bet · GD01TU1 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 TUl I betänkandet behandlar utskottet 30 mofioner somframlades under den allmänna motionstiden . Med hänvisning till att så sent som ladefast riktlinjerna för trafikpolifiken inför 1990-talet avstyrker utskottet demotionsyrkanden som begär att målen och Inriktningen av trafikpolitiken skallförändras. Utskottet föreslår att de motioner som begär attkommunerna skall ges rätt att införa bilavgifter lämnas utan särskild åtgärdfrån sida med hänvisning till att regeringens och remissinstansernasställningstaganden fill storstadstrafikkommitténs förslag om bilavgifter böravvaktas. Utskottet avstyrker också motionsyrkanden om ombildning avaffärsverken till aktiebolag och om att regeringen skall låta utarbeta etttrafik- och industripolitiskt program för tillverkning och användning av 1 000trådbussar. Med anledning av utskottets ställningstagande har tioreservationer och fem särskilda yttranden avgivits. 1988/89:T202 av och (båda c)vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om färdavgifter i innerstadsområden. 1988/89:T204 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt målsättningen för biltrafikens omfattning i landet skall vara att denminskas med fill räknat års nivå. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1988/89:Fö704 (mp). 1988/89:T207 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar att begränsa bilismen i avsiktatt spara människoliv. 1988/89:T210 av och (båda c)vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad Imofionen anförts om statens ansvar för att leva upp fill den av riksdagenuttalade målsättningen om en tillfredsställande transportförsörjning i landetsalla delar. 1 1989/90.15 saml. 1988/89:T212av () vari yrkas aU som sin mening 1989/90:TU1ger regeringen till känna vad I motionen anförts om behovet av nya metoder förfinansiering av långsiktiga investeringar på kommunikafionsområdet. 1988/89:T214 av Per () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enmiljövänligare bilism. 1988/89:T215 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts rörande helhetssynen på samhälletstrafikpolitik och den långsiktiga utvecklingen på området, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om avvägningen mellanregionalpolitiska, företagsekonomiska, samhällsekonomiska, beredskapsmässiga,miljöpolifiska och sociala mål vid utformningen av kommunikationspolitiken, 3. att som sin mening gerregeringen fill känna vad i mofionen anförts om nordiskt samarbete påtransportområdet, 29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om storstädernas trafikproblem. 1988/89:T219 av Kersfin m.fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av katalytiska frizoner. 1988/89:T220 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförts om nödvändigheten av en samordnad syn påkommunikafionerna i . 1988/89:T221 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1988/89:A435 (c) anförts om betydelsen av goda kommunikafioner förden regionala utvecklingen. 1988/89:T222 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts omgrundläggande principer för trafik och miljö samt miljöavgifter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principerför miljöavgifter och miljökostnadsansvar för vägtrafik och flygtrafik, 8. att hos regeringen begär förslag till sådanlagändring att kommuner får rätt att införa särskilda områdes- ellerträngselavgifter i storstäders cityområden, samt om särskilda restrikfioner isådant område vid tillfälliga allvarliga utsläppssituationer, s.k. inversioner. 1988/89:T223 av . (mp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt 1988 års trafikpolitiskabeslut bör omprövas enligt de riktlinjer som angetts i motionen, 6. att som sinmening ger regeringen fill känna att kalkylerna för väg- resp.järnvägsutbyggnader bör ske på ett jämförbart sätt enligt vad som 24.att hos regeringen begär en lagändring som ger kommunerna 1989/90:TU1 möjligheter att införa biltullar eller områdesavgifter förbiltrafik. 1988/89:T225av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna attmålsättningen för trafikpolitiken skall vara alt ge medborgarna och näringsliveti vårt lands olika delar en tillfredsställande trafikförsörjning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att stat ochkommun bör reducera antalet regler och förordningar inom trafikpoUtiken, 3. att beslutar att de olika trafikgrenarna skall ges ett ökatkostnadsansvar i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. alt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomiskt stöd till olika trafikgrenar, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionenanförts om att utformningen av ekonomiska styrmedel skall bygga påmiljöeffekterna och inte viss teknik, 7.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom användande av miljöavgiftsmedel för att stimulera framtagandet av ny teknikoch nya mätmetoder, 9.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utformningen av ekonomiska styrmedel, 11.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom trängselavgifter i form av biltullar eller områdesavgifter, 24.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom affärsverken, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avveckling av monopol och prestationsplikt, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avreglering och regionalpolitik. 1988/89:T232av () vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en starkare samordning mellan regionalpolifik och trafikpolitikför att uppnå ett transportsystem i som knyter samman både länetsoch landets olika delar. 1988/89:T233av m.fl. (m) vari yrkas att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning tillsätts i enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:T234av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål och riktlinjer för trafikpolifiken, 2. att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionensavsnitt 2 anförts om en avreglering av trafikslagen. 1988/89:T236av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motion 1988/89:A440 (fp) anförts om en utvärderingav trafikpolitiska beslut. 1988/89:T249av m.fl. (s) vari yrkas att som sin 1989/90:TU1mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om affärsverkensregionalpolitiska ansvar. 1988/89:T252 av m.fl.(vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag till enhandlingsplan för att minska bilismen samt en utbyggnadav kollekfivtrafik. Motiveringen till yrkandet återfinns i mofion 1988/89:Jo962(vpk). 1988/89:T253 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad I motionen anförts om möjlighetenatt ta ut lokala bilavgifter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetenatt ta ut lägesavgifter till stöd för kollektivtrafiken. 1988/89:T254 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att hos regeringen begär förslag till ettsystem med lokala miljöavgifter på bilismen. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1988/89:A483 (m). 1988/89:T255 av och (båda mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bilismen bör minska . Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1988/89:Jo965 (mp). 1988/89:T258 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt trafikpolifiken skall kännetecknas av krav om god miljö, regional balansoch säkerhet. 1988/89 :T259 av () vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om entrafikpolitik som utgår från vad naturen tål. 1988/89:T355 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen skall lägga fram ett lagförslag som innebär attkommunerna ges möjlighet att införa biltullar/områdesavgifter. Motiveringentill yrkandet återfinns i mofion 1988/89:Jo860 (mp). 1988/89:T363 av och (båda mp)vari yrkas att beslutar om laglig rätt för alla kommuner att självabesluta om trafikreglerande åtgärder. Inkl. ekonomiska styrmedel. 1988/89:T368 av m.fl.(mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna atttrafiken i innerstäder skall minskas.Motiveringen till yrkandet återfinns i motion 1988/89:Jo957 (mp). 1988/89:T447 av rn.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförts om en mer enheflig behandling av bilfrågor inomregeringskansliet. 1988/89 :T559 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att de principer som imotionen angetts bör vara vägledande för utformningen av kommandetrafikproposifioner. 1988/89:T917 av LarsWerner m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:TU1 1.att hos regeringen begär förslag i form av ett trafik- och industripolitisktprogram om ett kollekfivtransportsystem för 1 000 trådbussar i enlighet medmotionens förslag. 1 Trafikpolitikens mål och inriktning Undervåren 1988 beslutade om vilken inriktning som trafikpolifiken skallha inför 1990-talet (prop. 1987/88:50 och 78, TU 13-24, SkU 21). Enligt dettabeslut är det övergripande målet för samhällets trafikpolitik att medborgarnaoch näringslivet i landets olika delar skall erbjudas en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. Detta innebär att säkerheten och miljön skall ges en mer framskjutenplats jämfört med tidigare trafikpolitiska beslut. Riksdagenlade vidare fast följande fem delmål för trafikpolitiken. - Transportsystemet skall utformas så attmedborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov tillgodoses. - Transportsystemet skall utformas så att det bidrartill ett effektivt resursutnyttjande i samhället som helhet. - Transportsystemet skall utformas så att detmotsvarar högt ställda krav på säkerhet i trafiken. - Transportsystemet skall utvecklas så atl en godmiljö och hushållningen med naturresurser främjas. - Transportsystemet skall byggas upp så atl delbidrar till regional balans. Vid sidan av dessa allmänna mål beslutade om en rad konkreta åtgärder inomtransportsektorns olika delar. Imotion T225 (m) framhålls att det krävs en omläggning av stora delar avtrafikpolitiken för att lösa bl.a. problem i fråga om miljön och framkomlighet.Enligt motionärerna måste trafikpolitiken syfta till att förbättra trafik ochkommunikationer, öka hänsynen fill miljön, förbättra reglonalpolifiken, ökarättvisan så att människor inte godtyckligt tvingas betala varandras kostnader,ta bort de hinder som regleringarna utgör för människor som försöker lösaproblemen samt ge säkerhetsfrågorna hög prioritet. Det yrkas i motionen attmålsättningen för trafikpolitiken skall vara att ge medborgarna ochnäringslivet i vårt lands olika delar en tillfredsställande trafikförsörjning.Enligt motion T222 (fp) är transporter nödvändiga om vårt samhälle skallfungera. De är en viktig förutsättning för handel och dynamisk utveckling.Motionärerna framhåller också att trafik och transporter utgör en av det modernasamhällets största källor fill föroreningar. En av de viktigaste miljöpohfiskauppgifterna är att komma fill rätta med dessa problem.Trafikpolifiken skall enligt mofionen syfta till att erbjuda enskilda människoroch näringslivet en så effektiv, säker och miljövänlig trafikförsörjning sommöjligt. En liberal trafikpolitik skall dessutom erbjuda valfrihet förIndividen - valfrihet att välja mellan olika transportalternativ och servicenivåer.Trafikens miljöeffekter bör enligt motionärerna beaktas mer än . Imofion T232 (fp) framhålls att en starkare samordning mellan regional- 1989/90:TU1 politik och trafikpolitik krävs för att uppnå ett transportsystem iVästerbotten som knyter samman både länets och landets olika delar. Enligtmotion T236 (fp) har det nya trafikpolitiska beslutet kraftigt försämratkommunikationerna i . En snabb utvärdering av detta beslut ärdärför nödvändig, framhåller motionärerna. Imotion T215 (c) framhålls att trafikpolitiken bör utformas så att den lederfram till ett decentraliserat, miljövänligt, mindre sårbart, näringspolitisktstarkt samt effektivt och konkurrenskraftigt samhälle. En framåtsyftandetrafikpolitik måste främja miljövänliga transportsystem som inte rubbar denekologiska balansen, och ur energisynpunkt måste transportsystemet i så storutsträckning som möjligt baseras på rena och förnyelsebara energikällor.Trafikpolitiken måste också främja ett decentraliserat näringsliv. Goda kommunikationerär nödvändiga för alla företag oberoende av var de är lokaliserade. Enligtmofionen har trafikpolitiken också en stor social betydelse. Kommunikafionernahör därför utformas så att de medverkar fill att skapa goda levnadsförhållandenoch bryta isoleringen för enskilda eller grupper av människor. Äveni motion T221 (c) framhålls att en grundläggande förutsättning för ettdecentraliserat samhälle är bra och fungerande kommunikationer i alla delar avlandet. Imofion T210 (c) begärs att staten skall leva upp till den av uttalademålsättningen om en tillfredsställande transportförsörjning i landets alladelar. Enligt mofionärerna finns det tendenser som tyder på att de satsningarsom görs på den statliga transport- och trafikapparaten äventyrar den uppsattamålsättningen. Imotion T259 (c) anförs att vi med vårt levnadsmönster påverkar naturen på ettoansvarigt sätt. Trafiken svarar för en betydande andel av koldioxidutsläppen.Enligt motionen bör hos regeringen begära förslag till entrafikpolitik som utgår från vad naturen tål. Enligtmotion T258 (vpk) har såväl väg- som flygtrafiken ökat kraftigt under senare årmedan person- och godstågstrafiken har minskat. Mofionärerna anser att dennautveckling strider mot viktiga mål, främst vad gäller miljö- ochenergihushållning. För att åstadkomma en förändring bör vägtrafiken ochluftfarten begränsas som järnvägstrafiken, särskilt den eldrivna,sfimuleras. Enligt motionen bör trafikpolifiken kännetecknas av krav på godmiljö, regional balans och hög säkerhet. Imotionerna T207 (vpk) och T252 (vpk) yrkas att åtgärder vidtas för att minskabilismen. Det framhålls att luftföroreningarna till härrör fråntrafiken. Erfarenheter från bl.a. visar att katalysatorer inte på etteffekfivt sätt kan lösa några miljöproblem. De har vägtrafikenskördat mer än 8 000 liv och allvariigt skadat 70 000 människor. Enligtmofionärerna är det aningslöst att hoppas att det går att "asfaltera"bort de enorma problem som bilismen förorsakar. I den sistnämnda motionen yrkasatt hos regeringen begär förslag till handlingsplan för att minskabilismen och bygga ut kollektivtrafiken. Imotion T223 (mp) framhålls att trafikpolitiska beslut är motsägelsefulltbl.a. genom att det pläderar för miljöanpassning och ökad järnvägstrafiksamfidigt som flyg och vägtrafik främjas. Resultatet har blivit 1989/90:TU1 enrekordartad ökning av bil- och flygtrafik, chockhöjningar av biljettpriser påSJ som också börjar förlora godstransporter i ökande takt, tilltagandeförsurning, skogsdöd, havsmiljökatastrofer, söndervittring av byggnader ochbroar, ökande problem med luftvägsallergier m.m. Motionärerna anser att trafikpolifikenmåste omprövas så att de centrala miljöpolifiska målen kan uppnås. Enligtmofionen bör en målsättning vara att I ett första steg minska privatbilismenmed fram fill . Yrkanden om en minskning av privatbilismen med 25 %framförs även i motionerna T204 (mp) och T255 (mp). I motion T368 (mp) yrkasatt ger regeringen till känna att trafiken i innerstäder skallminskas. I motion T559 (mp) yrkas att följande principer skall varavägledande för kommande trafikpolitiska beslut. Målen om energihushållning,miljöskydd och trivsel skall vara minst likvärdiga med ekonomisk tillväxt. SJ:suppgift skall i första hand vara att ta hand om huvuddelen av den person- ochgodstrafik som går på Europavägarna. Kostnaderna för SJ:s verksamhet och banverketsinvesteringar skall, såsom gäller för länstrafikbolagen, till täckas avskattemedel. Halva kostnaden för SJ:s biljetter skall betalas med skattemedel.På sikt, då vi fått en drastisk förrändring av trafiken i miljövänlig riktning,är det önskvärt att få bort subventionerna. Som framgår av den tidigare redovisningen beslutaderiksdagen så sent som att det övergripande målet för samhälletstrafikpolitik skall vara att erbjuda medborgarna och näringslivet i landetsolika delar en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjningtill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. ställde sig viddetta tillfälle också bakom de fem delmål om tillgänglighet, effektivitet,säkerhet, god miljö och regional balans som föreslogs i den trafikpolifiskaproposlfionen. Enligt utskottets mening överensstämmer dessa mål i storutsträckning med de synpunkter om de övergripande målen för trafikpolitiken somförs fram i mofionerna. I flertalet av motionerna yrkas att större hänsyn skalltas till miljöfrågorna. trafikpolifiska beslut innebar attmiljöfrågorna skall ges en mer framskjuten plats än tidigare i dettrafikpolitiska arbetet. Inriktningen på lång sikt när det gäller trafikensmiljöeffekter skall vara att radikalt minska de skadliga utsläppen fråntransportsystemet. Utsläppen av föroreningar skall begränsas, nationellt ochinternationellt, till vad naturen tål. Transportsektorn skall bidra fill atlmålet om att minska kväveoxidutsläppen kanuppnås. I tätorterna skall luftkvaliteten radikalt förbättras ochbullerstörningarna begränsas. Hushållningen med energi inom transportsektornskall förbättras genom ökad energieffektivitet hos de enskilda fordonen. Av det anförda framgår att utskottet anser det nödvändigtatt i hög grad minska fordonens utsläpp av föroreningar. Flera beslut i dennariktning har redan tagits. För personbilar har sålunda obligatorisk avgasreningInförts års modeller. Skärpta avgaskrav för lätta lastbilar ochbussar kommer att införas års modeller och för tunga fordonfr.o.m. Utskottet anser det nödvändigt att arbetet med att ta frammiljö- och 1989/90:TU1 energieffektiva transportlösningar utvecklas ochstimuleras. Att såsom begärs i flera av motionerna skulle uttala attbilismen begränsas med en viss andel anser utskottet inte vara en lämplig metodatt komma till rätta med miljöproblemen. Utskottet är inte heller, såsom föreslåsi motion T559 (mp), berett förorda att av SJ:s och kostnaderskall täckas med skattemedel. Yrkanden om att trafikpolitiken måste verka för godakommunikationer i hela landet förs fram i motionerna. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att det trafikpolifiska beslutet innebar atttransportsystemet skall byggas upp så att det bidrar till regional balans.Ätgärder Inom trafikpolitikens område måste syfta till att stödja de Insatsersom görs inom regionalpolitiken som helhet. Samhället har enligt utskolletsmening självfallet ett ansvar även för trafikförsörjningen i utsatta regioner. Det trafikpolitiska beslutet Innebar vidare atttransportsystemet skall utformas så att det motsvarar högt ställda krav påsäkerhet i trafiken och att det skall utformas så att det bidrar till etteffektivt resursutnyttjande i samhället som helhet. Nya förhållanden medför att det trafikpolitiska beslutetsuccessivt kan behöva anpassas. Utskottet förutsätter att så sker. Med hänvisning till att så lagt fastvilka övergripande mål som skall vara vägledande för trafikpolitiken samt tillden relativt breda enighet om dessa mål som finns anser utskottet att de nubehandlade motionsyrkandena inte bör föranleda någon åtgärd från sida.De avstyrks därför av utskottet. I motion T222 (fp) anförs att varje trafikgren skall bärasina samhällsekonomiska kostnader, inkl. miljökostnader. I motion T234 (fp) framhålls att trafikinvesteringarnamåste ske utifrån ett tillfredsställande ekonomiskt beslutsunderlag, där allaIntäkter och kostnader över tiden vägs samman. Delta gäller även svårmätbarakostnader som miljöpåverkan, trafiksäkerhet och regionala effekter. De rörligaavgifterna bör enligt motionärerna i princip avspegla marginalkostnaderna fördet valda transportmedlet. Varje trafikslag och trafikant skall bära sina egnasamhälls-ekonomi.ska marginalkostnader, innefattande bl.a. miljöpåverkan ocheventuellt ökade risker i trafiken. Enligt motion T225 (m) bör en målsättning förtrafikpolitiken vara att varje trafikgren skall bära sina egna kostnader inkl.påverkan på miljön. Motionärerna anser att ett system där trafikanternabelastas med den verkliga totalkostnaden gör atl hänsynen fill miljön kommer attöka som behovet av styrande regleringar minskar. I motion T220 (c) framhålls att centrala läge iEuropa innebär att kommunikationerna med omgivningen blir särskiltbetydelsefulla for landskapets utveckling. Enligt motionärerna måste planeringenoch utbyggnaden av såväl de regionala trafiksystemen och stomnäten somutvecklingen av de interkontinentala kommunikafionsnäten från sesIntegrerade och planeras med hänsyn till varandra. Riksdagenstrafikpolifiska beslut innebär att samhället skall ha ansvaret /90:TU1 att de trafikanläggningar som behövs för allmänna transportbehovkommer fill utförande. Utbyggnaden och vidmakthållandet av detrafikanläggningar som drivs i statlig regi och för vilka det utgår betydandestatsbidrag skall grundas på samhällsekonomiska bedömningar. Det trafikpolitiska beslutet innebär vidare att de skatteroch avgifter som tas ut som ersättning för utnyttjandet av infrastrukturenskall grundas på ett väl definierat kostnadsansvar. Grundprincipen skall varaatt de avgifter som tas ut skall täcka de totala samhällsekonomiska kostnadersom trafiken ger upphov till. Kostnadsansvaret skall utkrävas i form av fastaoch rörliga trafikavgifter på så låg nivå som möjligt i transportsystemet. Derörliga trafikavgifterna skall motsvara de kortsikfiga samhällsekonomiskamarginalkostnaderna. I mofionerna anförs att investeringsbesluten måste grundaspå samhällsekonomiska bedömningar, att varje trafikgren skall bära sina egnakostnader inkl. påverkan på t.ex. miljön samt att de rörliga avgifterna ochskatterna i princip bör avspegla de samhällsekonomiska kostnaderna. Som framgår av den tidigare redovisningen innebär 1988 årstrafikpolifiska beslut att dessa principer skall vara vägledande förutformningen av trafikpolifiken. Enligt utskottets mening är därmed syftet medmotionsyrkandena redan tillgodosett. De bör därför lämnas utan särskild åtgärdfrån sida. I motion T223 (mp) yrkas att samma generösa beräkningsmodellerskall användas för järnvägsinvesteringar som redan nu tillämpas för vägutbyggnader. I princip alla investeringar och underhållsinsatser påvägnätet bedöms på samhällsekonomiska grunder. Det trafikpolifiska beslutetinnebar att SJ delades upp i ett banverk med ansvar för infrastrukturen och ettaffärsverk med ansvar för tågtrafiken. Ett av syftena med denna uppdelning varatt skall besluta om investeringar i bannätet på liknande sätt somgäller för väginvesteringar, dvs. en samhällsekonomisk prövning avjärnvägs-investeringarna skall göras. långsiktigainvesteringsplanering skall upprättas enligt tioåriga planperioder ochrevideras efter samma tidsintervaller som redan gäller på vägområdet. Utskottet menar att förutsättningar nu har skapats för attpå ett rättvisande sätt jämföra väg- och järnvägsinvesteringar. Eftersomsystemet med samhällsekonomiska bedömningar av järnvägsinvesteringar är nyttåterstår säkert en hel del arbete med att utveckla metoderna. Utskottetförutsätter att detta arbete pågår hos berörda verk och myndigheter. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet inte är påkallad. Motionenavstyrks därför i denna del. I mofion T225 (m) framhålls att det inom trafik- ochkommunikafionsområdet finns en mängd regleringar. Motionärerna anser att enavreglering bl.a. 1* 1989/90.15 saml.