bet · GD01TU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Inriktningen av verksamhet åren 1989/90 Ibelänkandet tillstyrker utskottet vad som förordas budgetpropositiondels om inriktningen av verksamhet , deb omservicemål och ramar för verksamheten . Ibetänkandet behandlas vidare motionsyrkanden om bl.a. telepolifikensinriktning, myndighetsutövning och verksamhetsform, televerketsinvesteringar och statskapital samt laxefrågor med särskild tonvikt på fråganom handikappades avgifter för nummerupplysning. Tillbetänkandet är fogat 14 reservafioner. De avser följande frågor och partier, - Den svenska telepolifiken ochtelepolitiken inom EG (vpk). - Grundläggande telekommunikafioner(vpk), - Förbättrad teleservice i glesbygd(mp). - myndighetsutövning (m ochmp), - verksamhetsform (m ochfp), - (m och fp), - Utbyggnad av datanät utanförstorstadsområdena (mp). - Teleinvesteringar av regionalpolitiskbetydelse (vpk och mp). - Televerksinvesteringar med inriktningpå företagen (vpk). - Uppskrivning av televerketsstatskapital (fp). - Handikappades krav påtelekommunikafioner (vpk). - Handikappades avgifter förnummerupplysning (fp, vpk och mp). - TexUelefonering för döva och talskadade(vpk). - satsning på kabel-TV(vpk). Tillbetänkandet är vidare fogat tre särskilda yttranden. Regeringenföreslår i proposition 1988/89:100 bilaga 8 (kommunikafionsde-partementet)under avsnittet Telekommunikationer (s. 154-166) 1.att godkänner vad föredragande departementschefen förordat ominriktningen av televerkels verksamhet , 1Riksdagen 1989/90.15 saml Nr 2 2.att godkänner de servicemål och ramar som föredragande 1989/90:TU2 departementschefen har förordat för verksamhet under perioden1990-1992. 1988/89:7225av m.fl. (m) vari yrkas 25.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom telepolitiken, 1988/89:7234av m.fl. (fp) vari yrkas 19,alt beslutar om en sådan uppskrivning av avkastningskravalt inleveransen till statsbudgeten blir ytterligare 450 milj.kr. 1988/89:7237av m.fl. (mp) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1988/89:A453 (mp) anförts om post-, lele- och datakommunikation. 1988/89:7801av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om gemensamt telefonabonnemang för familjermed gymnasieelever boende på annan ort, 1988/89:7802av och iVIargareta (båda s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ansvar för ochfinansiering av goda telekommunikationer för handikappade. 1988/89:7803av och (båda fp) vari yrkas all somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhetligatelefonnummer för vissa myndigheter. 1988/89:7804av och (båda mp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atl förhindraavgiftshöjning för nummerupplysning till synskadade. 1988/89:7805av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande teletaxor. 1988/89:7806av och (båda s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teletaxor, 1988/89:7807av och (båda fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna atl abonnemangskostnader för institutionsboende,ideella föreningar och församlingar ges en generös utformning. 1988/89:7809av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om dövas och talskadades texttelefonering. 1988/89:7810av i m.fl. (s) vari yrkas atl som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om telenätet i län. 1988/89:7811 av Karl-GöranBiörsmark och (båda fp) vari 1989/90: TU2 yrkas altriksdagen hos regeringen begär sådana initiativ alt samtliga abonnenter inomÖstergötlands län återfinns i någon av länels två katalog-delar, 1988/89:7812av och (båda mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna att större investeringar av regionalpolitiskbetydelse i telenätet skall göras till föremål för såväl debatt som beslut iriksdagen. 1988/89:7813av m.fl. (vpk) vari yrkas 1, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att telekommuni- kafionerna i bör utvecklas oberoende av förhållandena inom EG, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna all den nuvarande telepolitiken bör ersättas av en inriktning mot god tillgänglighet och service för grundläggande telekommunikationer, 4. att hos regeringen hemställer om en fullständig redovisningav satsning på kabel-TV-området, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att televerketsförslag till taxehöjningar för vanliga abonnenter bör avstyrkas, 6. att uttalar att de av investeringar som görs medinriktning på företagen skall belasta företagen genom avgifter. 1988/89:T814av och (båda m) vari yrkas att riksdagensom sin mening'ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om samtidigförbättring och besparing vid dövas och talskadades texttelefonering. 1988/89:T815av m.fl, (m) vari yrkas 1, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om driftsform, 2. att som sin mening ger regeringen fillkänna vad i motionen anförts om myndighetsutövning, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvarvarande telemonopol, 4, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning om möjligheterna att ge en bredare ägarbas eller att försälja dem, 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teknisk utbyggnad av telenätet, 6, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om teletaxor. 1988/89:7816av och (båda fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om televerketsavgiftshöjning på nummerupplysning. 1988 årsriksdagsbeslut om telepolitikens mål och 1989/90: TU2 beslutade om mål och inriktning förtelepolitiken m.m. (prop, 1987/88:118, , rskr. 402), Enligt beslutet ärdet övergripande målet för telepolitiken att medborgarna, näringslivet och denoffentliga förvaltningen i landets olika delar skall erbjudas entillfredsställande tillgång på telekommunikationer till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Det sålunda angivna målet vidareutvecklas i beslutet iföljande fem delmål, - Telesystemetskall utformas så alt det ger en god tillgänglighet och service förgrundläggande telekommunikationer, - Telesystemetskall utformas så att det bidrar till ett effektivt resursutnyttjande isamhället som helhet. skall telesystemet i sig vara effektivt. - Telesystemetskall utformas så att utvecklingsmöjligheterna tas till vara. - Telesystemetskall utformas så att del bidrar till regional balans och möjliggör socialahänsynstaganden. - Telesystemetskall vara uthålligt och tillgängligt under kriser och i krig. riksdagsbeslut omfattar också telepolitikensinriktning. Beslutet i den delen innebär i korthet följande, - Statensåtgärder skall utformas i en dialog med intressenterna. Televerketsnätutbyggnadsplaner skall förankras på regional och lokal nivå, - Konsumenternaskall ha så stor valfrihet som möjligt i sin användning av teletjänster, - Staten skallskapa förutsättningar för en effektiv konkurrens på utrustningsmarknaden ochvid utveckling av teletjänster. - Staten skallansvara för att det finns ett sammanhållet och öppet telenät som täcker helalandet. - Kostnaderna föratt ge alla tillgång till grundläggande telekommunikationer och för atttillgodose totalförsvarets intressen skall betalas solidariskt. I samband med beslutet om telepolifikens mål ochinriktning beslutade vidare om inriktningen och omfattningen avteleverkets verksamhet . Enligt beslutet skallverksamheten inriktas på - en fortsattkoncentration på nätutveckling och nättjänster, effektivisering ochbehovsanpassning av investeringarna, - åtgärder föratt möta en ökande konkurrens, - en ökadkostnadsanpassning av avgifterna som delvis får ske selekfivt. I den proposifion som utskottet nu har att behandlaföreslår regeringen att godkänner vad föredragande departementschefenförordar dels om inriktningen av verksamhet under perioden1990-1992, dels om servicemål och ramar för verksamheten . I fråga om den generella inriktningen av verksamhetenframhåller departementschefen atl han inte ser någon anledning att föreslånågon förändring av 1988 årsriksdagsbeslut i den delen. Departementschefen 1989/90: TU2 understryker attteleverkets primära mål och basen för dess verksamhet är att - inom de ramarsom statsmakterna fastställer i form av högsta godtagbara prishöjningar ochlägsta accepterade soUditet - utforma telesystemet så att det ger godtillgänglighet och service för grundläggande telekommunikationer. Departementschefenfinner det inte möjligt eller lämpligt att staten tar ett övergripande ansvarför annat än de grundläggande telekommunikafioner-na. Staten bör dock genomteleverket kunna erbjuda andra telekommunikafioner än de grundläggande. Vadriksdag och regering primärt bör behandla är enligt departementschefenservicemål för de grundläggande telekommunikationerna. De viktigasteservicemålen är mått på framkomlighet och tillförlitlighet i telefonnätet samtleveransfider och underhåll för anslutningar. Departementschefen anser inteatt det finns skäl att föreslå någon ändring i de servicemål som riksdagenfastställde . beslut i den delen innebär att målet förframkomlighet skall vara i genomsnitt . Målet förfelavhjälpning är att av felen skall vara åtgärdade inom 8arbetstimmar helgfri . I genomsnitt skall ett fel varaåtgärdat inom . I fråga om leveranstiden för anslutningtill telefonnätet är målet . Vadgäller taxor erinrar departementschefen att (prop. 1986/87:100 bil. 8, , rskr. 212) godkände en taxeomläggning som innebäratt verket ges möjlighet att successivt anpassa sina taxor fill vad som äraffärsmässigt inom ramen för de krav som ställs på service, regional balans ochsociala hänsyn. Den genomsnittliga prishöjningen under perioden 1990-1992beräknas bli . En sådan prisutveckling bör enligtdepartementschefen kunna accepteras. Departementschefenerinrar vidare om statsmakternas beslut (prop. 1987/88:118,7U 28, rskr. 402) auteleverkskoncernen skall ha en soliditet på . Det finns ingen anledning- framhåller han - att nu revidera soliditetskravet. Utskottettillstyrker att godkänner vad departementschefen förordat ominriktningen av verksamhet . Vidaretillstyrker utskottet att godkänner de servicemål och ramar somdepartementschefen förordat for verksamhet under perioden1990-1992. Imotion 7813 (vpk) yrkas att som sin mening skal! ge regeringen tillkänna att telekommunikationerna i bör utvecklas oberoende avtelepolitiken inom EG. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att telekommunikationerna i börutvecklas med utgångspunkt i de förhållanden som råder här. Däremot synes detinte eftersträvansvärt - eller ens möjligt - att skydda r 1989/90.15 saml. verksamhetgenom att söka hindra konkurrens och bevara 1989/90: TU2 monopolverksamhet.Den tekniska utvecklingen medför nämligen att eventuella konkurrenter utansvårighet kan kringgå formella monopol. Med det sagda avstyrks motionsyrkandel. Imotion T813 (vpk) yrkas vidare att som sin mening skall ge regeringentill känna att den nuvarande nyliberala inriktningen av telepolitiken börersättas av en inriktning mot god tillgänglighet och service för grundläggandetelekommunikationer. Utskotteterinrar om det av fastställda övergripande målet förtelepolitiken - att medborgarna, näringslivet och den offentliga förvaltningeni landets olika delar skall erbjudas en tillfredsställande tillgång påtelekommunikationer till lägsta möjfiga samhällsekonomiska kostnad. Vidareerinras om det av likaledes fastställda delmålet alt telesystemetskall utformas så att det ger en god tillgänglighet och service förgrundläggande telekommunikafioner. Slutligen erinras om utskottets ställningstagandeovan till de servicemål för verksamhet som föreslås ipropositionen. Av del anförda följer alt syftet med motionsyrkandet torde fåanses tillgodosett, varför ett bifall till detsamma avstyrks, Vissa övergripande frågor om inriktningen avteleverkets verksamhet Imotion 7237 (mp) framhålls att en god teleservice måste upprätthållas över helalandet. Varje försämring i glesbygden gör del svårare atl bo kvar där, sägermofionärerna. 7eleverket bör få klara direktiv från att bibehålla ochförbättra denna ser/ice. redan framhållit är del av fastställda övergripande måletför telepolitiken att medborgarna, näringslivet och den offentligaförvaltningen i landets olika delar skall erbjudas en tillfredsställandefillgång på telekommunikationer till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad.De av likaledes fastställda delmålen för telepolitiken innebär bl,a.atl telesystemet skall utformas så att det bidrar till regional balans, proposition som låg till grund för beslut omtelepolitikens mål och inriktning rn,m. förutskickades att regeringen skulletillkalla en parlamentarisk utredning med uppgift atl närmare utreda statensregionalpolitiska och sociala ansvar på post- och teleområdena. Så skedde i maj1988, då den s.k. post- och teleutredningen (K 1988:02, Dir, 1988:11)tillsattes. Ordföranden och elva andra företrädare för utredningen omkom vidden tragiska flygolyckan i innevarande år. Utredningensuppgift kommer emellertid ai:t fullföljas, och dess betänkande väntas föreliggai december innevarande år. Medhänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatet av post- ochteleutredningens arbete avstyrker utskottet motion 7237 (mp) i nu berörd del, Imotion 7815 (m) framhålls att myndighetsutövning helt bör skiljasfrån den affärsdrivande verksamheten. telepolitiska beslut våren1988 omfattade också godkännande av ett regeringsförslag omalt inrätta en ny statlig myndighet, statens 1989/90: . Nämnden,vars verksamhet inleddes den 1 juH innevarande år (prop, 1988/89:93, 7U 21,rskr. 248), har till uppgift främst a« utfärda föreskrifter för anslutning avutrustning till och att registrera utrustning som fåranslutas fill det allmänna telenätet, I och med nämndens tillkomst utgör frekvenstilldelninginom radiokommunikationsområdet enda kvarvarandemyndighetsuppgift. Som också framgår av fjolårets telepolitiska beslut skallteleverket - i avvaktan på en översyn av grunderna för fördelning avfrekvensutrymmet - behålla sina myndighetsuppgifter på området. Översynen pågårför närvarande, enligt vad utskottet erfarit. Utskottet finner inte skälompröva ställningstagande och avstyrker motionsyrkandet. Imotion 7815 (m) begärs vidare en översyn av kvarvarande telemonopol. De sistakvarvarande delarna av s.k. anslutningsmonopol -dvs, monopol på attansluta utrustning till telenätet - har numera awecklats, (Något formelltmonopol att anlägga och driva telenät har aldrig funnits i vårt land).Monopolet på telefonautomater avvecklades . Från den 1 juliinnevarande år får vidare kontorsväxlar som uppfyller föreskrivna villkoranslutas till . Syftet med motionsyrkandet tordeföljaktligen få anses tillgodosett, varför ett bifall till detsamma avstyrks. Imotionerna T225 (m) och 7815 (m) framhålls att bör driva sinverksamhet i aktiebolagsform. tidigare framhållit - senast i sitt av godkända betänkandeTU 1987/88:13 om trafikpolitikens mål och inriktning - har affärsverkensställning förändrats kraftigt . För flera av verken, bl.a.televerket, gäller att statsmakternas styrning sker på grundval av rullandetreårspaner. Dessa förändringar har lett till att affärsverken blivitsjälvständigare och mer marknadsinriktade. I det nämnda betänkandet betonadeutskottet vidare att det, vid sidan av de ekonomiska mål som statsmakterna lagtfast, finns andra samhälleliga mål som affärverkens verksamhet syftar till attuppnå. Som exempel på mål av sistnämnda art angavs de regionalpolitiskahänsynstaganden som görs i bl.a. verksamhet. Vidare framhölls altde uppgifter som affärsverken svarar för är av stort allmänt intresse ochdirekt eller indirekt berör stora delar av samhället. Det erinrades dessutom omatt flera av affärsverken - som t.ex. - har betydelsefulla uppgifterinom totalförsvaret. Av de sålunda anförda skälen avstyrkte utskottetmotionsyrkanden om en "bolagisering" av affärsverken. Utskottet harinte ändrat uppfattning i frågan och avstyrker därför även de nu aktuellamotionsyrkandena. Imotion T815 (m) behandlas också dotterföretag. Motionärerna erinrarom att via äger ett flertal dotterföretag ochframhåller att verket förutsättningslöst bör låta utreda vilka företag som kansäljas eller ges en bredare ägarkrels. Isitt av godkända betänkande om vissa telefrågor / 1989/90: TU285:28 (prop. 8 och prop. 158, rskr. 382) betonade utskottet vikten avatt , som förvaltare av ett telenät, verkar och skaffar sig bredakunskaper inom hela telekommunikationsområdet. har - framhålls deti betänkandet - i motsats till övriga europeiska teleförvaltningar sedan längehaft en omfattande egen industriell verksamhet och en därmed sammanhängande,omfattande utvecklingsverksamhet. Verket har genom egna utvecklingsinsatseråstadkommit konkurrenskraftiga produkter och syslem som tillverkas inomteleverkets industrier. Därigenom har verket också uppnått en starkareställning gentemot andra leverantörer. Resultatet av televerkels verksamhet haräven varit till nytta för övrig svensk exportindustri och bidragit tillsvenska exportframgångar. Intresset av goda telekommunikationer - underströkutskottet - tillgodoses bäst genom att breda verksamhet bibehålls.Den verksamhet som bedrivs i verkets bolag bör vara ett naturligt stöd och komplementtill egen, och den bör vara inordnad i en koncernstrategi.Televerket bör ha ett övergripande ansvar för telekommunikationerna i helalandet, vilket innebär all även sociala och regionalpolitiska hänsyn måste tas. Vidareerinrar utskottet om beslut med anledning av proposifion 1986/87:99om ledningen av den statliga förvaltningen (KU 29, rskr, 226). Enligt dettabeslut bör affärsverken och deras dotterbolag behandlas som en sammanhållengrupp av företagsenheter, en koncern. och regeringens styrning avkoncernen bör utövas genom affärsverket som moderföretag, och affärsverken börledas av styrelser som också är koncernstyrelser. Det bör i enlighet härmed iförsta hand ankomma på koncernstyrelsen att, utifrån de riktlinjer somstatsmakterna lagt fast, avgöra vilka dotterföretag som skall finnas ikoncernen. sålunda anfört synes ägnat alt i huvudsak tillgodose syftet medmotionsyrkandet, varför detsamma avstyrks. Imotion 7815 (m) framhålls alt det är viktigt för näringslivet och frånregionalpolitisk synpunkt att digitala teleförbindeber med tillräckligt storkapacitet kan erbjudas på alla platser i landet. I annat fall är risken stor-säger motionärerna - att orter utan sådana förbindelser kommer alt bliomöjliga som lokaliseringsorter för nyetablerade företag. Liknande synpunkterframförs i mofion 7225 (m). Enligtvad utskottet erfarit medför den omfattande utbyggnad av telenätet som förnärvarande pågår att digitaliseringsgraden snabbt ökar, av allateleverkets kunder är nu anslutna till , och av kundernafinns inom riktnummerområden med . En fortsatt hög investeringsnivå väntasmedföra att motsvarande värden blir resp. 95-100 %.Normalt överförs trafik fill och från på digitala förbindelser.Vad utskottet sålunda anfört synes ägnat att tillgodose syftet medmotionsyrkandel. Ett bifall till detsamma avstyrks följaktligen. I motion 7237 (mp)framhålls att datakommunikationen bör byggas ut i 1989/90: TU2 regioner utanförstorstadsområdena. Det är särskilt angeläget - säger motionärerna - attutveckla sådana tjänster som gör det enklare för olika kvalificeradearbetsplatser såsom företagsledning, konsultverksamhet, statligadministration, utbildning och forskning att etablera sig och verka ilandsorten. 7eleverket bör ges klara direktiv om utbyggnad av datanät. Utskottetvill med anledning av detta motionsyrkande erinra om att riksdagenstelepolitiska beslut bl.a, innebär att statens övergripande ansvarpå teleområdet avser de grundläggande telekommunikafionerna, dvs. i första handtelefoni. Staten skall dock genom kunna erbjuda andratelekommunikationer än de grundläggande. Datatrafiken utgör en del av trafikenvia det allmänna telenätet. Detta byggs ut i takt med kundernas efterfrågan.Härigenom ökas kapacitet att tillgodose krav på även andra tjänsterän de grundläggande från kunder i såväl tätorter som glesbygd. Någonkapacitetsbrist för datakommunikation föreligger inte enligt verkets bedömning,och problem av den art som behandlas I motionen väntas inte heller uppstå inomöverskådlig tid. Utskottet, som inte ifrågasätter bedömning,finner sålunda syftet med motionsyrkandet tillgodosett och avstyrker därfördetsamma. Imotion 7812 (mp) yrkas att som sin mening skall ge regeringen tillkänna att större teleinvesteringar av regionalpolitik betydelse skall görastill föremål för såväl debatt som beslut i . framhållit i del föregående sker statsmakternas styrning avteleverket numera på grundval av rullande treårsplaner som verket upprättar.Planerna avser framför allt inriktningen av verksamhet under denärmaste åren. I samband därmed kan naturligtvis också telepolitikens allmännainriktning behandlas. Som också framgår av vad utskottet ovan anfört har post-och teleutredningen till uppgift bl,a. att bedöma och föreslå preciseringar avstatens regionalpolitiska och sociala ansvar på lele- och postområdena.Utredningen skall vidare föreslå lämpliga former för förankring av televerketsnätulbyggnadsplaner på regional och lokal nivå. Medhänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatet av post- ochteleutredningens arbete avstyrker utskottet motionen. Imotion 7813 (vpk) framhålls att leleverksinvesteringar med inriktning påföretagen skall belasta företagen genom avgifter. Enligtvad utskottet erfarit tillgodoser i sin taxesättning motionärernasönskemål. Någon åtgärd synes sålunda inte påkallad med anledning avmotionsyrkandet, varför detsamma avstyrks, Imotion 7810 (s) framställs önskemål om att en modernisering av telenätet inorra län skall tidigareläggas i förhållande till nuvarande planer. bedömning - som utskottet under hand inhämtat - är ifrågavarandelandsdel, jämförd med övriga landet, väl fillgodosedd med möjligheter för allaslags telekommunikationer. Dessutom pågår nu i hela landet en snabbnätutbyggnad som beräknas väl svara mot den förväntadekommunikationsutvecklingen. Då syftet med motionen sålunda synes tillgodosettavstyrker utskottet densamma. Televerketsstatskapital 1989/90:TU2 Imofion T234 (fp) yrkas att beslutar om en sådan uppskrivning avteleverkets avkastningskrav att inleveransen till statsbudgeten blirytterligare 450 milj.kr. Utskottetvill med anledning av detta motionsyrkande erinra om beslut (prop.1983/84:100 bil 8, , rskr. 249) att deb omvandla statskapitalper till ett amorteringsfritt statslån att redovisas som enlångfristig skuld i verkets räkenskaper och med en ränta som är fika medstatens utlåningsränta, dels bilda ett nytt fast statskapital genom enuppvärdering av vissa av fastigheter med 1 760 milj.kr. Statenskrav på överskott skulle baseras på detta nya statskapital. Räntesatsen sattestill statens avkastningsränta (). beräknasenligt proposition 1988/89:150 (kompletteringspropositionen) för nästa budgetårinleverera 206,8 milj.kr. i rörelseöverskott till statsverket (1 760 x 11,75 %= 206,8). Om inleveranskravet höjs med 450 milj.kr. skulle detta innebära enavkastningsränta på på statskapitalet, något som utskottet inte villförorda. En så kraftig ökning av Inleveranserna till statsbudgeten sommotionärerna föreslår skulle vidare försämra likviditet ochsoliditet. Detta skulle i sin tur innebära att teleabonnenterna genom höjdataxor belastas med kostnader som verket inte självt kan påverka eller förutse.Utskottet kan för sin del inte förorda sådana kostnadsökningar och avstyrkermotionsyrkandel. Imotion T815 (m) behandlas bl,a, en kostnadsanpassning av taxor.Motionärerna framhåller att dagens taxor inte återspeglar de verkligakostnaderna för olika nättjänster. Långdlstanstrafiken har blivit billigare ochger - trots låga taxor - ett ekonomiskt överskott, som fullkostnadstäckning inte kan nås i de lokala näten.