bet · GD01AU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottethar vid flera tillSllen behandlat liknande yrkanden, senast i betänkandet AU1987/88:20. Utskottet har därvid ansett att det med hänvisning till demöjligheter som föreligger till tjänstledighet vidbiståndsverksamhet av olika slag inte varit påkallat att införa en lagstadgadrätt till ledighet för tjänstgöring inom katastrofbiståndet. Utskottet har inteändrat uppfattning, varför motionen avstyrks. Generellaarbetstidsreformer 1989/90:AU2 I motionerna A2S5 och A753 pekar m.fl. (m) påbehovet av en arbetstidsreform. Dagens arbetstider tillgodoser inte människorsönskemål. Arbetstidsuttaget är klart sektors- och könsuppdelat. Denmansdominerade industrin tillämpar i stort sett samma arbetstidsförläggningsom den alltid har gjort. Inom de kvinnligt dominerade sektorerna såsom handel,vård och omsorg differentieras arbetstiderna med hänsyn till att de flestatjänsterna måste vara tillgängliga dygnet runt. torde det finnasett avsevärt behov av en individuell planering av arbetstiden med hänsyn tillfamiljeförhållanden, ideellt arbete, studier etc. Inom produktionen kommer iökande utsträckning att finnas önskemål om ett varierat arbetstidsuttag.Arbetsmarknadens parter bör vara beredda att medge stor flexibilitet ochindividuella lösningar. och (båda m)begär i motion A701 att regeringen låter utreda hur man skulle kunna utökamöjligheterna att träffa individuella avtal om arbetstidens längd ochförläggning. Motionärerna framhåller vikten av personliga valmöjligheter, dåen och samma människa har olika tidsmässiga behov under skilda perioder ilivet. tar i motion A276 upp frågan omarbetstidsförkortning. Det långsiktiga målet är att alla skall få möjlighettill 30 timmars arbetsvecka. Motionärerna anför att en förkortad arbetstidskulle öka möjligheterna till jämställdhet och leda till ytterligaresysselsättning. Främst bör arbetstidens längd diskuteras som en livskvalitetsfrågaoch inte endast som en arbetsmarknadsfråga. understryker att en såvälförkortad som flexibel arbetstid är angelägen för många människor. Arbetstidernaskall kunna anpassas till olika familjers och individers behov. Det bör skegenom att arbetstidslagstiftning och avtal på arbetsmarknaden anpassas till enfriare arbetstidsförläggning. kommunisterna begär i motion A746 en planför minskning av arbetsdagen . Flexibla och konjunkturanpassadearbetsformer vilka nu genomförs under storfinansens ledning måstebegränsas och en snabb utveckling mot sex timmars arbetsdag påbörjas.Motionärerna påpekar att en kortare arbetsdag ger föräldrar möjlighet att umgåsmed sina barn både under småbarnsåren och under tonåren. Kvinnorna skulle fåmöjligheter att delta i arbetslivet på lika villkor som männen. Flerarbetstillfållen skulle skapas. Med full lönekompensation till låg- ochmellanlönegrupperna blir sextimmarsdagen ett viktigt fördelningspolitisktinstrument. Motionärerna begär vidare att övertiden begränsas till högst 50timmar . I motion A749 av m.fl. (mp) begärsatt arbetstagare får lagfåst rätt att minska sin arbetstid till 30 eller 20 timmars arbetsvecka. Lönen skall därvid stå i proportion till heltidslö nen. Enligt motionärerna leder förslaget till ökad valfrihet, större möjligheter att ta eget ansvar för barn och gamla, minskad stress, bättre hälsa och ett rikare liv på många områden. I motion A2S2 av m.fl. (mp) yrkas på ensänkning 1989/90:AU2 av normalarbetstiden till 30-timmarsvecka. Sänktarbetstid är viktigare än en sjätte semestervecka, bl.a. av arbetsmiljöskäl.Inom sjukvård och hemtjänst bör sextimmarsdagen stimuleras genom attarbetsgivaravgifterna sänks . () föreslår i motion A750 att målet om sextimmars arbetsdag för alla skall vara genomfört . Sjukfrånvaronsom är ett stort problem på våra arbetsplatser skulle minska. En generellarbetstidsförkortning skulle också vara en investering i kommandegenerationer. Enligt motionären är det viktigt att vi nu tar ställning förmålet om sextimmarsdag . Utskottetgör för sin del följande överväganden. betänkande (SOU 1989:53) Arbetstidoch välfård har presenterats ovan. Enligt utskottets uppfattning har kommitténsammanställt ett rikligt, informativt material och utrett konsekvenserna avolika arbetstidsreformer. remittering av arbetstids- ochsemesterkommitténs betänkanden till berörda remissorgan kan väntas geytterligare synpunkter på arbetstidsfrågorna. De i motionerna upptagna frågorna är på olika sätt belystai utredningens betänkande. Beslutsunderlaget på dessa områden kommer att ökaväsentligt i samband med regeringens beredningsarbete. De i sammanhangetupptagna yrkandena i motionerna A276 (c), A2S2 (mp), A2S5 (m), A701 (m), A746(vpk), A749 (mp), A750 (c) och A753 (m) bör med hänvisning till det anfördainte påkalla någon åtgärd. Kortare arbetstid för vård I motion A722 pekas på behov avutvecklings- och försöksverksamhet med förkortad arbetstid för vårdpersonal.Personalomsättningen är stor inom vården och det krävs konstruktiva insatserför att lösa personalkrisen. Som exempel på offensiva insatser nämnsschemaläggning för att tillgodose behovet av förkortad arbetstid förvårdpersonal. Som har redovisats inledningsvis har socialutskottetbehandlat likartade yrkanden under föregående . Utskottet instämmer isocialutskottets uppfattning att frågor om arbetstidens längd och förläggningi första hand är en fråga som arbetsmarknadens parter har att besluta om.Utskottet avstyrker därmed motion A722. I motion A752 av och (bådamp) föreslås lagstadgad rätt till förkortad arbetstid för vård av anhörig.Motiveringen som återfinns i motion 19S8/89:So306 är att vårdbehovet ökar ochatt fler vårdare måste engageras. Därför krävs reformer av olika slag, bl.a.förkortad arbetstid. Utskottet vill erinra om att fr.o.m. haren närstående 1989/90:AU2 som vårdar en svårt sjuk person i hemmet rätt tillersättning från sjukförsäkringen och rätt till ledighet från sin anställningunder (prop. 1987/88:176, SoU 1988/S9:SoU6, rskr. 55).Dagantalet räknas för den person som vårdas och ersättningen utgår med beloppmotsvarande vårdarens sjukpenning. Beroende på hur av dagen som vårdenges skall vårdaren kunna ta ut hel, halv eller fjärdedels ersättning ochledighet. Med den nya lagen (1988:1465) om ersättning och ledighetför närståendevård anser utskottet att sådana förhållanden, som motionärernasyftar till, nu har möjliggjorts, varför någon åtgärd inte ärpåkallad. Motion A752 avstyrks därmed. 1 tre motioner begärs att semesterlagen, särskilt reglernaom semesterlönegrundande frånvaro, skall ses över. I motion A728 av () och ()begärs en översyn av semesterlagen. Eftersom semesterlagen berör nästan helaSveriges befolkning är det enligt motionärerna högst otillfredsställande attden är svår att tillämpa. Det är därför nödvändigt att se över lagen i syfteatt uppnå en förenkling. Vidare kan semesterlagens regler omsemesterlönegrundande frånvaro få helt orimliga konsekvenser för det enskildaföretaget, särskilt små företag. För kvinnodominerade branscher kan särskildaproblem uppstå i samband med semesterlönegrundande föräldraledighet. och (båda s) föreslåri motion A703 att även ofrivillig arbetslöshet blir semesterlönegrundande. Detmåste enligt motionärerna anses otillfredsställande att de som ofrivilligtdrabbas av arbetslöshet avstängs från rätten till semesterersättning ochdärmed till möjligheten att få den rekreation och det miljöbyte som semesterninnebär. För att lösa finansieringsfrågorna är det lämpligt att inrätta enriskfond. () anser i motion A706 att en översyn börgöras beträffande kostnadsfördelningen av semesterlön vid frånvaro. Enligt dennuvarande lagstiftningen åvilar dessa kostnader det enskilda företaget. Dettaär enligt motionären en ojämlik konstruktion som sannolikt försvårar kvinnorsmöjligheter på arbetsmarknaden som företag med främst kvinnligarbetskraft belastas orimligt hårt. I enlighet med principen för andra socialaskyddskostnader bör alla i samhället solidariskt bidra till kostnaderna försemesterlönegrundande frånvaro. Som redovisats inledningsvis har semesterlagens utformninggrans- 1989/90:AU2 kats av semesterkommittén, vilken inte förordar någragenomgripande ändringar av lagen. Bl.a. anser kommittén att semesterlagen äveni fortsättningen bör bygga på avtalsförhållande mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Den bör därför inte innehålla bestämmelser som gäller vidarbetslöshet. Vad gäller semesterlagens bestämmelser om semesterlönegrundandefrånvaro vid föräldraledighet anser kommittén att överväganden på denna punktbör göras i samband med andra och mer allmänna förbättringar försmåbarnsföräldrar. Enligt utskottets uppfattning bör det omfattandeberedningsarbete som sker inom beträffande arbetstider ochsemester ge möjlighet till en ingående prövning av de berörda frågorna.Utskottet utgår ifrån att även de små företagens situation liksomkonsekvenserna för företag med främst kvinnlig arbetskraft kommer att beaktas.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna A703 (s), A706 (fp)och A728 (m, c). m.fl. (vpk) begär i motion A707 ensnabbutredning med uppgift att inrätta en allmän semesterlönefond.Motionärerna framhåller att möjligheterna till en meningsfull fritid ochrekreation är en viktig fråga för låglönegrupperna, men också en investering avsamhället för att motverka utslagning. Ur rättvise- och jämlikhetsperspektivföreslås därför att en semesterlönefond inrättas. En sådan fond skulle intebara förbättra de lågavlönades möjligheter till en meningsfull semester utanäven kunna spela en roll som förvaltare av "folkliga"semesteralternativ. Frågan om en semesterlönefond har behandlats av utskottetflera gånger tidigare, senast i utskottets betänkande 1988/S9:AU3 vilketgodkänts av . , som har haft till uppgift att pröva omdet går att sammanföra olika slag av befintliga ledighetsregler till ett meragenerellt system, har avlämnat sitt betänkande. Som inledningsvis harredovisats har kommittén inte funnit det möjligt att sammanföra befintligaledighetsregler till ett generellt system och inte heller har kommittén bedömtatt det finns förutsättningar för att inrätta en gemensam semesterlönefond. Med hänvisning till att de berörda frågorna ytterligarekommer att belysas av remissinstanserna och genom det vidare beredningsarbetetinom avstyrks motion A707. I motion Jo214 begär m.fl. (c) en lösningav semesterfrågan för animalieproducenter. I motionen refereras enSCB-undersökning enligt vilken lantbrukare med djur är lediga i medeltal endast22 dagar . Som jämförelse nämns att en arbetstagare med fem veckorssemester är ledig . Motionärerna anser att en semesterreformför mjölkproducenter skulle medföra stora och uppenbara fördelar.Härvid nämns bl.a. minskade sociala klyftor, minskat antal olycksfall, ökademöjligheter att få mor- gondagensgeneration att gå in i näringen, stor sysselsättningseffekt i 1989/90:AU 2glesbygden samt minskad sårbarhet inom lantbruket. Enligt motionärerna finnsorganisationsapparaten för en sådan reform i nuvarande system med LRF somhuvudman och lantbruksstyrelsen som tillsynsmyndighet. Utskottet har tidigare behandlat den nuaktuella frågan, senast i betänkande 1988/S9:AU3. I detta betänkande redovisastidigare ställningstaganden av arbetsmarknads- och jordbruksutskotten, blandannat uppfattningen att det är väsentligt att avbytarsystemet byggs ut. Liksom tidigare vill utskottet deklarera att man inte harnågon annan uppfattning än motionärerna beträffande jordbrukarnas behov avsemester. Den nuvarande semesterlagstiftningen är emellertid inte tillämplig påjordbrukare, eftersom de inte är arbetstagare i lagens mening. Utskottet har inhämtat att Lantbrukets Avbytartjänst underår 1988 ytterligare har expanderat verksamheten. Totalt har antalet utfördaavbytardagar ökat till ca under detta år. Från år 1986då Avbytartjänsten startade försöksverksamhet med semester för jordbrukare harantalet semesterdagar ökat från 8 000 till ca 30 000 . Med hänvisning till vad ovan anförts avstyrks motion Jo214i aktuell del. I motion A751 av m.fl. (s)föreslås ett tillkännagivande angående lagstiftning och genomförande av densjätte semesterveckan. Enligt motionärerna avspeglar olikheterna i semesterförmånermycket tydligt de kvardröjande klasskillnaderna i samhället. Det är därförangeläget att ett lagförslag möjligt föreläggs . Inriktningenbör därvid vara en stegvis genomförd reform där första steget genomförs snarastmöjligt. Som redovisats inledningsvis föreligger en promemoria,upprättad inom , med förslag attden lagstadgade rätten till semester förlängs . Enligtpromemorian planeras semesterförlängningen ske i etapper. Den avregeringskansliet planerade beredningen innebär att en proposition är planeradtill slutet av . Med hänvisning till att utvecklingen sålunda ligger ilinje med motionärernas förslag påkallar motionen inte någon åtgärd.Motion A751 avstyrks därför. 1. beträffande översyn av ledighetslagstiftningen attriksdagen avsfår motionerna 19S8/89:A726, 1988/89:A73S och 1988/89:A753 yrkande34, 2. beträffandeledighet för föreningsarbete att avslår motionerna 19SS/89:A708, 198S/S9:A709, 1988/89: A711och 1988/89:A714, 3. beträffandeledighet för att pröva nytt arbete 1989/90: AU 2 att avslår motion19SS/S9:A710, 4. beträffandetjänstledighet för medverkan i det svenska katastrofbbtåndet attriksdagen avslår motion 1988/89:A713, 5. beträffandegenerella arbetstidsreformer attriksdagen avslår motionerna 19S8/S9:A276 yrkande 2, 1988/S9:A282 yrkande 3,19SS/S9:A285 yrkande 2, 198S/89:A701, 1988/S9:A746, 19SS/S9:A749, 19SS/89:A750samt 198S/89:A753 yrkande 33, 6. beträffandeförkortad arbetstid för vårdpersonal att avslår motion 19SS/S9:A722, 7. beträffanderätt till förkortad arbetstid för vård av anhörig att avslår motion19SS/89:A752, 8. beträffandeöversyn av semesterlagen attriksdagen avslår motionerna 19SS/S9:A703, 1988/S9:A706 och 19SS/S9:A72S, 9. beträfende en allmän semesterlönefond att avslår motion 1988/89:A707, 10. beträffande semesterfrågan förSveriges animalieproducenter att avslår motion 198S/S9:Jo214 yrkande1, 11. beträffande den sjättesemesterveckan att avslår motion 1988/89:A751. Närvarande: (), (), SonjaRembo (m), (), (m), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), () och (vpk). Reservationer i989/90:au2 Översyn av ledighetslagstiftningen (mom. 1) (), (), (m), (),(fjj), (), () ochGöran () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "tillämplig del" bort ha följandelydelse: Ettflertal lagar ger de anställda rätt att vara lediga från arbetet med eller utanlön. Ledighetslagarna har utökats genom den successivt förlängdaföräldraledigheten samt lagen om ersättning och ledighet för närståendevård.Lagarna har tillkommit i det goda syftet att skapa bättre villkor för deanställda, bl.a. vad gäller fortbildning och facklig verksamhet. Lagstiftningenhar dock inneburit problem, inte minst för de mindre företagen som uppleverlagarna som både svårförståeliga och svårhanterliga. Mot denna bakgrundpåbörjades en översyn av de olika ledighetslagarna.Utredningsarbetet har emellertid legat nere . Utskottetdelar uppfattningen i motionerna A726 (c, m, fp), A738 (fp) och A753 (m) attdet är angeläget att återuppta översynsarbetet, vilket lämpligen kan ske ianslutning till det beredningsarbete som pågår inom regeringskanslietangående semester- och arbetstidsfrågor. Bl.a. bör studieledighetslagengranskas vad gäller typ av studier samt effekter i form av vikariatskedjor.Vidare bör rimligheten av den nuvarande ledigheten för fackligt arbetestuderas. Arbetet bör resultera i en bedömning av de samlade effekterna av deolika ledighetslagarna. Särskilt bör beaktas ledighetslagarnas inverkan på demindre företagen. Slutligen bör framhållas att ledighet för vård av barn börges hög prioritet vid en avvägning mellan de olika ledighetsformerna. anfört i anslutning till de här aktuella yrkandena bör ges regeringentill känna. deb att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträfende översyn av ledighetslagstiftningen att med bifall till motionerna 1988/S9:A726, 1988/S9:A738och 1988/89:A753 yrkande 34 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Tjänstledighetför medverkan i det svenska 1989/90:AU2 katastrofbiståndet (mom. 4) (), (), (), afRantzien (mp) och () anser debatt den del av- utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottethar" och slutar med "motionen avstyrks" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar uppfattningen i motion A713 (fjp) att det är viktigt att de svenskabiståndsinsatserna inte hindras av svårigheter att rekrytera lämplig personal.Tjänstledighetsfrågan är därvid av stor betydelse för att bistånds- ochkatastrofarbete skall fungera rationeUt. Staten har för sina egna anställdagjort långtgående medgivanden beträffande tjänstledighet. Med hänsyn tillvikten av bistånds- och katastrofarbetet bör hela arbetsmarknaden omfattas avsamma regler när det gäller möjligheterna till tjänstledighet. Riksdagenbör därför ge regeringen i uppdrag att komma med förslag för att rätten till tjänstledighetskall kunna realiseras. debatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4.beträffande tjänstledighet för medverkan i det svenska katastrofbbtåndet att med bifalltill motion 19S8/S9:A713 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Generella arbetstidsreformer (mom. 5) (), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "Utskottetgör" och slutar med "åtgärd" bort ha följandelydelse: Utskottetgör följande bedömning. En förkortad och flexibel arbetstid är angelägen förmånga människor. Den skulle öka möjligheterna till jämställdhet, ge ökadsysselsättning och framför allt ge en bättre livskvalitet. Förändringar måstegenomföras på ett sådant sätt att de faktiska skillnaderna mellan mäns ochkvinnors arbetstid utjämnas. För en barnfamilj kan en arbetstidsförkortningmöjliggöra att båda föräldrarna tar ansvaret för både försörjning och barntillsyn. Utskottetanser att stor vikt bör läggas vid personliga valmöjligheter så attarbetstiderna kan anpassas till olika familjers och individers behov ochönskemål. Det långsiktiga målet är att alla skall få möjlighet till enarbetsvecka på ca . Meddet anförda tillstyrker utskottet motionerna A276 (c), A2S2 (mp) och A749 (mp) i föreliggande del. Utskottets ställningstagande tillgodoser även motion A750 (c). Övriga i sammanhanget upptagna motioner avstyrks med hänvisning till utskottets ovan gjorda ställnings taganden. deb att utskottetshemställan under 5 bort ha följande lydelse: 1989/90:AU2 5.beträffande generella arbetstidsreformer att med bifall tillmotionerna 19S8/89:A276 yrkande 2, 19S8/S9:A282 yrkande 3 och 1988/89:A749, medanledning av motion 1988/89:A750 samt med avslag på motionerna 1988/S9:A2S5yrkande 2, 198S/89:A701, 1988/89:A746 och 1988/89:A753 yrkande 33 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Generella arbetstidsreformer (mom. 5) (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "Utskottetgör" och slutar med "åtgärd" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar uppfattningen i motion A746 (vpk) att det krävs beslut . har kvinnor och män i sina fackliga ochpolitiska organisationer aktivt drivit den frågan. De har mötts av allmänvälvilja men varje konkret förslag till förkortning av arbetstiden haravvisats. bör av regeringen begära en plan för minskning avarbetsdagen . Ienlighet med genomförs nu en rad olika arbetstidsreformer sominnebär ökad flexibilitet, dvs. att arbetstiden skall anpassas till individenskortsiktiga intressen och till företagets behov av en hög produktivitet ocheffektivitet. Utskottet anser att dessa försök att leda in arbetstidsfrågan ien återvändsgränd bör avvisas. uppfattning är en lösning med sex timmars arbetsdag bra för barnenoch för kvinnorna. Den skapar fler arbetstillfållen och blir ett viktigtfördelningspolitiskt instrument genom att förkortningen av arbetsdagen skall ske med full lönekompensation till låg- ochmellanlönegrupperna. Givetvis skall förkortningen av arbetstiden kombineras meden kraftig begränsning av övertiden. Redan nu bör den begränsas till högst 50timmar . Utskottettillstyrker därmed förslagen i motion A746. Övriga i sammanhanget upptagnamotioner avstyrks med hänvisning till utskottets ovan gjordaställningstaganden. deb att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande generella arbetstidsreformer att medbifall till motion 1988/89:A746 samt med avslag på motionerna 1988/S9:A276yrkande 2, 19S8/89:A2S2 yrkande 3, 1988/89: A285 yrkande 2, 198S/89:A701,198S/89:A749, 1988/89:A750 samt 1988/89:A753 yrkande 33 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Förkortadarbetstid för vårdpersonal (mom. 6) 1989/90:AU2 (), () och GöranEngström (c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Som har" och slutar med "motion A722" bort ha följandelydelse: Utskottet vill i likhet med i motion A722 betonaatt det krävs konstruktiva insatser för att lösa personalkrisen inom vården.Inom t.ex. är personalomsättningen i storstäderna och i helalandet . Vid sidan av många andra åtgärder för att ge de människovårdandeyrkena ett högre värde finns det anledning att se över arbetstidssituationenför personalen. Utskottet instämmer i att försök med förkortad arbetstid förvårdpersonal kan vara ett sätt att angripa problemen. deb att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandeförkortad arbetstid för vårdpersonal attriksdagen med bifall till motion 19S8/89:A722 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Rätt till förkortad arbetstid för vård av anhörig (mom. 7) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "avstyrks därmed" bortha följande lydelse: Utskottet instämmer med motionärerna i motion A752 (mp)att nya vårdformer måste prövas med hänsyn till att antalet mycket gamla kommeratt öka. Det är viktigare att det finns människor som kan engagera sig än attvården utförs på traditionellt sätt av anställd personal på institutioner. Medhänsyn till att de äldres vårdbehov ofta varar än bör denlagstadgade rätten till förkortad arbetstid för vård av anhörig utökas. Vad utskottet med tillstyrkan av motion A752 har anfört omrätt till förkortad arbetstid för vård av anhörig bör ges regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffanderätt till förkortad arbetstid för vård av anhörig attriksdagen med bifall till motion 1988/89:A752 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Översynav semesterlagen (mom. 8) 1989/90:AU2 , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjarmed "Som redovisats" och slutar med "och A72S (m, c)" bortha följande lydelse: Den successiva utbyggnaden av föräldraförsäkringen och detväntade regeringsförslaget om sex veckors semester medför att utrymmet förandra kostsamma reformer i fråga om såväl semester- som arbetstidslagstiftningtorde vara intecknat för överskådlig tid. Bl.a. av detta skäl vill utskottetberöra inriktningen av det beredningsarbete som pågår inomregeringskansliet. Enligt utskottets uppfattning bör en översyn avlagstiftningen ta sikte på en lagteknisk förenkling av semesterlagen. Vidarebör reglerna om semesterlönegrundande frånvaro ses över med hänsyn till att denuvarande reglerna kan medföra helt orimliga konsekvenser för de enskilda arbetsplatserna särskilt de små. Inom kvinnodominerade branscher kan särskilda problem uppståi samband med semesterlönegrundande föräldraledighet. Med det anförda tillstyrker utskottet motion A728 (m, c).Utskottets ställningstagande tillgodoser även motion A706 (fp), medan motionA703 (s) avstyrks. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande översyn av semesterlagen attriksdagen med bifall till motion 1988/89:A72S, med anledning av motion 1988/89:A706 samt med avslag av motion 1988/89:A703 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,