bet · GD01UU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Det svenskabidraget till det internationella katastroflagret för livsmedel (lEFR) och WFP.sfond för utdragna katastrofinsatser motsvarar spannmål och 2 500 tonvegetabilisk olja. Bidraget är inte bundet till inköp i annat än om WFPinte kan göra uppköp från med exportproduktion. WFP har fortsatt köpaoljan från (), och det finns ingen anledning enligtutskottets uppfattning att tro att WFP härvidlag skulle ändra sina rutiner. Härmed avstyrks motionerna U223 (m), U224 (c) och U238(s). Vad gäller kravet i motion U233 (m) att det svenskalivsmedelsöverskottet skall användas till bistånd till svältande i olikaländer får utskottet anföra följande: Den svenska inställningen är att livsmedelsbistånd endastskall ges vid akuta katastrofeituationer. Av detta skäl bidrar t.ex.till WFP:s katastroflager. Ett stort inflöde av livsmedel under normalasituationer kan ha den effekten att det lokala prissättningssystemet sätts urspel. Hjälpsändningar kan då komma att ersätta den inhemskajordbruksproduktionen med långsiktigt skadliga konsekvenser. Landet kan lättbli beroende av livsmedelshjälp och den egna överlevnadsförmågan förändras. Med det ovan anförda avstyrks motion U233 (m). Utvecklingssamarbete genom SIDA (C 2) Propositionen (s. 90112) För /91 föreslår regeringen att 6 787,0milj. ställs till förfogande för utvecklingssamarbete genom SIDA. Dettainnebär en anslagsökning med 597,0 milj.kr. i förhållande till föregåendebudgetår. Regeringens förslag till fördelning av biståndet genomSIDA framgår av tabell 5. Utvecklingssamarbete 1989/90-1990/91 (milj.kr.) 1989/90:UUl 5 i b i a 100(1) 40(1) i As i en Lat inamer i ka 800(2) 47(2) organ i sat ioner (3) Information genom SIDA (3) 'T.o.m.innevarande budgetår redovisas medlen för katastrofer, stöd till återuppbyggnadm.m. under en anslagspost. Medel förinformation genom folkrörelser, andra enskilda organisationer och SIDA anvisast.o.m. /90 över anslaget C 9. I propositionen föreslås att medelsramarna församarbetsländerna ökas med sammanlagt 320 milj.kr. till sammanlagt 3 605,0milj.kr. För närmare motivering till regeringens förslag om bistånd tillenskilda samarbetsländer hänvisas till propositionen (s.94105). Samarbetemed enskilda länder 1989/90:UU15 Moderata samlingspartiet föreslår i motionerna U202 ochU246 att landramarna avvecklas vad gäller , , , Vietnamoch då enligt partiet inget statsstöd bör gå till enpartistater. Förövriga programländer utom förordas sänkningar av landramarna i linjemed att programlandsbistånd successivt bör avvecklas till förmån förprojektinriktat bistånd. Avvecklingen föreslås ske , ochför nästa budgetår föreslås därför en minskning av landramen till huvuddelen avenpartistaterna. För förordas höjning. Biståndet till skallenligt partiet föras till anslagsposten Projektbistånd till vissa länder. ansluter sig till regeringens förslag i sinmotion U204 på flertalet punkter vad gäller programländerna. Partiet förordardock ett större stöd till som föreslås bli programland samt en minskningav biståndet till . förordar vidare en utökning avprogramlandskretsen med förutom , och . ansluter sig i sin motion U244 tillregeringens förslag i denna del utom vad gäller där ett större biståndföreslås. kommunisterna föreslår i sin motion U241höjningar till samtliga programländer utom för , , , Bangladeshoch där regeringens förslag godtas. Vpk föreslår vidare att Sri Länkaupphör att vara programland. Miljöpartietansluter sig i sin motion U220 till regeringens förslag. befolkning har drabbats hårt av kriget.Produktionen inom jordbruk och industri har minskat. Transport- ochkommunikationsleder har förstörts. I landet finns till följd av kriget ca 550000 internflyktingar. Utskottet konstaterar att biståndsbehovet således ärmycket stort. inledde 1987 ett ekonomiskt reformprogram som isitt innehåll ligger i linje med de anpassningsprogram som ochInternationella valutafonden stödjer i många andra . 1989beviljades inträde i dessa båda nämnda organisationer. Ett viktigt steg mot fred togs 1988 när , Sydafrikaoch slöt avtal om bl.a. tillbakadragande av de kubanska trupperna. 1989nåddes en överenskommelse om vapenvila i konflikten mellan och UNITA,vilken dock senare har brutits. I anslutning till den pågående fredsprocessen har Angolasregering /90:UUl5 signalerat beredvillighet till försoning, bl.a. genom åtgärder för en politisk liberalisering. Svenskt bistånd går bl.a. till insatser inom hälsovård,transporter, fiske och varubistånd i form av reservdelar m.m. Utskottet anser att fortsatt bistånd i den omfattningregeringen föreslår är väl motiverat mot bakgrund av de stora behoven ochbefolkningens utsatta situation. Utskottet delar inte uppfattningen som framförs imotionerna U202, U246 och U658 (samtliga m) att bistånd genom den angolanskastatsmakten bör upphöra om inte villkoren för fred och försoning infrias. Ettavbrytande av biståndet skulle enligt utskottet drabba den redan svårt lidandebefolkningen. Det finns enligt utskottet i stället anledning för attstödja och uppmuntra en fortsatt rörelse mot ökad demokrati och försoning iAngola. Utskottet förordar därför en fortsatt humanitär och demokratifrämjandeinriktning av biståndet. Den medelsram om 200 milj.kr. som regeringen föreslår ärbaserad på en bedömning av kapaciteten från svensk och angolansk sida att framgångsriktförvalta anslaget. En höjning enligt motion U241 (vpk) är därför intemotiverad. Mot bakgrund av de stora humanitära behoven i välkomnarutskottet i sammanhanget att betydande bistånd utanför landramen kan lämnas förnödhjälps- och flyktinginsatser. Sådant bistånd lämnas viaInternationella röda korset och enskilda organisationer. Det är vidare utskottets uppfattning att Sverigefortsätter att ge politiskt stöd till FN:s ansträngningar att uppnå försoningoch varaktig fred i . Därmed avstyrks yrkande 9 i motion U202 (m), yrkande 7 imotion U241 (vpk), yrkande 14 i motion U246 (m) samt yrkandena 1, 2 och 3 imotion U658 (m). Motionerna U241 (vpk), U244 (c) och U246 (m) föreslårsamtliga en högre medelsram för än vad regeringen föreslagit. Den botswanska ekonomin har utvecklats i en mer gynnsamriktning än i flertalet andra . Valutareserven är förhållandevisstor. Ett antal problem kvarstår emellertid, såsom hög arbetslöshet,vattenbrist och stor livsmedelsimport. Vidare kvarstår det starka beroendet avSydafrika. Det svenska biståndet syftar till att minska beroendet avSydafrika samt att möjliggöra social utveckling på landsbygden. Utskottet erfaratt en omorientering sker i biståndet mot utveckling av landetsmänskliga resurser genom kunskapsöverföring. Reservationerna i biståndet harökat. Mot dennabakgrund anser utskottet att regeringen föreslår den me- 1989/90:UU15delsram som är ändamålsenlig för . Yrkande 8 i motion U241 (vpk),yrkande 18 i motion U244 (c) samt yrkande 1 i motion U246 (m) avstyrks. Samtliga partier utom moderata samlingspartiet anslutersig till regeringens förslag om medelsram för . I motionerna U202 (m),U246 (m) och U635 (m) föreslås att landramsbiståndet till avvecklas. Imotionerna U211 (s) och U204 (fp) understryks vikten av att biståndet anpassastill den rådande kris- och krigssituationen i landet och i högre grad inriktaspå katastrofinsatser via enskilda organisationer och FN. Liknande tankarframförs i ett antal motioner om vilka behandlas under anslagspostenKatastrofbistånd. har härjats svårt av ett pågåendeinbördeskrig som skördat hundratusentals människoliv. har deeritreanska befrielserörelserna och den tigreanska befrielserörelsen fåttkontroll över stora delar av norra . Situationen i har förvärrats genom en utvecklingspolitiksom missgynnat effektiv produktion inom bl.a. jordbruket. Allvarliga brott motde mänskliga rättigheterna har begåtts, bl.a. i samband med den militäramobiliseringen i norr och bybildningsprogrammet. Den hotande svältkatastrofenger anledning till djup oro. Mot denna bakgrund har det svenska biståndet successivtomorienterats mot humanitärt inriktade och katastrofförebyggande insatser. Enminskande del av biståndet går till fortsatta reguljära bilaterala program.Stödet till jordbrukssektorn har helt avvecklats, medan insatser inomundervisnings- och hälsosektorerna enligt utskottets uppfattning bör kunnafortsätta under nästa budgetår. Utskottet finner att förutsättningarna för ett reguljärtlångsiktigt bilateralt utvecklingssamarbete med kraftigt försämratsunder senare år. Omorienteringen mot humanitära och katastrofinriktade insatservia FN och enskilda organisationer är därför angelägen och motiverad, inteminst mot bakgrund av det utbredda mänskliga lidande som konflikterna i landetfört med sig. Utskottet understryker vikten av en fortlöpande prövning avbiståndssamarbetets förutsättningar och effektivitet. Det bör härvid övervägasom programlandssamarbete är den lämpligaste formen för att nå de mestnödställda människorna. Utskottet utgår från att landets allmänpolitiskautveckling och de begynnande fredsansträngningarna även i fortsättningen nogaföljs från svensk sida. Den politiska utvecklingen i är föremål för ettantal motioner vilka behandlas i ett separat betänkande . Utskottets överväganden vad gäller katastrofbistånd tillEtiopien återfinns under anslagsposten Katastrofbistånd, Stöd till återuppbyggnadm.m. längre fram i betänkandet. Med detovan anförda får yrkande 18 i motion U204 (fp) och yrkande- 1989/90:UU15na 1 och 2 i motion U211 (s) anses besvarade. Yrkande 11 i motion U202 (m),yrkande 15 i motion U246 (m) samt yrkande 1 i motion U635 (m) avstyrks. I motion U241 (vpk) föreslås en höjning, medan i motionU246 (m) föreslås en sänkning av landramen. är ett av världens fattigaste länder. Efteren av ekonomisk stagnation slöts en överenskommelse med Internationellavalutafonden och om ett strukturanpassningslån. Utskottet noteraratt i anslutning till överenskommelsen har en ny ekonomisk politikintroducerats som omfattar bl.a. devalveringar, privatisering av detaljhandeloch friare prissystem. Det ekonomiska reformprogrammet har lett till vissapositiva resultat, även om arbetslösheten stigit och utlandsskulden alltjämtär mycket stor. Det svenska biståndet syftar till en bättre resurstillväxtbåde vad gäller materiella och mänskliga resurser. Bistånd lämnas till bl.a.landsbygdsutveckling, fiske, undervisning, industri och varubistånd. Utanförlandramen har betalningsbalansstöd tidigare lämnats för VärldsbankensAfrikaprogram. Enligt utskottets uppfattning är den av regeringenföreslagna medelsramen väl motiverad med hänsyn till behoven i Guinea- Bissauoch utvecklingen i landet. Utskottet avstyrker därför yrkande 9 i motion U241 (vpk)samt yrkande 5 i motion U246 (m). Även tillhör jordens fattigaste länder. Landetär starkt beroende av livsmedelsimport för sin försörjning. En växande utlandsskuldutgör ett allvarligt problem. Det svenska biståndssamarbetet med är inriktatpå insatser för att trygga befolkningens överlevnad i tider av extrem torkasamt i övrigt stödja produktiv verksamhet och öka möjligheterna till självförsörjning.Enligt vad utskottet erfarit administreras biståndet effektivt. Utskottet finner den av regeringen föreslagna medelsramenför väl anpassad till landets behov och utveckling i övrigt. Yrkande 10 i motion U241 (vpk) som föreslår höjning samtyrkande 6 i motion U246 (m) som föreslår en sänkning av landramen avstyrks. I motion U246 (m) föreslås en lägre medelsram än vadregeringen föreslagit. Den mycket höga befolkningstillväxten i har letttill stora påfrestningar på samhället. Tillgången på odlingsbar jord är alltförknapp. Det svenska biståndet har därför koncentrerats till landsbygds- utvecklinginom sektorerna markvård, vattenförsörjning och hälsovård 1989/90:UU15 Kvinnor och miljö är prioriterade områden. bör enligtutskottets uppfattning vara en strävan att fortsatt medverka tillaktivt folkligt deltagande i biståndsinsatserna och därigenom främja Biståndet är såvitt utskottet kan Utskottet anser mot denna bakgrund samt med tanke på att medelsramen varit oförändrad att regeringens förslag omen höjning av medelsramen för nästkommande budgetår är Därmed avstyrks yrkande 7 i motion U246 (m). 1 motion U241 (vpk) föreslås en högre och i motion U246(m) en lägre landram jämfört med regeringens förslag. Biståndet till syftar till att slå vakt om landetssjälvständighetssträvanden och minska sårbarheten gentemot Sydafrika.Biståndet är koncentrerat till förvaltningsutveckling, miljö- och markvård ochsysselsättningsskapande åtgärder. Utskottet konstaterar att genomgår en politisktproblemfylld period med militärstyre . Det finns klara brister närdet gäller respekten för demokratiska fri- och rättigheter. Den senaste tidensutveckling, som bl.a. inneburit en ytterligare koncentration av makten tillmilitärjuntan, inger oro och har ytterligare försämrat landets internationellaanseende. Det är därför enligt utskottet desto angelägnare att, som anges ipropositionen, utvecklingen i underkastas en särskild analys somunderlag inför beslut om biståndssamarbete nästkommande avtalsperiod.Utskottet förutsätter att analysens resultat redovisas för . Iavvaktan härpå biträder utskottet regeringens förslag om oförändrad medelsram. Härmed avstyrks yrkande 11 i motion U241 (vpk) och yrkande8 i motion U246 (m). kommunisterna föreslår i motion U241 enhöjning och moderata samlingspartiet i motion U246 en sänkning av landramenjämfört med regeringens förslag. Mo9ambique är det land som hårdast drabbats av Sydafrikasdestabi-liseringspolitik. Terror och sabotagehandlingar från rebellrörelsenRNM, som har stöd inne i , har givit upphov till utbrett mänskligtlidande. Produktion och social verksamhet har till vissa delar lamslagits. Det svenska biståndet syftar till att minska Mo9ambiquesberoende av samt främja ekonomisk utveckling och resurstillväxt för att därigenom söka lindra något av den nöd som terrorn skapat. Biståndet har successivt anpassats till säkerhetsläget och till det ekono miska reformprogrammet som stöds av bl.a. . Biståndet 04 är koncentrerat till jordbrukssektorn, undervisning, industriupprust- En viktig del utgörs av varubistånd. Biståndet utanför /90:UU15 landrameni form av katastrofhjälp och betalningsbalansstöd har varit Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser utskottet detmotiverat med ett omfattande biståndssamarbete med Mo§ambique. Denomprio-ritering mot ekonomiska reformer, liberalisering och demokratisering somägt rum i landet utgör ytterligare motiv härför. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsram för biståndssamarbetet. Härmed avstyrks yrkandena 12 i motion U241 (vpk) och 9 imotion U246 (m). I motion U202 (m) förordas att Namibiabiståndet skall utgåi projektform. Motion U204 (fp) föreslår dels att skall bli programland,dels en höjd medelsram jämfört med regeringens förslag. I motion U642 (c)förordas att svenskt stöd bör ges till FN:s arbete i och till landetsdemokratisering. Det fria högtidlighöll sin självständighetsdag den21 . Utskottet hälsar den namibiska självständigheten med stor tillfredsställelse. har stött utvecklingen motsjälvständighet och demokrati, både med humanitära insatser och genom stöd tillFN:s Namibiakår, UNTAG. förestår planeringen av det framtida reguljärabiståndssamarbetet med det självständiga . FN och ett stort antal länderhar förberett det framtida Namibiabiståndet. har tillsammans med övriganordiska länder initierat ett antal förberedande studier, särskilt inomsektorerna transporter, kommunikationer, utbildning och finansväsende. Somanges i budgetpropositionen får det närmare innehållet och utformningen av detkommande samarbetet med avgöras efter förhandlingar med landetsdemokratiskt tillsatta regering. Utskottet får konstatera att det råder bred parlamentariskenighet om att etablera ett omfattande biståndssamarbete med det fria ochsjälvständiga . Det är enligt utskottets uppfattning uppenbart attbiståndsbehoven är stora efter den långdragna och svåra frigörelseprocessen, isynnerhet efter självständigheten. Utskottet anser vidare attsamarbetet bör få en långsiktig karaktär och att bör bli ettprogramland. Utskottet välkomnar att resurser avsätts för att inrätta ettbiståndskontor i . FN kommer genom sina biståndsinsatser att fortsättasin närvaro och sitt stöd till . Genom stora bidrag till UNDPoch andra biståndsorgan inom FN stöder FN:s fortsatta verksamhet ilandet. Med det ovan anförda anser utskottet yrkande 16 i motionU204 (fp) och yrkande 7 i motion U642 (c) besvarade. Yrkande 49 i motion U204(fp) samt yrkande 14 i motion U202 (m) avstyrks. Moderata samlingspartiet föreslår i motion U246 en lägrelandram för och begär i motion U202 en utvärdering av Tanzaniabiståndet.I motion U241 (vpk) förordas en höjning av landramen jämfört med regeringensförslag. Utskottet vill understryka vikten av att regelbundnautvärderingar görs i biståndsverksamheten. Under 19871988 genomförde regeringenett analysarbete om biståndet till , det s.k. Afrikaprojektet.I den fallstudie om som projektet även innefattade gjordes en utförliggenomgång av Tanzaniabiståndet. Detta arbete har därefter följts upp i sambandmed olika biståndsförhandlingar. Vidare görs i internationella sammanhangkontinuerligt översyner av biståndet till , exempelvis i form avkonsultativa möten under ledning. deltar i dessa möten. Det ekonomiska återhämtningsprogram som genomförsedan 1986 har enligt vad utskottet erfarit gett vissa positiva resultat undersenare år. översteg BNP-ökningen befolkningstillväxten förförsta gången . Huvudmålsättningen i det svenska biståndet är attstödja detta reformprogram. Vidare utgår stöd till sociala sektorer såsomundervisning och hälsovård. Ett fortsatt omfattande internationellt biståndbedöms av utskottet som nödvändigt för att den resurskrävandestrukturomvandlingen skall kunna genomföras och en stabil ekonomisk tillväxtkomma till stånd. Med det ovan anförda får yrkande 7 i motion U202 (m) ansesbesvarat. Yrkande 13 i motion U241 (vpk) och yrkande 10 i motion U246 (m)avstyrks. Även i pågår en genomgripande ekonomiskreformprocess. En viktig del i det långsiktiga svenska biståndet är attunderlätta en strukturomvandling med syftet att skapa en bärkraftig utveckling.Prioriterade sektorer är jordbruk, hälsa och undervisning. Utskottet anser detmotiverat med den av regeringen föreslagna landramen. Det bör i sammanhangetnämnas att ytterligare bistånd till stöd för anpassningsprogrammet kan kommaatt aktualiseras genom utnyttjande av anslagsposten Särskilda insatser iskuldtyngda länder. Därmed avstyrks yrkande 16 i motion U241 (vpk) och yrkande11 i motion U246 (m) vilka föreslagit en höjd resp. sänkt landram jämfört medregeringens förslag. Moderata samlingspartiet yrkar i motionerna U202 och U246att skall avvecklas som programland eftersom landet är en enpartistat.Vänsterpartiet kommunisterna () förordar en höjning av landramen. Detsvenska biståndet syftar främst till att minska de sociala och 96 ekonomiskaklyftorna i landet och minska beroendet av . sektorersom prioriteras i det landramsfinansierade biståndet är under- 1989/90:UU15 visning, hälsovård, förvaltningsutveckling, transporter ochvarubistånd. I biståndet ingår insatser för att främja demokrati och folkligtdeltagande på lokal nivå. Bistånd utanför landramen utgår bl.a. genom detregionala SADCC-stödet. Utskottet bedömer att det långsiktiga biståndssamarbetetmed fyller en viktig funktion och har förutsättningar att nå deavsedda befolkningsgrupperna. är det enligt utskottets uppfattningviktigt att noggrant följa den politiska utvecklingen i och isynnerhet frågan om respekten för de mänskliga rättigheterna. Fortsatta och ommöjligt utökade demokratifrämjande biståndsinsatser är angelägna. Utskottettillstyrker den av regeringen föreslagna medelsramen. Härmed avstyrks yrkande 8 i motion U202 (m), yrkande 17 imotion U241 (vpk) och yrkande 16 i motion U246 (m). Motion U246 (m) förordar en jämfört med regeringensförslag sänkt landram. Det svenska biståndet inriktas på att hjälpa den fattigalandsbygdsbefolkningen. Sysselsättningsskapande åtgärder prioriteras.Biståndet koncentreras till landsbygdsutveckling, hälsostöd och undervisning.Utskottet finner den föreslagna medelsramen för det långsiktiga bilateralabiståndet befogad. Därmed avstyrks yrkande 2 i motion U246 (m). I motion U246 (m) förordas en sänkt medelsram jämfört medregeringens förslag. Det långsiktiga svenska biståndet till är inriktatpå att bekämpa fattigdomen och miljöförstöringen. Prioriterade områden ärhälsovård, vattenförsörjning, energi, skogsbruk med markvård och undervisning.Utskottet anser det motiverat med den föreslagna landramen för att fullfölja defattigdomsinriktade insatserna. Härmed avstyrks yrkande 3 i motion U246 (m). I motionerna U241 (vpk) och U246 (m) föreslås höjningresp. sänkning av landramen för . Biståndssamarbetet med koncentreras till skogs-,transport- och elkraftssektorerna. Regeringen avser kommande år att läggastörre vikt vid kunskapsöverföring avseende företagsskötsel och offentligförvaltning. Utskottet anser den föreslagna medelsramen motiverad. med tanke på biståndets effektivitet väsentligt att den påbörjadeutvecklingen mot politisk och ekonomisk liberalisering fortsätter. Fortsattbistånd kan också bidra till att bryta landets isolering. 7 1989/90. Därmedavstyrks yrkande 21 i motion 241 (vpk) och yrkande 12 i 1989/90:UU15 motion U246 (m). I motion U241 (vpk) förordas att Sri Länka avvecklas somprogramland. I motion U246 (m) föreslås en i jämförelse med regeringensförslag oförändrad medelsram. Det svenska biståndet till Sri Länka har, sedanvattenkraftsprojektet i Kotmale avslutats, koncentrerats tilllandsbygdsutveckling, hälsovård och utbildning. Till viss del harbiståndsinsatserna försvårats genom konflikten i landet. Utskottet konstaterar med oro att utvecklingen i Sri Länkafortsätter att präglas av allvarliga konflikter mellan olikabefolkningsgrupper. Det utbredda våldet har krävt ett stort antal människoliv.Utskottet anser det nödvändigt att nogsamt söka anpassa biståndssamarbetet tillde rådande förhållandena. Utskottet vill särskilt understryka vikten av att,såsom angetts i propositionen, en betydande del av landramsmed-len skall kunnainriktas mot att lindra den akuta krisens verkningar. Sådant stöd bör där såbefinns lämpligt kunna kanaliseras via FN-organ och enskilda organisationer.Utskottet vill vidare framhålla fattigdomsinriktningen som angelägen i ett fortsattbiståndssamarbete. Det bör enligt utskottet fortlöpande prövas vilkabiståndsformer som är bäst lämpade och effektivast i det rådande läget. Med deovannämnda möjligheterna till flexibel anpassning av biståndet skulle ettavbrytande av programlandssamarbetet inte behöva aktualiseras. Härmed avstyrks yrkande 22 i motion U241 (vpk). Yrkande 4i motion U246 (m) får anses besvarat. Moderata samlingspartiet yrkar i motionerna U246 och U202att bör avvecklas som programland. Biståndet måste enligt motionernainriktas på att stödja en utveckling mot demokrati och marknadsekonomi.Bai-Bang-projektet måste avslutas. menar i sin motion U204 att ettbegränsat programlandssamarbete bör fortsätta , varefter fråganpå nytt bör prövas. Ett starkt stöd bör ges till demokratifrämjande insatsersamt inom områdena miljö, företagsdrift, ekonomi och offentlig förvaltning.Folkpartiet förordar en sänkning av landramen. kommunisternaföreslår i motion U212 att i FN bör aktualisera frågan ominternationellt bistånd till och att måste uppfylla sin utfåstelseom biståndet för återuppbyggnad. Vidare yrkar kommunisterna påatt ger stöd till utvecklingen av till ettsocio-ekonomiskt område samt att får tillgång till betalningsbalansstödför skuldavskrivning. kommunisterna förordar vidare en höjningav landramen. Yrkandena beträffande biståndet till är till endel desamma som utskottet behandlat och senast i föregående betänkande 98 1988/89:UU18.Utskottet har tidigare konstaterat att ett fortsatt svenskt biståndssamarbeteefter 1990 förutsatte ett vietnamesiskt tillbakadragan- 1989/90:UU15 de avtrupperna i .