bet · GD01JuU22 · 1989-12-31 00:00:00 — Längre yrkesutbildningar finns endast på ett fåtal av landetskriminalvårdsanslalter. Tillgången lill yrkesutbildning och social träning ianstalt måste som utskottet ser det utökas väsentligt om det rehabiliterandearbetet med de intagna skall ha några utsikter alt lyckas och återfallen ibrottslighet minskas. Det bör ankomma på regeringen att initiera de åtgärdersom behövs. Vad utskottet nu med anledning av motionerna JuS06 och Ju802 anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 19 bort haföljande lydelse: 19. beträffandeyrkesutbildning i anstalt m.m. allriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:JuS06 och 1989/90:Ju802 yrkande15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Villkorlig frigivning m.m. (mom. 20) (), (), (fjj) och () anser deb alt den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjarmed "Utskottets tidigare" och slutar med "behandlade delar"bort ha följande lydelse: En utveckling i den riktning som förordas i motionerna ärsåledes på väg, men det är enligt utskottets mening angelägel att ändringenkommer lill stånd så fort som möjligt. Enligt utskottets mening börhuvudprincipen för förslaget vara att den obligatoriska halvtidsfrigivningenavskaffas och att det i stället införs en villkorlig frigivning efter tvåtredjedelar av strafftiden i linje med vad som framförs i motionerna Ju607 ochJu804. Vidare ärdet viktigt att framhålla att utskottet inte delar justiliemi- 1989/90;JuU22 nisternsuppfattning att ändrade regler om villkorlig frigivning inte får leda lillgenerella ökningar av de faktiska anstaltstiderna, dvs. enligt utskottetsuppfattning är det inte en förutsättning för ändrade regler om villkorligfrigivning att straffekalorna ses över, i vart fall inte när detgäller t.ex. egendomsbrotten där någon sänkning av straffen inte kan komma ifråga. Vad utskottet nu uttalat bör som sin mening geregeringen till känna. deb all utskottets hemställan under moment 20 bort ha följande 20. beträffande villkorlig frigivning m.m. att riksdagenmed anledning av motionerna 1988/89:Ju805 yrkande 9, 1988/89:Ju808 yrkande 28,1989/90:JuS02 yrkande 2, 1989/90:Ju607 yrkande 41, 1989/90:Ju802 yrkande 10 och1989/90:Ju804 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Villkorlig frigivning m.m. (mom. 20) , och (alla m)anser deb alt den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjarmed "Utskottets tidigare" och slutar med "behandlade delar"bort ha följande lydelse: En utveckling i den riktning som förordas i motionerna ärsåledes på väg. Enligt utskottels mening är det emellertid angelägel att framhållaalt de nya reglerna utformas så att villkorlig frigivning inte skall äga rumefter en viss avtjänad tid. I princip förespråkar utskottet elt avtjänande avhela den utdömda strafftiden. Möjligheten lill villkorlig frigivning skallförekomma som en belöning för gott uppförande och under alla förhållanden intekunna ske förrän större delen av straffet har avtjänats. Vidare är det viktigt att framhålla all utskottet intedelar justitieministerns uppfattning att ändrade regler om villkorligfrigivning inte får leda till generella ökningar av de faktiskaanslaltsliderna, dvs. enligt utskottets mening är det inte en förutsättning förändrade regler om villkorlig frigivning alt .samtidigt straffekalorna ses över.Någon generell sänkning av straffen kan enligt utskottets mening inte komma ifråga. Vad utskottet sålunda uttalat bör som sin meningge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 20 bort ha följande 20. beträffande villkorlig frigivning att medanledning av motionerna l988/89:Ju80S yrkande 9, 1988/89:Ju808 yrkande 28, 1989/90:Ju502 yrkande 2, 4 1989/90. 1989/90:Ju607 yrkande 41, 1989/90:Ju802 yrkande 10 och 1989/90:JuU22 1989/90:Ju804 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Krav på villkorligt frigivna (mom. 21) och (båda fp) anser deb all den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "När del" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse: När det sedan gäller önskemålen i motionerna 1988/89:JuS01och Ju804 om skärpta krav på villkorligt frigivna kan utskottet instämma itankegången att den villkorligt medgivna friheten bör kunna förverkas i störreutsträckning än vad som är möjligt enligt gällande regler. Principen bör varaatt en villkorligt frigiven som inte följer vad som åligger honom enligt BrBeller enligt föreskrift eller anvisning som meddelats med stöd därav skallkunna återintas i anstalt. En grundläggande regel bör här vara all missbruk avnarkotika inte kan accepteras . Det bör ankomma på regeringenatt genast utarbeta förslag till nya bestämmelser om förverkande av villkorligtmedgiven frihet vid misskötsamhet enligt de riktlinjer somutskottet nu skisserat. Förslaget bör föreläggas utan dröjsmål. nu med anledning av motionerna 1988/89:Ju501 och Ju804 uttalat börriksdagen som sin mening ge regeringen lill känna. deb att utskottets hemställan under moment 21 bort ha följande 21. beträffande krav pä villkorligt frigivna alt riksdagenmed anledning av motion 1988/89:Ju501 yrkande 7 och 1989/90:Ju804 yrkande 9 somsin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Platser för eftervård (mom. 22) och (båda c) anser deb all del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med"Under hänvisning' och slutar med 'Motionsyrkandet avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottet kan återigen konstatera all i likhet med vadsom anförs i motion Ju607 antalet tillgängliga vårdplatser för 34§-placeringar av intagna med missbruksproblem i familjehem och behandlingshemför närvarande inte motsvarar behovet även om en viss förbättring skett undersenare tid. Även enligt utskottets mening är en sådan placering ett viktigtinslag i rehabiliteringen av dessa intagna, och utskottet vill understrykabetydelsen av all ett tillräckligt antal vårdplatser för ändamålet finns atttillgå. En särskild fördel med denna form av verkställighet är att vården efteravtjänat straff kan övergå i frivillig placering enligt socialtjänstlagen.Delta gör vårdformen särskilt lämpligför missbrukare som ofta har elt långvarigt behov av vård. Samtidigtblir det möjligt att på ett varsamt och planerat sätt slussa ul missbrukaren isamhället. Arbete pågår med att utöka antalet vårdplatser. Emellertidär bristen akut och åtgärder bör vidtas omgående för att lösa problemet. Detfår ankomma på regeringen all initiera de aktiva insatser som behövs för attantalet platser inom missbruksvården skall svara mot de behov somkriminalvården har i detta hänseende. Vad utskottet nu med anledning av motionJu607 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 22 bort ha följande 22. beträffande platser för eftervård att medanledning av motion 1989/90:Ju607 yrkande 38 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Frivårdens situation (mom. 24) (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 22 som börjarmed "Avsikten med" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: Som framförs i motionerna Ju607 och Ju809 leder en välfungerande frivård lill elt minskat behov av fångelseplatser, och en aktivfrivårdsorganisation med goda möjligheter till stöd och hjälpinsatser är avstörsta vikt för ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete. Intresset föricke frihetsberövande påföljder har också kommit i fokus genominförandet av s.k. kontrakisvård och försöksverksamheten med samhällstjänst.Som framgår av anslagsframställning hararbetsbelastningen härigenom också ökat väsentligt inom frivården, och lägelbar försvårats ytterligare genom att klienterna generellt uppvisar en fördjupadproblematik. Enligt utskottets uppfattning bör frivården lyftas fram inomkriminalvårdsarbelet, och nya vägar bör sökas för att göra frivårdspåföljdernaeffektivare. Här kan t.ex., som framförs i motion Ju607, samarbetet med olikafolkrörelser utvecklas så att dessa engageras i frivårdsarbetet i störreutsträckning än vad som sker . Även andra vägar kan prövas och ettgrundläggande krav är att frivården ges tillräckliga resurser så altfrivårdspåföljderna kan användas så långt lagstiftningen gör det möjligt. Detfår ankomma på regeringen att vidta de åtgärder härför som kan anses erforderliga.Problemen är emellertid akuta och arbetet på att lösa dessa bör bedrivas medstörsta skyndsam het. Vad utskottet nu med anledning av motionerna Ju607 ochJu809 uttalat bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 24 bort ha följande -13 24.beträffande frivårdens situation l989/90:JuU22 allriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 42 i denna del och1989/90:Ju809 yrkande 15 i denna del som sin mening ger regeringen lill kännavad utskottet anfört. Ersättning till övervakare (mom. 26) (), (), LarsSundin (fp), () och (vpk) anser deb alt den del av utskottets yttrande på s. 24 som börjarmed "Då frågan" och slutar med "behandlade delar" borl haföljande lydelse: Utskottet vill i likhet med vad som framhålls i motionernaJu607 och Ju809 understryka att systemet med lekmannaövervakare bör behållasoch helst utvidgas. Reglerna om ersättning lill övervakarna måste därför varasådana alt de främjar en önskvärd rekrytering till övervakaruppdrag ochmöjliggör att särskilda insatser sker för klienterna. Som framgått avutskottets redovisning ovan är frågan om övervakarnas ekonomiska villkor förnärvarande föremål för överväganden inom . Emellertid ärfrågan akut då antalet klienter inom kriminalvården som har lekmannaövervakaresjunkit kraftigt , från i mars1989. Lekmannaövervakaren utgör ett värdefullt komplement lill handläggaren påskyddskonsulenlexpeditionen genom all han kan ingå i klientens sociala nätverkoch på ett smidigt sätt svara för både informell kontroll och kamratstöd. Genomövervakaren kan klienten få en modell för ett anpassat vuxenliv och positivasociala kontakter. Det är mot denna bakgrund ytterst angeläget alt ersättningentill lekmannaövervakarna höjs omgående. Del bör ankomma på regeringen attomedelbart vidta åtgärder härför. Vad utskottet nu med anledning av motionernaJu607 och Ju809 uttalat bör som sin mening ge regeringen lill känna. deb att utskottets hemställan under moment 26 bort ha följande 26. beträffande ersättning till övervakare all med anledning av motionerna l989/90:Ju607 yrkande 42 i denna del och1989/90:Ju809 yrkande 15 i denna del som sin mening ger regeringen lill kännavad utskottet anfört. Anslag till frivården (mom. 27) Under förinsäitning av bifall lill reservation 14 och (båda c) anser deb alt den del av utskottets yitrande på s. 23 som börjar med "I motion Ju607" och slutar med "i motionen"bort ha följande lydelse: Yrkandet om ytterligare medelstilldelning i motion Ju607har sin grund i motionärernas krav på högre ersättning till lekmannaövervakarna.Reglerna härom måste, även enligt utskottets mening, vara såda- na alt defrämjar en önskvärd rekrytering till övervakaruppdrag, och l989/90:JuU22 ersättningenbör således, som framhålls i motion Ju607, höjas och detta bör ske /91. Ytterligare 5 milj. kr. bör därför anslås till frivården. deb att den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjarmed "Regeringens förslag" och slutar med "behandlad del"borl ha följande lydelse: I fråga om medelsbehovet anser utskottet som framgått ovanatt anslaget bör ökas med 5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit.Utskottet kan däremot inte ställa sig bakom de krav på ökat anslag somframställs i motion Ju822. deb att utskottets hemställan under moment 27 bort ha följande 27. beträffande anslag till frivården alt med anledning av regeringens förslag och med bifall lill motion 1989/90:Ju607yrkande 43 samt med avslag på motion 1989/90:Ju822 yrkandena 2 och 3 tillFrivården för /91 anvisar elt förslagsanslag på . Anslag till frivården (mom. 27) (vpk) anser deb all den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjarmed "Regeringens förslag" och slutar med "av statsmakterna"bort ha följande lydelse: Som framförs i motion Ju822 är det angeläget attförsöksverksamheten med samhällstjänst kan genomföras på etttillfredsställande sätt, och en förutsättning härför är att tillräckliga medelfinns för ändamålet. Enligt utskottels uppfattning bör ytterligare 2,5 milj.kr. anslås lill frivården inför nästa budgetår. Alternativ lill fångelsestraffoch en bra uppföljning efter fångelsestraff bör över huvud taget lyftas frameftersom en sådan satsning kan tänkas leda till dels ett minskat antalfångelseplatser, dels minskad ålerfallsbrottslighet genom att meningsfull behandlingkan komma i fråga för fler klienter. Som framförs i motion Ju822 kan brislen påhandläggare inom frivården innebära alt möjlighelen att använda kontrakisvårdstarkt begränsas. Mot bakgrund av vad utskottet anfört vore detta enolycklig utveckling. Utskottet kan därför instämma i motionärernas krav på enytterligare medelstilldelning till frivården på 50 milj. kr. för utvecklandetav olika öppna behandlingsformer. deb alt utskottets hemställan under moment 27 bort ha följande 27. beträffande anslag till frivården alt med anledning av regeringens förslag och med bifall till motion 1989/90:Ju822 yrkandena 2 och 3 samt med avslag på motion 1989/90:Ju607 yrkande 43 till Frivården för ,- budgetåret1990/91 anvisar eU förslagsanslag på . Samhällstjänsti hela landet (mom. 28) i989/90:JuU22 (), (), (), (), (), () och () anser deb alt den del av ulskollels yitrande på s. 24 som börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "berörd del" bortha följande lydelse: I likhet med vad lagrådet uttalade i ovanståendelagstiftningsärende kan utskottet konstatera att det är en allmänrättsgrundsats alt lika brott skall föranleda lika straff och alt vissapersoner eller persongrupper vid rättstillämpningen inte skall gynnas ellermissgynnas. Dessa grundläggande principer om likabehandling inom straffrättentalar enligt utskottets uppfattning för alt möjligheten att under försöksperiodenådömas skyddstillsyn i förening med samhällstjänst inte bör tillkomma endastyngre lagöverträdare som döms av vissa tingsrätter. Försöksverksamheten med samhällstjänstbör därför, som framförs i motion Ju607, nu utvidgas till att omfatta helalandet. Det får ankomma på regeringen att utarbeta lagförslag med dennainriktning och återkomma till härmed. Vad utskottet nuuttalat bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottels hemställan under moment 28 bort ha följande 28. beträffande samhälbtjänst i hela landet att riksdagenmed anledning av motion 1989/90:Ju607 yrkande 44 i denna del som sin meningger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Arbetsuppgifter vid samhällstjänst (mom. 29) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 25 som börjarmed "Utskottet saknar" och slutar med "motion Ju607" bortha följande lydelse: Utskottet kan emellertid nu instämma i uttalandet i motionJu607 att samhällstjänst, som ett unikt tillfålle, kan komma att utgöra elt ledi anpassningen till det normala arbetslivet. Även enligt utskottets uppfattningär det därför angelägel att den dömde upplever de arbetsuppgifter som kankomma i fråga som meningsfyllda. Här bör sålunda mera regelbundet prövas ävenandra vägar än dem som de ideella organisationerna kan erbjuda, t.ex. i störreomfattning också sådana inom den reguljära arbetsmarknaden. Regeringen bör lade initiativ som föranleds av vad utskottet förordar. Vad utskottet nu medanledning av motion Ju607 uttalat bör som sin mening ge regeringenlill känna. deb alt utskottets hemställan under moment 29 bort ha följande 29. beträffande arbetsuppgifter vid samhälbtjänst l989/90:JuU22 all med anledning av motion l989/90:Ju607 yrkande 44 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Samhällstjänst för ungdomar (mom. 30) (), (), l.ars () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 25 som börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "och Ju810" bortha följande lydelse: I likhet med vad som framförs i motionerna Ju607 och Ju810bör , enligt utskottets uppfattning, möjligheterna all kunna döma tillsamhällstjänst vara större när det gäller de yngre lagöverträdarna än vad somförordades i det nyssnämnda lagstiftningsärendet. Samhällstjänst bör såledeskunna användas som elt alternativ lill skyddstillsyn, och i synnerhet när detgäller ungdomar mellan bör samhällstjänst kunna komma i fråga,även om alternativet inte är fångelse. Som framförs i motionerna är det framföralll i denna åldersgrupp som behovet av aktivt stöd och social gemenskap ärstörst och möjligheterna till återanpassning är som bäst. Det bör ankomma på regeringenatt bereda och för framlägga erforderliga ändringar härför ilagen om försöksverksamhet med samhällstjänst. Vad utskottet nu med anledningav motionerna Ju607 och Ju810 ullalat bör som sin mening geregeringen lill känna. deb alt utskottels hemställan under moment 30 bort haföljande lydelse: 30. beträffandesamhälbtjänst för ungdomar altriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 44 i denna del och1989/90:Ju810 yrkande 5 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottetanfört. Kontraktsvård för våldsmän (mom. 31) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande pä s. 25 som börjarmed "Vad utskottet" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse: Som utskottet konstaterade tillämpaskontrakisvård i viss om än ringa omfattning vid brott av nu aktuellt slag. Denna praxis kan visserligen sägas stå i överensstämmelse med uttalanden i förarbetena till lagstiftningen. Utskottet anser emellertid att erfarenheter som redo visats efter införandet av kontraktsvårdspåföljden tydligt pekar på att vård just vid sexualbrott och misshandelsbrott som riktat sig mot kvinnor är en särskilt lämplig reaktion som är ägnad all förebygga fortsatt brottslighet av samma slag. Mot den bakgrunden anser utskot tet alt möjligheten alt utdöma kontrakisvård i dessa fall bör utvidgas. -i Regeringen bör lägga fram ett förslag härom för . nu anfört med anledning av motion Ju627 bör riksda- 1989/90:JuU22 gen som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 31 borl haföljande lydelse: 31.beträffande kontraktsvård för våldsmän allriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju627 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Villkorligt fängelse i stället för villkorlig dom (mom. 35) (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 28 som börjarmed "Vad utskottet" och slutar med "och Ju804" bort haföljande lydelse: När nu utskottet har all ta ställning i saken anseremellertid utskottet alt bl.a. utvecklingen av brottsligheten visat att det ärnödvändigt att på ett tydligare sätt markera all en villkorlig dom innebär ettvillkorat straff. En ordning som den nuvarande där den villkorliga domen avbåde allmänheten och den dömde ofta uppfattas som ett frikännande är i längdeninte acceptabel. Villkorlig dom bör därför bytas ut mot dom på villkorligtfångelse med innebörden att ett fångelsestraff utdöms men anstånd medstraffverkställigheten medges. Härigenom görs det klart att fangelsestraffetmåste avtjänas vid fortsatt misskötsamhet. Regeringen bör få i uppdrag att lägga fram eltförslag med sådant innehåll för . Detta bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 35 bort ha följande 35. beträffande villkorligt fängebe i stället förvillkorlig dom att med anledning av motionerna 1989/90:Ju802 yrkande 7 och 1989/90:Ju804 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Villkorligt fängelse vid kontraktsvård (mom. 36) (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 28 som börjarmed "Inte heller" och slutar med "Ju804 avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottet har uppfattningen alt liden nu är mogenatt pröva en ordning där vissa av frivårdspåföljderna förenas med ett villkorligt fångelsestraff; i första hand gäller detta kontraktsvård. Genom en sådan ordning framförs ett klart och entydigt budskap att den ådömda påföljden utgör ett förtroende som visas den dömde, och han får en påtaglig påminnelse härom genom del latenta straffhot som det villkor liga fångelset innebär. bör just straffhotel kunna utgöra ett stöd för den dömde när det gäller att genomföra vårdprogrammet. Sammantagetleder det anförda utskottet lill att förorda en ordning 1989/90:JuU22 medvillkorligt fångelse vid kontrakisvård. Regeringen bör få i uppdrag alt snarastlägga fram elt sådant förslag för . Detta bör ges regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under moment 36 bort ha följande 36. beträffande villkorligt fängebe vid kontraktsvård altriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Ju607 yrkande 47 och 1989/90:Ju804 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Straffskärpning vid återfall (mom. 37) (), (), (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 28 som börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "behandlade delar"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör utgångspunkten förpåföljdsregleringen vid återfall vara alt det skall vara en försvårandeomständighet att ha återfallit i brott. De nuvarande reglerna tillåter, anserutskottet, inte ett tillräckligt hänsynstagande lill återfallet vid straffmälningen. I propositionen om straffmätning och påföljdsval uttaladejustitieministern sålunda att bestämmelsen om straffekärpning vid återfallinte är avsedd alt medföra en mer allmän straffekärpning vid återfall utan enstraffekärpning bör endast komma i fråga i sådana fall där återfallssituationenframstår som särskilt anmärkningsvärd. Förutom återfall i synnerligen allvarligbrottslighet förklarade justitieministern sig avse bl.a. upprepad ochvanemässig grov lillgreppsbrottslighet. Med allvarlig brottslighet åsyftasenligt propositionen att straffvärdet för såväl den gamla som den nyabrottsligheten är minst elt års fangelse. Denna reglering innebär alt möjligheterna tillstraffekärpning är alltför begränsade. Det är nämligen förhållandevis sällsyntatt så långa fångelsestraff som elt års fangelse döms ut. Utskottet anser atthänsyn till återfallet skall kunna las även om straffvärdet för brottslighetenunderstiger Sngelse . Likaså bör det vara möjligt att förverka villkorligtmedgiven frihet i större utsträckning än vad som är fallet. Det bör hellerinte som vara näst intill uteslutet att skärpa straffet när villkorligtmedgiven frihet förverkas. Sammanfattningsvis anser utskottet att den nuvaranderegleringen inte möjliggör tillräckligt effektiva reaktioner vid återfall ibrott. Regeringen bör således få i uppdrag alt utarbeta och för riksdagenframlägga förslag till lagändringar i linje med vad som ovan anförts. Delta börriksdagen som sin mening ge regeringen lill känna. deb att utskottets hemställan under moment 37 bort ha följande 49 37. beträffande straffskärpning vid återfall 1989/90:JuU22 att med anledning av motionerna 1989/90:Ju802 yr kande 9, 1989/90:Ju804 yrkande 5 och 1989/90:Ju810 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Stramare skyddstillsyn (mom. 38) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 28 som börjarmed "Även yrkandet" och slutar med "ålerfallsbrottslighetavstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets synsätt bör varje brott i princip ledatill en särskild reaktion. Det bör således inte ifrågakomma att utan vidarelåta en tidigare dom på skyddstillsyn omfatta nya brott som begåtts efterskyddstillsynsdomen. I stället bör i sådana lägen domen på skyddstillsynnormalt undanröjas och ett gemensamt fångelsestraff dömas ut. Regeringen börlägga fram förslag för med den här angivna inriktningen beträffandepåföljdsvalet vid återfall efter dom på skyddstillsyn. Vad utskottet nu med anledning av motion Ju802 ullalat börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. deb alt utskottets hemställan under moment 38 bort haföljande lydelse: 38. beträffandestramare skyddstilbyn