/90:K12 av och (c, m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att presstödsnämnden i enlighet med tidigare praxis kan göraframställning om ytterligare medel för investeringar och utvecklingsstöd närpresspolitiskt intressanta projekt presenteras för nämnden. 1989/90:K13 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenanslår . för distributionsstöd till dagspressen, 2. att riksdagenutöver regeringens förslag anslår ytterligare . för driftsstödtill lågfrekventa tidningar, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförutsättningar för att dagstidningar skall beviljas reducerad reklamskatt. 1989/90:K14 av . (fp) vari yrkas 1. att godkänner vad i motionen anförts om a) principerna fördriftsstöd (avsnitten 5 och 8.1), , b) principerna förutvecklingsstöd m.m. (avsnitten 6 och 8.2), 1* 1989/90. Räiielse: S. 28 rad 13 nedifrån S.29 rad 31. S. 30 rad 12, S. 31 rad 14. S. 32 rad 3. 26, S. 33 rad 3 och 33 Tillkommit: under åttonde huvudtiteln. S. 33 rad 3 Står: och aner c)principerna för distributionsstöd (avsnitten 7 och 8,3), 1989/90:KU31 2. att till Driftsstöd till dagspressen /91 anvisar ett förslagsanslag på 335,7 milj.kr., 3. att till en lånefond för dagspressen /91 anvisar ett reservationsanslag på 30 milj.kr., 4. att riksdagenfastställer en engagemangsram för statlig kreditgaranti för lån tilltidningsföretags investeringar i gemensamma tryckerianläggningar på 200milj.kr. (avsnitt 6,3), 5. att riksdagentill Distributionsstöd till dagspressen för /91 anvisar ettförslagsanslag på 91 milj.kr., 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en successiv nedtrappning av det statliga presstö det. 1989/90:K15 av () vari yrkas att riksdagenuttalar att samma avtrappningsregler skall gälla för som förövriga tidningar, vars driftstöd blir lägre än det produktionsbidragsom utgått , 1989/90:K415 av m,fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutgivningen av radio- och kassettidningar samt betydelsen av läns- ochkommuntidningar. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So260. 1989/90:K814 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. attriksdagen till anslaget H 9, Bidrag till nyhetsinformation och litteratur, för /91 anslår utöver vad regeringen har föreslagit eller således 8 799 000kr. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So315. 1989/90:K815 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdaj/jn som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt det måste utformas ett nytt presstödssystem. Motiveringen återfinns imotion 1989/90:L721, I proposition 1989/90:78 föreslås vissa förändringar i detdirekta presstödet. Enligt förslaget skall detta i fortsättningen omfatta trestödformer: driftsstöd, utvecklingsstöd och distributionsstöd. Kostnaderna förpresstödet beräknas för /91 uppgå till 550 milj.kr. föreslog en ändring i definitionenav vilka 1989/90:KU31 tidningar som kan komma i fråga för presstöd ochföreslog benämningen allmän nyhetstidning på denna kategori. Enligt propositionen bör dock samma definition avdagstidningsbegreppet som gäller för det nuvarande presstödet tillämpas.Enligt denna skall med dagstidning avses allmän nyhetstidning och publikationav dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmän politiskopinionsbildning. En dagstidning skall normalt komma ut med minst ett nummervarje vecka. Den skall också ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet påsvenska, och den skall i huvudsak distribueras inom landet. Presstöd skall dock inte lämnas till publikationer somutges i statlig eller regi. föreslog också nya regler för hurstödberättigade tidningar skulle kunna särskiljas, s.k, editionsregler. Enligtpropositionen skall det dock som gälla att en tidnings namn ipressstödssammanhang skall avgöra dess identitet. Två editioner av sammatidning kan enligt propositionen betraktas som två separata tidningar ominnehållet i tillräcklig omfattning skiljer dem åt. För att en tidning skallvara berättigad till driftsstöd skall den ha en andel eget redaktionelltmaterial som överstiger av det totala redaktionella materialet. Utskottet biträder propositionens förslag till definitionav dagstidningsbegreppet samt till principer för hur stödberättigade dagstidningarskall kunna särskiljas. Enligt propositionen skall driftsstöd få lämnas tillsådana dagstidningar som har ett konkurrensmässigt underläge till följd av lågspridning bland hushållen på utgivningsorten och därmed är mindre attraktiva påannonsmarknaden. Dagstidningarna indelas enligt förslaget i tre grupperefter utgivningsfrekvens, nämligen högfrekventa (67 nummer ),me-delfrekventa (35 nummer ) och lågfrekventa (1 2 nummer pervecka). Bland de högfrekventa behandlas vissa storstadstidningar för sig, ochbland de lågfrekventa görs åtskillnad mellan tidningar med riksspridning ochövriga tidningar. Den beräkningsmetod som föreslås baseras enbart på upplagaoch utgivningsfrekvens. Detta skulle emellertid enligt propositionen kunnamedföra att nytillkommande tidningar i gruppen högfrekventa storstadstidningarfår ett oskäligt högt stödbelopp om inte en viss ytterligare precisering av kategoribegreppen införs. föreslårdärför att det för att en dagstidning skall räknas in i gruppen 1989/90:KU31 högfrekventastorstadstidningar även bör gälla att tidningen före detkalenderår stödet avser utgivits med ett redaktionellt textomfång motsvarandemer än . I motion 1989/90:K815 av m.fl. (mp) hävdasatt då dagstidningarna i mycket har utvecklats till statsbidragsberättigade annonsbladär det att förändra presstödssystemet så att det stödjer det som det skallstödja, nämligen informationsfriheten och yttrandemöjligheterna. I motionenbegärs en utredning om ett nytt presstödssystem som inte är baserat påpappersförbrukning och i vilket stöd inte utgår för de delar av tidningarna sominnehåller kommersiell reklam. I motionen föreslås att eftertextannonser idagstidningar och liknande publikationer skall betraktas somproduktinformation. De bör därför kunna ingå i underlaget för presstödet ochbör därutöver befrias från den nya reklamskatt som motionärerna föreslår iannat sammanhang. Även denna fråga bör enligt motionen behandlas i en nypresstödsutredning. beräknade att driftsstödet enligtdess förslag för . . , det tänktaikraftträdandet skulle uppgå till ca 402 milj.kr. Denna nivå lades fast för ettoch . De ekonomiska förutsättningarna har enligtpropositionen försämrats både vad gäller annonsintäkter ochkostnadsutveckling. Dessa försämringar är tydligast hos lågtäckningstidningar,I propositionen föreslås därför en generell uppräkning av bidragssatser ochmaximital med i förhållande till kommittéförslaget för högfrekventastorstadstidningar och för lågfrekventa tidningar. För övriga föreslås ennivåhöjning . Det sammanlagda utfallet av driftsstödet för år 1990beräknas preliminärt uppgå till ca 434 milj.kr. I motion 1989/90:K9 av m.fl. (m) anförs attdet inte är rimligt att i en ansträngd samhällsekonomi öka kostnaderna för presstödet. Motionärerna föreslår en reduktion av driftsstödet i förhållande till propositionens förslag. 1 motion 1989/90:K14 av m.fl. (fp) sägs att man kan acceptera de förändringar i principerna för presstödets fördelning som föreslås. Motionärerna kan dock inte biträda den höjning av presstödet som föreslås för alla kategorier av stöd mottagande tidningar. De föreslår en sänkning av driftsstödet. Förslaget är specificerat för olika tidningskategorier och redovisas här i resp. avsnitt, 1 motionen yrkas också att bestämda steg tas mot en successiv nedtrappning av det statliga presstödet, 5 En höjning av driftsstödet med 20 milj.kr. för ökatstöd till de 1989/90:KU31 lågfrekventa tidningarna föreslås i motion1989/90:KU13 av m.fl. (vpk). Hög- och medelfrekventa tidningar I propositionen föreslås att huvudregeln skall vara attför att en hög-eller medelfrekvent dagstidning skall vara berättigad tilldriftsstöd skall den abonnerade upplagan uppgå till minst 2 000 exemplar ochtäckningsgraden på utgivningsorten vara högst . Tidningens totala upplagaskall i huvudsak vara abonnerad. Tidningens abonnemangspris skall inte varauppenbart lägre än vad som i allmänhet tas ut av tidningar i motsvarandekategori. En dagstidning som skulle vara berättigad till driftsstödskall ändå kunna uteslutas från stöd, eller få stödet minskat, om det medhänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbartatt täckningsfalet ger en missvisande bild av tidningens konkurrensförmåga påannonsmarknaden. Driftsstödet skall enligt propositionen i fortsättningenberäknas genom en metod som bygger på en tidnings upplaga. Stödbeloppet skallräknas ut genom att den aktuella tidningens volym uttryckt i tusental exemplaroch antal nummer multipliceras med en generellt gällande bidragssats.En maximigräns skall enligt förslaget sättas för möjlig bidragsnivå. I propositionen föreslås också att presstödsnämnden skallges rätt att fastställa vilka uppgifter som skall ingå i underlag för ansökanom driftsstöd. För högfrekventa storstadstidningar föreslås bidragssatsenvara . Maximibeloppet föreslås sättas till 49,5 milj.kr. För andra högfrekventa dagstidningar än storstadstidningaroch för samtliga medelfrekventa dagstidningar föreslås att bidragssatsen skallvara . Maximibeloppet föreslås för dessa tidningar sättas till 11,6milj.kr. Enligt motion 1989/90:K14 av m.fl. är detytterst uppseendeväckande att regeringen föreslår att presstödet nu höjs intebara till den nivå som dagstidningskommitténs majoritet föreslog utan dessutomytterligare med betydande belopp. Motionärerna motsätter sig inte att detkompensationsbidrag som vissa förstatidningar, , ochEskilstuna-Kuriren, erhållit tas bort. Bidraget har utgått för attandratidningarna. , och Folket, trots begränsadeupplageskillnader erhållit betydande presstöd. Det är dock enligt motionenoacceptabelt att som kompensationsbidraget tas bort höjakonkurrenttidningarnas presstöd mycket kraftigt. I motionenföreslås att för storstadstidningarna bidragssatsen sätts till 1989/90:KU31 160 000och maximibeloppet till 40 milj.kr. För de medelfrekvenfa landsortstidningarnaföreslås bidragssatsen , och mjiximibi-draget 9,0 milj,kr. Enligt propositionen skall för att en lågfrekvent tidningskall vara berättigad till driftsstöd den abonnerade upplagan vara minst Täckningsgraden på utgivningsorten får enligt försla get vara högst . Den totala upplagan bör till övervägande del vara abonnerad. Abonnemangspriset för helår får inte understiga ett belopp som presstödsnämnden fastställer. Det redaktionella innehållets om fång skall enligt förslaget uppgå till per kalen derår. Det betalda annonsutrymmet får maximalt uppgå till av en tidnings hela omfång. Driftsstödet för de lågfrekvenfa dagstidningarna föreslåsbeviljas med årsvis beräknade schablonbelopp. Beloppen bör enligt propositioneni likhet med nu gällande ordning vara högre för tidningar med riksspridning änför övriga tidningar. För att en tidning skall klassificeras som lågfrekventrikstidning skall enligt förslaget utöver de generella villkoren krävas att tidningen avsätter huvuddelen av sin upplaga i minst hälften av blockregionerna utanför utgivningsorten och i olika delar av landet. För att en sådan ,,, tidningskall få fullt stöd skall enligt propositionen krävas en abonnerad upplaga på minst10 000 exemplar. Om upplagan är mellan 9 999 och 7 000 exemplar föreslås attbidrag beviljas med stegvis minskade belopp. 1 propositionen föreslås två skilda bidragsskalor förriksspridda lågfrekvenfa tidningar, en för endagstidningar och en för tvådagarstid-ningar. För endagstidningar gäller att det högsta föreslagna bidraget är 3 050 000kr. som skall utgå vid minst 10 000 abonnerade exemplar. För tidningar med mindre upplaga sker en avtrappning för varje tusental abonnerade. Lägsta upplagenivån för att bidrag skall utgå är 7 000 abonnerade exemplar. Bidraget föreslås då bli . Motsvarande bidragsskala för tvådagarstidningarna är såutformad att bidraget blir som högst . vid minst 10 000 abonneradeexemplar och som lägst , vid minst 7 000 abonnerade exemplar. För lågfrekventa tidningar med lokal och regionalspridning skall enligt propositionen driftsstödet vara . Motionerna 1989/90:KU31 I motion 1988/89:K14 av m.fl. (fp)föreslås ett stöd vid minst 10 000 exemplar abonnerad upplaga av 2,4 milj. kr.för riksspridda endagstidningar och 2,7 milj.kr. 1motionen förordas den avtrappningsregel som föreslogs av dagstidningskommittén.Denna innebar att stödbeloppet minskades med . för varje tusentalexemplar som upplagegränsen 10 000 exemplar underskreds. Lägsta upplagegränsför bidrag är även enligt detta förslag 7 000 abonnerade exemplar. Som nämnts föreslås i motion 1989/90:K13 av . (vpk) att stödet till de lågfrekventa tidningarna ökas med 20 milj. iförhållande till propositionens förslag. I undantagsfall skall ett begränsat driftsstöd enligt propositionenfå beviljas även för dagstidningar vars täckningstal överstiger och somges ut i vissa glesbygdsområden som kännetecknas av en extraordinärmarknadsstruktur där var och en av tidningarna fyller en särskild funktion förmångfalden inom dagspressen. De områden som åsyftas är , ochLaholmsområdet. Enligt propositionen bör även ett begränsat driftsstödkunna beviljas till dagstidningar i som till väsentlig men inteövervägande del är skrivna på finska även om tidningarnas täckningstalöverstiger . Andelen finsk text bör uppgå till . bör enligt propositionen fastställadriftsstödets storlek enligt dessa särregler mot bakgrund av de särskildavillkor som råder på resp. utgivningsort. Bidrag skall enligt förslaget högstfå uppgå till den beloppsgräns (1,54 milj.kr.) som gäller för lågfrekventa tidningarmed lokal och regional spridning. I motion 1989/90:K11 yrkande 1 av () hävdasatt det även i Skövdeområdet råder sådana geografiska eller befolkningsmässigaförhållanden att den tili viss procentandel beräknade hushållstäckningen integer en rättvisande bild av tidningarnas konkurrenssituation. Motionärenföreslår därför att presstödsnämnden får möjlighet bevilja begränsat driftsstödtill . Driftsstöd i särskilda fall Driftsstöd skall enligt propositionen också få beviljastvå andra tid ningskategorier även om de inte uppfyller samtliga villkor för att vara dagstidning. I den ena kategorin ingår tidningar som huvudsakligen är skrivna på annat språk än svenska och som vänder sig till en språklig 9 En tidning som tillhör denna kategori skall enligt förslaget få uppbära driftsstöd, om den till övervägande del 1989/90:KU31 innehållernyheter, annan information och debatt, som rör förhållanden i och omtidningen har sin huvudredaktion här i landet. Kvalifikations- ochberäkningsnormer i övrigt skall enligt förslaget vara desamma som fördagstidningar med allmänt driftsstöd och motsvarande utgivningstäthet. Den andra kategorin utgörs av tidningar som i huvudsakdistribueras till svenska medborgare utomlands. En sådan tidning skall enligtförslaget få uppbära driftsstöd om den behöver detta för att kunna fortsättamed sin utgivning. Kvalifikationskraven i övrigt skall vara desamma som förandra dagstidningar med motsvarande utgivningstäthet. Stödbeloppet föreslåsfastställas av presstödsnämnden och få högst uppgå till den beloppsgräns somgäller för lågfrekventa tidningar med lokal och regional spridning. Propositionen skiljer sig vad gäller tidningar på annatspråk än svenska från dagstidningskommitténs förslag. Enligt detfa skulle somhittills gälla att sådana tidningar skulle vara berättigade till stöd om de"till övervägande del innehåller nyheter, annan information och debatt,som rör förhållanden i eller är av allmänt intresse". Stödet till tidningar på andra språk än svenskabehandlades i utskottet (KU 1985/86:23) med anledning av proposition 1985/86:98om invandrarpolitiken. I den propositionen föreslogs borttagande av detsärskilda stöd som tidigare utgick till sådana tidningar. I stället föreslogsatt de tidningar på utländskt språk som var allmänna nyhetstidningarskulle ges möjlighet att söka fullt produktionsbidrag inom stödet tilldagspressen. Det föreslogs att tidningar på utländskt språk för atterhålla presstöd till övervägande delen borde innehålla nyheter och annaninformation samt debatt om förhållandena i . Därutöver uppställdes vissaandra krav som att tidningarna skulle rikta sig till invandrare och språkligaminoriteter i , att de skulle ha sin huvudredaktion i samt attminst av upplagan skulle vara spridd i . Utskottet ville för sin del understryka vikten av attallmänna nyhetstidningar på annat språk än svenska även fortsättningsvis fickpresstöd. Utskottet erinrade om att en tidning som uppfyller presstödskravenrörande abonnerad upplaga och periodicitet representerar ett stort ekonomisktåtagande, att en sådan tidning också rikfar sig till en större krets och har enbredare inriktning än andra typer av tidskrifter samt att dess roll i dendemokratiska processen också är av en helt annan betydelse. I princip borde enligt utskottets mening samma regler somför svenska nyhetstidningar gälla för stöd till nyhetstidningar på främmandespråk som, liksom svenska tidningar, riktar sig till människor som lever i vårtland. Motivet för att särregler ändå ansetts behövas var intresset av att stödendast skulle utgå till tidningar som riktade sig till denna kategori. Detfavar enligt utskottet ett viktigt skäl. borde inte utgå för annat än det som tjänade stödets huvudsyfte, 1989/90:KU31 nämligenatt skapa bättre förutsättningar för information, debatt och opinionsbildningbland invandrare i . Mot denna bakgrund ansåg utskottet inte att några invändningarkunde riktas mot kraven på att tidningens text i huvudsak skulle vara skrivenpå annat språk än svenska, att tidningen borde vända sig till invandrare ochspråkliga minoriteter i och att den borde ha sin huvudredaktion iSverige. Utskottet konsfaterade att kravet på attinvandrartidningar för att få statsbidrag till övervägande del skall innehållanyheter och information samt debatt om förhållandena i i propositionenfrämst motiverats med att stöd inte skulle kunna utgå till tidningar somensidigt var inrikfade på ett eller flera länders förhållanden. Utskottet ansågatt detta var ett bärande skäl och att man därför liksom måste godtaett stödvillkor som i någon mån tog sikte på innehållet i tidningen. Med hänsyntill att invandrartidningarna självfallet också borde innehålla information avinternationell karaktär, t.ex. världsnyheter och debatter i storainternationella frågor, ansåg utskottet emellertid att den valda formuleringenav villkoret var väl snäv. Enligt utskottets mening tillgodosågs syftet medbestämmelsen klarare med en formulering av innehåll att tidningen tillövervägande del borde innehålla nyheter, annan information och debatt, som rörförhållandena i eller är av allmänt intresse. Anledningen till att det i den nu föreliggandepropositionen föreslås en förändring av bestämmelserna på denna punkt är attpresstödsnämnden påtalat att villkoret "eller är av allmäntintresse" i praktiken har tolkats så att tidningar på annat språk änsvenska ändå till endast obetydlig del har kunnat handla om svenskaförhållanden ufan att bryfa mot särregeln.