bet · GD01BoU4 · 1989-12-31 00:00:00 — I flertalet av dessa motionerföreligger en betydande samstämmighet i fråga om behovet av en länsanknutenkompetens i fiskefrågor. Motionärerna understryker i sina motiveringar bl.a.yrkesfiskets, vattenbrukets och fiskevårdens stora betydelse från olikasynpunkter. De motioner i vilka sådana förslag förs fram är Bol (s), Bo3 (s),Bo4 (s), Bo7 (c), Bo8 (s), BolO (m), Bo 11 (s), Bol3 (c), Bol5 (fp), Bol6 (m),Bol7 (fp) yrkande 5, Bol8 (s), Bo20 (s), Bo22 (m), Bo23 (m) yrkande 7, Bo25 (c)yrkande 4 och Bo29 (s). I några motioner, främst Bo3, och Bo 16,koncentreras intresset till sportfisket och fritidsfisket. Fisketurismensbetydelse från ekonomisk och regionalpolitisk synpunkt framhålls bl.a. i motion Bo29. motion Bo25 är planering och prioritering av kalkningsinsatser i 1989/90:BoU4 försuradesjöar exempel på viktiga arbetsuppgifter i länen. 1 motionerna Bo 13 och Bo 16tas dessutom upp specificerade samordningsfrågor såvitt avser ansvaret förfisket i resp. . erinrar i sitt yttrande om att 1989 årsfiskeriutredning avlämnat ett betänkande med titeln fiskeriadministrationen (SOU 1989:56). Betänkandet innehåller bl.a.förslag till ändringar i den statliga fiskeriadministrationen (s. 159 f.).Betänkandet remissbehandlas . Remisstiden utgår den 20 novemberi år. I likhet med föredragande departementschefen konstaterarjordbruksutskottet att fiskefrågorna har många kopplingar till de verksamhetersom ansvarar för. Utskottet instämmer också till stor del i desynpunkter som motionärerna anfört angående fiskefrågornas betydelse förekonomi, sysselsättning, turism och rekreation. Fiskenämndernas verksamhet ärför närvarande uppdelad på tre huvudområden, nämligen fiskerinäringen (yrkesfiskeoch vattenbruk), fritidsfiske och fiskevård. har beräknat attantalet ärenden , bl.a. genom en ökad delegering, är ca 8 000 omåret. Det kan t.ex. noteras att antalet miljöskyddsärenden ökat. mening är det viktigt att fiskenämndernas kompetens ochlokalkännedom tillvaratas på länsnivå. Så till vida ansluter sig utskottet tillde synpunkter som framförts i flertalet motioner. I övrigt går jordbruksutskottet nu inte närmare in påfrågan hur den statliga fiskeriadministrationen bör organiseras. Den fortsattaberedningen av fiskeriutredningens betänkande bör kunna ge underlag för merapreciserade ställningstaganden härvidlag. Det anförda innebär attjordbruksutskottet avstyrker de ifrågavarande motionerna i den mån dessa ejtillgodoses genom utskottets uttalande om kompetensen m.m. i fiskefrågor. Enligt jordbruksutskottet finns det heller inte anledningför att göra något uttalande i enlighet med de motionsyrkanden somberör specificerade samordnings- och organisationsfrågor angående vissainsjöar. Det far förutsättas att dessa frågor kan lösas i samband med denfortsatta beredningen av fiskeriutredningens betänkande. Med det anfördaavstyrks motionerna Bol3 yrkande 3 och Bol6 yrkande 3. får med anledning av förslaget ipropositionen och i motionerna samt med beaktande av vad jordbruksutskottetuttalat anföra följande. Motionerna om fiskets regionala organisation innebär ikorthet att beslut bör fattas redan nu om att nämnderna skall ingå i den nya . Utredningen om samordnad länsförvaltning föreslog (SOU 1989:5, s. 91) att fiskenämnderna borde ingå i den nya länssty relsen. Att nämnderna var samlokaliserade med lantbruksnämnderna underlättade deras samgående med länsstyrelserna. har ovan anslutit sig till förslaget i propositionen om att lantbruksnämn derna skall ingå i den nya . vill under- 20 stryka vad civilministern anfört om att fiskefrågorna har många kopp- lingartill de verksamheter som länsstyrelserna ansvarar för och att det l989/90:BoU4 därför ärnaturligt att nämnderna ingår i den nya . Liknande synpunkterförs fram i flera av motionerna. Det finns därför enligt bostadsutskottetsmening goda motiv för uppfattningen i propositionen att den framtidafiskeriadministrationen på regional nivå skall ha en länsanknytning.Jordbruksutskottet har, som ovan framgått, uttryckt det så, att det är viktigtatt fiskenämndernas kompetens och lokalkännedom tillvaratas på länsnivå. har emellertid liksom jordbruksutskottetden uppfattningen att det kan finnas skäl avvakta remissbehandlingen av fiskeriutredningensbetänkande och regeringens beredning av frågan. Bostadsutskottetsställningstagande bygger på förutsättningen att under våren 1990kommer att föreläggas förslag om fiskeriadministrationens organisation. Omriksdagen vid behandlingen av detta förslag så beslutar finns möjlighet attlåta fiskenämnderna ingå i de nya länsstyrelserna fr.o.m. ,dvs. då regeringen förutsätter att reformen skall träda ikraft. En anslutning till vad bostadsutskottet nu anfört innebär alltså attriksdagen efter det pågående beredningsarbetets avslutning återigen kommer attöverväga frågan. Sammanfattningsvis och under de förutsättningarbostadsutskottet nu angivit finner sig utskottet kunna godta den ipropositionen föreslagna ordningen avseende fortsatta överväganden om denregionala statliga fiskeriadminbtrationens framtida organbation. Liksom jordbruksutskottetavstyrker bostadsutskottet bifall till de nu behandlade motionerna. När det gäller trädgårdsnäringen påpekas i motion Bo25 (c)att näringen inte berörs i propositionen och att man därmed utelämnar en viktigdel av länsförvaltningens arbete för en levande landsbygd. bör,enligt motionärerna, av regeringen begära ett närmare klargörande om trädgårdsnäringensinriktning. Enligt deras mening bör en utredning studera olika alternativamöjligheter till rådgivning. Ett förslag härom förs fram i motionens yrkande 3. Vad beträffar trädgårdsnäringens situation anförjordbruksutskottet att det kan nämnas att vid flera tillfållenframhållit vikten av att den svenska trädgårdsnäringen och dess internationellakonkurrenskraft bevaras. Yrkanden om en utredning eller utvärdering av näringenssituation har emellertid avstyrkts med hänvisning bl.a. till olika faktorer sominverkat gynnsamt på den svenska odlingen (se t.ex. 1988/89:JoU20).Jordbruksutskottet har inte funnit anledning att i detta sammanhang föreslånågra särskilda åtgärder i fråga om trädgårdsnäringen. har inte heller beträffande denna frågaanledning frångå jordbruksutskottets bedömning. Motion Bo25 (c) yrkande 3 om en utredning om trädgårdsnäringen avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. 4 Fysiskplanering och hushållning med naturresurser 1989/90:BoU4 4.1 Fysisk planering och bostadsförsörjning I propositionen anförs sammanfattningsvis attlänsstyrelsen har stora uppgifter i frågor om samhällsbyggande och omanvändning av mark och vatten. Den nya föreslås få ansvar förfrågor som länsbostadsnämnden ansvarar för och som rör de kommunalabostadsförsörjningsprogrammen och annan samhällsplanering. Länsbostadsnämndernai övrigt föreslås inte ingå i de nya länsstyrelserna. I tre motioner tas upp frågor om länsbostadsnämnderna. Imotion Bol9 (s) såvitt nu är i fråga föreslås att även länsbostadsnämndernaskall ingå i de nya länsstyrelserna. Att länsbostadsnämnderna skall avvecklasföreslås i motion Bo23 (m) yrkande 8. Förslaget i motion Bol7 (fjp) yrkande 4 innebäratt det i det fortsatta förändringsarbetet bör studeras varlänsbostadsnämndernas kvarvarande uppgifter skall hanteras. har tidigare behandlatmotioner i vilka föreslagits att länsbostadsnämnderna skall avvecklas. Sådanaförslag har alltid avslagits av . Med anledning av nu föreliggandeförslag vill utskottet anföra följande. Utskottet finner det väsentligt attlänsbostadsnämnderna även fortsättningsvis består som självständiga myndigheter.De har redan nu och kommer att få ett stort ansvar för att på regional nivåföra ut den sociala bostadspolitiken. Detta är en mycket viktig uppgift; enuppgift som kan väntas bli än viktigare om de stora förändringar i det statligabostadsfinansieringssystemet som övervägs inom regeringens kansli kommer attgenomföras. Utskottet kan således inte dela det förslag om avveckling avlänsbostadsnämnderna som förs fram i motion Bo23 (m) yrkande 8. Vad utskottet nu anfört om vikten av att nämndernakvarstår som självständiga myndigheter låter sig inte förenas med förslaget imotion Bo 19 (s) såvitt nu är i fråga. Vad i denna motion förordats omlänsbostadsnämndernas anknytning till den nya länsstyreben avstyrks alltså. Ytterligare två frågor som hänger samman medlänsbostadsnämndernas verksamhet vill utskottet aktualisera. Under utskottetsberedning av nu föreliggande ärende har utskottet kommit till slutsatsen attdet inte är möjligt att från nämnderna tillföra de nya länsstyrelsernapersonella resurser i och med att frågor som hänger samman medbostadsförsörjningsprogrammen nu flyttas från nämnderna om nämnderna skallkunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Den ipropositionen föreslagna förändringen är nämligen personellt inte särskiltomfattande. Några personella resurser, som kan tas i anspråk av de nyalänsstyrelserna, kommer därför inte att finnas vid en sådan ändraduppgiftsfördelning mellan och länsbostadsnämnden som förordas ipropositionen. förslag innebär, om det accepteras avriksdagen, beträffande att länsbostadsnämnden där som under försöksverksamheten ingår i åter kommer att bli en självständigmyndighet när försöksverksamheten avslutas. Det är viktigt 1989/90:BoU4 attlänsbostadsnämnden i länet därefter har de personella och andra resurser somerfordras för att nämnderna skall kunna fullgöra sin arbetsuppgifter. Det kandärför inte anses acceptabelt att länsbostadsnämnden i "återuppstår" med väsentligt mindre resurser än vad som med tanke pålänets struktur och storlek kan anses motiverat. En bedömning av nämndensresurser bör lämpligen kunna göras med utgångspunkt från de resurserlänsbostadsnämnden hade när försöksverksamheten inleddes. Vad bostadsutskottet nu anfört om resurserna vidlänsstyreberna vid överflyttning av vissa arbetsuppgifier till de nyalänsstyreberna och om resurserna vid länsbostadsnämnden i börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt motion Bol7(fp) yrkande 4. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om behovet attytterligare se över handläggningen av länsbostadsnämndernas kvarvarandeuppgifter. Att frågor som rör bostadsförsörjningsprogrammen flyttas frånnämnderna innebär, som framgått ovan, att nämnderna påverkas endast marginellt.1 stort kommer nämndernas uppgifter att bestå oförändrade eller förmodligenutökas om nämndernas verksamhet bl.a. avseende bostadspolitiken kommer attintensifieras. Det kan i vart fall inte nu anses erforderligt med någottillkännagivande i enlighet med motionärernas förslag. I propositionen anges att det endast är en mindre del avden verksamhet som bedrivs av lantmäterienhet som har betydelseför den nya roll, framför allt inom den fysiska planeringen.Denna del kan enligt propositionen uppskattas till betydligt mindre än hälftenav dagens lantmäterienhet och omfattar främst bevakning av allmänintresset ifastighetsbildningsförrättningar och initiativ till förrättningar samt attbiträda med lantmäterikunskap i verksamhet. Dessa uppgifterföreslås ligga kvar i . Däremot bör den statligafastighetsregistreringen flyttas till lantmäteriets överlantmätarmyndighet. delar denna uppfattning. Genom bl.a.detta förslag uppnås en klarare ansvarsfördelning mellan den nya länsstyrelsenoch lantmäteriet. Utskottets uppfattning innebär att utskottet inte kan ställasig bakom förslaget i kommunisternas partimotion Bo5 yrkande 5om att den nya bör innefatta lantmäteri ochfastighetsregbtrering i sin helhet. I motion Bo23 (m) yrkande 6 föreslås att det bör övervägasatt ge överlantmätaren en sådan koppling till den nya att haninte endast kallas som föredragande utan också bereds möjlighet att följa dendel av verksamhet som berör lantmäteriet. I propositionen anförs att bör kunna anlitaöverlantmätaren som föredragande och att kan köpa tjänster frånlantmäteriet. Det anförda bör innebära att vad i motionen föreslås i alltväsentligt kommer att förverkligas om regeringens förslag i denna /90:BoU4 Ett tillkännagivande beträffande överlantmätarens arbetsuppgifier iden nya länsstyreben är vid en sådan uppfattning inte erforderlig. Motion Bo23(m) yrkande 6 avstyrks med hänvisning till det anförda. I detta avsnitt behandlar utskottet slutligen motion Bol2(s). Yrkandet i motionen går ut på att inte nu bör ta ställning tilllantmäteriverkets regionala organisation. Motionären invänder mot ett uttalandei propositionen om att det i varje län skall finnas en under lantmäteriverketansvarig chef med ansvar bl.a. för den lokala lantmäteriverksamheten i länet. har erfarit att frågor om organbationenav den regionala och lokala lantmäteriverksamheten övervägs för närvarande.Utskottet förutsätter att resultatet av dessa överväganden i lämpligtsammanhang redovisas för . Med hänvisning till det nu anfördaavstyrker utskottet motion Bol2 (s). Dock vill bostadsutskottet i likhet med vad som anförts ipropositionen ( s. 27) betona att det i varje län skall finnas en underlantmäteriverket direkt ansvarig chef med uppgift att ansvara för den lokalalantmäteriverksamheten i länet och att verka för samordning mellanlantmäteriets verksamhet och andra verksamheter i länet. Som framgått av utskottets redogörelse av propositionenshuvudsakliga innehåll föreslås ett utvecklat samrådsförfarande vad gällerarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och vissa andra frågor som rörarbetsmarknaden. skall enligt förslaget i propositionenligga utanför den nya . I motion Bo 17 (fp) påtalas det förhållandet attarbetsmarknadsfrågorna lämnas utanför den föreslagna samordningen.Arbetsmarknadsfrågorna har en mycket central betydelse för den regionalaplaneringen och samordningen. Det är därför enligt motionärerna inkonsekventatt länsarbetsnämnden i sin helhet lämnas utanför. Målsättningen bör vara attinlemma de planeringsfrågor som rör sysselsättningsutvecklingen i de nya länsstyrelsernasverksamhet. Arbetsförmedlingsverksamheten kan därefter ges en mer lokalförankring i arbetsförmedlingsnämnderna. Ett tillkännagivande till regeringenom vad i motionen anförts om länsarbetsnämnderna föreslås i yrkande 3. , som yttrat sig i ärendet, delaruppfattningen att länsarbetsnämnden inte bör inordnas i den nya länsstyrelsen.Det föreslagna vidgade samarbetet mellan den nya ochlänsarbetsnämnden inom såväl arbetsmarknadsutbildningen som beredskapsarbetenoch vissa andra frågor som hör till länsarbetsnämndens område ger, enligtutskottets uppfattning, ett tillfredsställande inflytande överden regionala planeringen. Utskottet föreslår därför att motion Bol7 (fp) i nubehandlad del avstyrks. delar arbetsmarknadsutskottetsuppfattning om ar- 1989/90:BoU4 betsmarknadsfrågornas organbation påregional nivå. Motion Bo 17 (fp) yrkande 3 avstyrks således. Civilministern anför i propositionen att han anser att detär viktigt att den sociala sektorn behandlas likvärdigt med övrigasektorintressen. För området social omvårdnad föreslås därför att en särskildtjänst som länsexpert inrättas, i likhet med vad som föreslås beträffande enrad andra expertområden. I propositionen anges vidare att flertalet av de frågorsom behandlats i utredningen om länsstyrelsernas social funktioner kommer attberedas vidare i andra sammanhang. Enligt vad socialutskottet anför i sitt yttrandekommer frågan om ytterligare resurser till länsstyrelsernas sociala funktioneratt övervägas i det pågående arbetet med budgetpropositionen 1990. Såväl motion Bol4 (fp) som Bo26 (s) tar upp socialafrågor. I motion Bol4 hemställs att regeringen ges till känna vad som imotionen anförts om förstärkning av den sociala funktionen inom länsstyrelserna.Motionären pekar på att länsstyrelsernas sociala funktion har fått ökadearbetsuppgifter . Socialtjänstlagen förutsätter bl.a. att den socialafunktionen aktivt deltar i samhällsplaneringen och fullgör de skyldigheter somlänsstyrelsen har i egenskap av regionalt tillsynsorgan. harlänsstyrelserna, enligt motionären, fått en väsentligt ökad arbetsbeljistninggenom bl.a. sin befattning med lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissafell. Även i motion Bo26 (s) betonas vikten av att de socialafunktionerna tillförs tillräckliga resurser. Vidare framhålls vikten av att desociala funktionerna får en tydlig roll i organisationen. Motionärerna begärett tillkännagivande med detta innehåll. I likhet med motionärerna understryker socialutskottet isitt yttrande att den sociala sektorn inom den nya måstetillföras de resurser som krävs för att den sociala funktionen skall kunnafullgöras på ett tillfredsställande sätt. Utskottet förutsätter att dessaresursbehov beaktas i det pågående budgetarbetet. delar denna uppfattning och förutsätteratt de i motionerna aktualiserade frågorna om resurserna vid länsstyrebernassociala funktioner beaktas i det pågående budgetarbetet. Med hänvisninghärtill avstyrker bostadsutskottet motionerna Bol4 (fp) och Bo26 (s). Förtroendemannamedverkan l989/90:BoU4 I propositionen anförs att det är viktigt att den nyalänsstyrelsen får ett starkt förtroendemannainflytande. Detta säkras, enligtregeringsförslaget, om det vid sidan av styrelse finnsobligatoriska nämnder. Dessa föreslås vara: utbildningsnämnd, , lantbruksnämnd, kommunikationsnämnd och miljönämnd. Nämndernaföreslås få elva ledamöter. Landshövdingen föreslås i normalfallet varaordförande. Av övriga ledamöter utses fem av och fem av regeringen. I ett flertal motioner tas upp förslaget att vid sidan avlänsstyrelsens styrelse inrätta fem obligatoriska nämnder. I motionerna Bol7(fp) yrkande 7, Bo 19 (s), Bo23 (m) yrkande 9 dessa två yrkanden såvitt nu är ifråga och Bo31 (c) yrkande 2 yrkas avslag på förslaget om obligatoriskanämnder. I motionerna anges bl.a. följande motivering härför. I motion Bol7 (fp) hänvisas till rådande variationer i deolika länen. Enligt motionärerna är det opraktiskt att först besluta om ettantal obligatoriska nämnder och därefter bli tvungen att tillåta en delundantag. I motion Bo 19 (s) anges att en ordning med obligatoriskanämnder förstärker sektoriseringen jämfört med vad som gäller och minskarstyrelsens samordnande möjligheter. Ett genomförande av förslaget anges medföraen otydlig ansvarsfördelning. Förslaget medför enligt motionen vidare enobalans mellan antalet förtroendevalda i nämnderna och styrelse.Motionärerna pekar också på att landshövdingen, som föreslås få bli ordförandei nämnderna, kommer att bindas i återkommande interna sammanträden, dels iform av nämndsammanträden, dels i form av förberedelser för dessa. I motion Bo23 (m) pekas på att förutsättningarna förlänsstyrelsernas verksamhet är olika i skilda delar av landet, något som talarför att länsstyrelsernas organisation skall ges flexibilitet. Det bör därförenligt motionärerna inte vara obligatoriskt att inrätta nämnder. 1 tre motioner behandlas nämndorganisationen i vissa län.Det gäller kommunisternas partimotion Bo5 samt motionerna Bo9(s) och Bo31 (c). 1 motion Bo31 (c) hänvisas till de skilda förhållanden sområder i de olika länen, något som särskilt gäller storstadslänen. Motionärenhänvisar till den särskilda utredning om samordnad länsförvaltning i Stockholmslän som regeringen låtit statskontoret utföra. Enligt motionären harregeringen inte i sitt förslag beaktat statskontorets slutsatser. I motionenpekas på olika regionala organ i som den i propositionenföreslagna lösningen inte passar för. Motionärerna anger att motsvarandeproblem kan finnas även i Göteborgs- och Malmöområdena. I motionBo9 (s) hemställs att de i propositionen föreslagna fem -, obligatoriskanämnderna, såvitt gäller , skall utgå. 1 kommunisternas partimotion Bo5 yrkande 6hem- 1989/90:BoU4 ställs att samt skallundantas från nämndobligatoriet. Enligt motionärerna har dessa båda län såspeciella förutsättningar att särlösningar fordras. I de motioner vari yrkats avslag på förslaget lämnasvidare synpunkter på vad som bör gälla om nämndobligatoriet inte genomförs.Motionerna går i allmänhet ut på att länsstyrelsernas styrelser själva skalläga rätt att besluta om inrättande av de besluts- och beredningsorgan de ansersig behöva. Sådana synpunkter förs fram i motionerna Bo 17 (fp) yrkande 8, Bo19 (s), Bo23 (m) yrkande 9 dessa tre yrkanden såvitt nu är i fråga och i Bo31(c) yrkande 3. I de motioner som godtagit nämndobligatoriet med vissa undantaghemställs i motion Bo9 (s) att nämndobligatoriet i ersätts meden möjlighet för regeringen att efter framställning från länsstyrelsensstyrelse besluta om inrättande av särskild nämnd/särskilda nämnder förspecifika ämnesområden och i kommunisternas partimotion Bo5 attregeringen, såvitt gäller , återkommer med ett nytt förslag tillnämndorganisation efter det att storstadskommitténs förslag harremissbehandlats. 1 motion 1988/89:K504 (s) erinras om att det saknas ettutvecklat förtroendemannainflytande på länsnivå över miljövårdsfrågorna. Motionärernaanser det angeläget, mot bakgrund av den prioritering som miljöpolitiken nufått, att de förtroendevalda bättre engageras i miljöarbetet på länsnivå ochatt regeringen prövar på vilket sätt ett sådant förtroendemannainflytande kanorganiseras. I motionen begärs att det anförda ges regeringen till känna. som yttrat sig över propositionenoch motionerna såvitt rör inrättande av nämnder anför bl.a. följande. Enligt utskottet har i propositionen anförts övertygandeskäl för den föreslagna ordningen med obligatoriska nämnder vid sidan avlänsstyrelsens styrelse. Som inledningsvis nämnts ingår utskottet inte i enbedömning av de olika sektorsområden som den nya föreslås ansvaraför och avstår sålunda från att ta ställning till vilka nämnder somnämndobligatoriet bör avse. Utskottet kan konstatera att om den föreslagnamiljönämnden kommer till stånd innebär detta att de i motion 1988/89:K504 (s)framförda önskemålen tillgodoses. Av utskottets ställningstagande följer vidareatt det inte finns anledning för utskottet att ingå i överväganden av deförslag som framförts i vissa motioner i fråga om vad som bör gälla omnämndobligatoriet helt slopas. Med anledning av vad som i något fall anförtsbeträffande länsstyrelses rätt att själv besluta om inrättande avberedningsorgan vill utskottet dock erinra om att förslaget inte innebär någraförändringar beträffande den rätt som länsstyrelserna har att inrättaberedningsgrupper och rådgivande organ utan beslutsansvar. Det ovan anförda innebär sammanfattningsvis attkonstitutionsutskottet föreslår att propositionens riktlinjer såvitt nu är ifråga godkänns, dvs. avslag på motionerna Bo 17 (fp) yrkandena 7 och 8 såvittnu är i fråga, Bol9 (s) såvitt nu är i fråga, Bo23 (m) yrkande 9 såvitt nu är ifråga och Bo31 (c) yrkandena 2 och 3. övergår härefter till de i motionernaBo5 (vpk) och Bo9 (s) upptagna frågorna om undantag från nämndobliga- 27 förStockholms län samt . i dennadel bl.a. följande. I fråga om föreslås mot 1989/90:BoU4 bakgrundav att länet saknar en länsbostadsnämnd att den nya länsstyrelsensstyrelse skall fatta de beslut som i andra län skall ankomma på den . Enligt propositionen kan det finnas skäl att äveni andra avseenden tillåta annan nämndorganisation för i Gotlandslän. Vidare framhålls i propositionen att det även för andra län i några fallkan vara tänkbart att tillåta annan nämndorganisation. Enligt propositionenbör dessa frågor belysas under arbetet inför genomförandet av reformen och ilämplig form redovisas för . I den i motionerna Bo9 (s) och Bo31 (c)åberopade rapporten av statskontoret Samordnad länsförvaltning i Stockholmslän (1989:31) anges sammanfattningsvis bl.a. följande. Det är av stor viktatt de tillkommande förtroendemannaaorganen inte bidrar till att ökakomplexiteten i den offentliga sektorn i . Det föreslås därföratt den s.k. storstadsutredningens (SB 1988:01) förslag avvaktas utredningenhar enligt dir. 1988:64 att utarbeta förslag till åtgärder för att förbättralivsmiljön i storstäderna innan förtroendemannaorganisationen i slutligt fastställs.