bet · GD01UU15 · 1989-12-31 00:00:00 — attriksdagen med avslag på motion 1989/90:U206 och på yrkande 34 i motion 1989/90:U241godkänner budgetpropositionens medelsförslag, 94(vpk) 123. beträffande medebram för Särskilda program (anpassad teknik) attriksdagen med avslag på yrkande 14 i motion 1989/90:U244 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, 95(c) 124. beträffanderekrytering av fältpersonal attriksdagen med avslag på yrkande 35 i motion 1989/90:U241 godkännerbudgetpropositionens förslag till medelsram, 125. beträffandeinformation genom SIDA attriksdagen med avslag på yrkande 36 i motion 1989/90:U241 och yrkande 23 imotion 1989/90:U246 godkänner budgetpropositionens förslag till medelsram, 96(m) 126. att godkänner deriktlinjer och bidrag för utvecklingssamarbete genom SIDA som förordas ibudgetpropositionen, 127. att godkänner en svenskanslutning till NORSAD-fonden (""), 128. att bemyndigar regeringenatt göra de utfåstelser och åtaganden som förordas under avsnittet C 2 ibudgetpropositionen, 129. beträffande bidrag tillUtvecklingssamarbete genom SIDA att med avslag på yrkande 24 i motion1989/90:U246 tillUtvecklingssamarbete genom SIDA anvisar ett reservationsan- 150 97(m) 1989/90:UUl5 Andra biståndsprogram (C 3) 130. beträffandemedebram för U-landsforskning attriksdagen med avslag på yrkande 59 i motion 1989/90:U204 och yrkande 37 imotion 1989/90:U241 godkänner budgetpropositionens förslag till medelsram, res.98 (fp) res.99 (vpk) 131. beträffandeSAREC.s verksamhet i attriksdagen förklarar yrkandena 26 och 60 i motion 1989/90:U204 besvarade med vadutskottet anfört, res.98 (fp) res.99 (vpk) 132. beträfiandeforskning om cassava attriksdagen avslår yrkandena 1 och 2 i motion 1989/90:U239, res.100 (vpk) 133. beträffandeBITS teknbka samarbete attriksdagen förklarar yrkandena 36 och 38 i motion 1989/90:U204 besvarade med vadutskottet anfört, 134. beträffandeinrättande av särskilda anslag för BITS attriksdagen avslår yrkandena 56 och 57 i motion 1989/90:U204, res.101 (fp) 135. beträffandeBITS samarbete med attriksdagen avslår yrkande 23 i motion 1989/90:U204, res.102 (fp) 136. beträffandeBITS internationella kurser attriksdagen förklarar yrkande 39 i motion 1989/90:U204 besvarat med vadutskottet anfört, 137. beträffande BITS-kurser iMalmöLund-regionen att avslår motion 1989/90:U217, 138. beträffande medebram för u-krediter attriksdagen med avslag på yrkande 58 i motion 1989/90:U204 samt yrkandena 38 och39 i motion 1989/90:U241 godkänner budgetpropositionens förslag till medelsramför /91, res.103 (fp) res.104 (vpk) 139. beträfifande bindningen av BITS teknbkabbtånd att avslår yrkande 37 i motion 1989/90:U204, res.105 (fp) 140. beträffandeöversyn av u-kredibystemet attriksdagen med bifall till yrkande 8 i motion 1989/90:U204 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 141. beträffandeimport från och attriksdagen förklarar motion 1989/90:U228 besvarad med vad utskottet anfört, 142. beträfiandemedebram för Projektbbtånd tid vbsa länder att med avslag på yrkande 5, ifrågavarande del av 5j yrkande 6 och yrkande 29 i motion 1989/90:U204, motion 1989/90:U219,yrkande 40 i motion 1989/90:U241, yrkande 19 i 1989/90:UU15 motion 1989/90:U244, yrkande 25 imotion 1989/90:U246 samt yrkande 2 i motion 1989/90:U514 godkännerbudgetpropositionens förslag till medelsram, res.106 (m) res.107 (fp) 108(c) res.109 (vpk) 143. beträffande vbsa samarbeisprojekt i Baltikumoch Östeuro pa attriksdagen avslår yrkandena 3, 4, 5, 6, 7, 9 och 13 i motion 1989/90:U237, res.107 (fp) 144. beträffandebistånd till att avslår yrkande 25 i motion 1989/90:U204 och motion 1989/90:U226, res.110 (fp) res. Ill (vpk) 145. beträffande projeklbbiånd lill att avslår yrkande 19 i motion 1989/90:U246, res.112 (m) 146. beträffandemedebram för insatser i skuldtyngda länder attriksdagen med avslag på yrkande 7 i motion I989/90:U220 samt yrkandena 41 och42 i motion 1989/90:U241 godkänner budgetpropositionens förslag till medelsramför /91, res.113 (vpk) res.114 (mp) 147. att godkänner deriktlinjer och bidrag som förordats i budgetpropositionen under rubriken , 148. att med avslag på den delav yrkande 20 i motion 244 som avser anslaget C 3 bemyndigar regeringen attgöra de utfåstelser och åtaganden som föreslagits i budgetpropositionen, 149. att till Andrabiståndsprogram för /91 anvisar ett reservationsanslag på , Övriga biståndsanslag IC 4C S) 150. beträffande myndighetsanslag för SIDA attriksdagen med avslag på yrkande 61 i motion 1989/90:U204 och yrkande 43 och 44i motion 1989/90:U241 till Siyreben för internationell utveckling (SIDA) /91 anvisar ett förslagsanslag på , 151. beträffandehemvändande bbtåndsarbeiares erfarenheter attriksdagen med bifall till yrkande 63 i motion 1989/90:U204 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 152. beträffandemedebram för attriksdagen med avslag på yrkande 45 i motion 1989/90:U241 152 tillStyreben för u-landsutbildning i () /90:UU15 /91 anvisar ett förslagsanslag om 49 902 000 kr.varav . till regeringens förfogande, res.116 (vpk) 153. beträffandeSAREC.s myndighetsanslag attriksdagen med avslag på yrkande 46 i motion 1989/90:U241 till Styreben föru-landsforskning (SAREC) för /91 anvisar ett förslagsanslag på15 , res.117 (vpk) attriksdagen med avslag på yrkande 47 i motion 1989/90:U241 till för /91 anvisar ett förslagsanslag på 5 036 000kr., res.118 (vpk) 155. att till Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) för /91anvisar ett förslagsanslag på , 156. beträffande Bbtåndsramen attriksdagen med avslag på yrkande 40 i motion 1989/90:U204 och yrkande 2 i motion1989/90:U241 godkänner vad som förordas i propositionen under rubrikenBbtåndsanslagen. res.119 (fp) res.120 (vpk) Närvarande: (). (), EvertSvensson (s), (), (), (), Axel (). (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (), (), (), (), (vpk) och (). Biståndet till (mom. 1) (), BirgittaHambraeus (c), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 29 som börjarmed "1 flera motioner" och slutar med "i motion U244 (c)" bort ha följande lydelse: 153 Den snabbaomvandlingen av de östeuropeiska samhällena i demo- 1989/90:UU15 kratiskriktning har skapat en helt ny situation. Att stödja övergången tilldemokrati och marknadsekonomi lika väl som kampen mot den i många fallkatastrofala miljöförstöringen i är en ny utmaning. Den minskar intebehoven av hjälp på andra håll i världen. Den kan och får inte upphäva ellerurholka de utfåstelser vi har gjort till . Enprocentsmålet är ettmoraliskt bindande åtagande från som nation gentemot de fattigaländerna. För att detta skall kunna upprätthållas måste vi nu kraftigt utökavåra samlade internationella stödinsatser. Finansieringen av biståndet tillBaltikum, skall ske på sådant sätt att enprocentsmåletriksdagen beslutat om ligger fast och att östbiståndet således ligger utanförenprocentsramen. Utskottet tillstyrker därmed yrkande 4 i motion U204 (fp),yrkande 1 i motion U241 (vpk), yrkande 1 i motion U242 (vpk) samt yrkande 10 imotion U244 (c). deb att utskottets hemställan imoment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande bbtåndet tid attriksdagen med bifall till yrkande 4 i motion 1989/90:U204, yrkande 1 i motion 1989/90:U241, yrkande 1 i motion 1989/90:U242 samt yrkande10 i motion 1989/90:U244 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Biståndet till (mom. 1) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjarmed "Så är enligt utskottet" och slutar med "motion U244(c)" bort ha följande lydelse: Länderna i bör icke räknas tillkategorin även om de har behov av utvecklingshjälp. De insatser som nuplaneras och har påbörjats för det svenska biståndet till Central-och Östeuropakommer till övervägande del att vara miljöbistånd och stöd till dendemokratiska processen. Detta bistånd skall inte sammanblandas medu-landsbiståndet utan redovisas på ett särskilt anslag benämnt A 10. Därigenommarkeras skillnaderna mellan de olika typerna av bistånd och motverkas lättareoron för att östbistånd finansieras med u-landsbistånd. Biståndsramen under C Internationellt utvecklingssamarbeteför kommande budgetår höjs med 1 300 milj.kr. utöver vad regeringen föreslåreller således 14 300 milj.kr. Därmed tillstyrker utskottet yrkande 1 i motion U241,yrkande 1 i motion U242 samt yrkande 10 i motion U244. Yrkande 4 i motion U204avstyrks. deb att utskottets hemställan i moment I bort ha följandelydelse: 1.beträffande bbtåndet till 154 attriksdagen med bifall till yrkande 1 i motion 1989/90:U241, yrkande I i motion 1989/90:U242 och yrkande 10 i motion 1989/90:UU15 1989/90:U244samt med avslag på yrkande 4 i motion 1989/90:U204 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Biståndets framtida storlek (mom. 2) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjarmed "Vad gäller storleken" och "i motion U241 (vpk)" bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det att formulera en nylångsiktig målsättning för utvecklingssamarbetet. Det samlade biståndet börvarje år öka sin andel av BNI. Målet bör vara att nå upp till ettbiståndsanslag motsvarande av bruttonationalinkomsten. bör dettydligt markeras att innehållet i enprocentsramen skall ha en tydligfattigdomsprofil. Det utvecklingssamarbete som ligger utöver kan ha ettnågot bredare innehåll och inkludera insatser i skiftande ländergrupper, såvälnågot mer utvecklade i fård med att bygga upp en fungerande demokratisom östeuropeiska länder med liknande problem och mål. Som ett första steg attuppnå det nya målet föreslår utskottet att årets biståndsram ökar med 400milj.kr. i förhållande till regeringens förslag. Härmed tillstyrker utskottet yrkande 3 i motion U204 (fp).Yrkande 3 i motion U241 får anses besvarat. deb att utskottets hemställan imoment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande bbtåndets framtida storlekatt med bifall till yrkande 3 i motion 1989/90:U204 och med anledningav yrkande 3 i motion 1989/90:U241 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Biståndets framtida storlek (mom. 2) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 30 som börjarmed "Detta mål står" och slutar med "i motion U241 (vpk). "bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den krisartade utvecklingen särskilt ide fattigaste gör det nödvändigt att sätta upp ett nytt mål för enökning av biståndet. Skuldkriser slår hårt. För de fattiga, speciellt iSydamerika och , har inneburit ett årtionde med sjunkandelöner, växande skulder, krympande matlager och högre dödstal. Utskottetföreslår att uttalar att biståndsanslagen bör uppgå till 2%av BNP. måste fortsätta att arbeta för att andra länder uppfyllerFN-målet att av nationalinkomsten skall gå till bistånd. Därmed tillstyrker utskottet yrkande 3 i motion U241.Yrkande 3 1 ,cr motion U204 får anses besvarat. deb attutskottets hemställan i moment 2 bort ha följande lydelse: 1989/90:UU15 2. beträffandebbtåndets framtida storlek attriksdagen med bifall till yrkande 3 i motion 1989/90:U241 och med anledning avyrkande 3 i motion 1989/90:U204 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Det bilaterala biståndets andel (mom. 3) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 30 som börjarmed "Detta är onekligen" och på s. 31 slutar med "till vara iutvecklingssamarbete" bort ha följande lydelse: Detta är en liten sänkning jämfört med innevarandebudgetår. Räknat i fasta priser ligger biståndet genom SIDA lägre nu än1981/82. Det långsiktiga bilaterala biståndssamarbetet måste få betydligt högreanslag. Såväl biståndet till programländer som vissa andra biståndsformermåste öka. Särskilt förstärkta miljöinsatser är viktiga. deb att meningen "Med det ovan anförda avstyrksyrkande 4 i motion U24r' bort ha följande lydelse: Med detovan anförda tillstyrks yrkande 4 i motion U241. deb att utskottets hemställan i moment 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffandedet bilaterala bbtåndets andel attriksdagen med bifall till yrkande 4 i motion 1989/90:U241 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Införande av ett sjätte biståndsmål (mom. 4) deb att den del av utskottets yttrande på s. 40 som börjarmed "Den stagnation" och på s. 41 slutar med "i motion U220(mp)" bort ha följande lydelse: alltför stora beroende av de rika ländernabidrar till ökad fattigdom. Det är därför angeläget att deras ekonomierstimuleras till ett minskat beroende. Att öka självtilliten i dessa länderinnebär att så långt möjligt klara av att tillgodose sina behov genom att tavara på de resurser som finns inom landet. Eftersom inte alla världens ländersamtidigt kan ha exportöverskott måste varje lands, regions och lokalsamhällesbasförsörjning ske inom det egna närområdet. Därmed tillstyrks yrkande 1 i motion U220. deb att utskottets hemställan i moment 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffandeinförande av ett sjätte bbtåndsmål attriksdagen med bifall till yrkande 1 i motion 1989/90:U220 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Solidaritetmed de fattiga (mom. 6) 1989/90:UU15 deb att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjarmed "Med undantag för" och slutar med "U220 (mp) avstyrks"bort ha följande lydelse: Resurstillväxten i måste kopplas till ettminskat resursuttag i de rika länderna, däribland . Tillväxtmålet måstedärför tydligt definieras utifrån ekologiska villkor och tillväxtens innehållanpassas till de fattigas behov. Ländernas fördelningspolitik måste dessutomvara sådan att tillväxten ger de fattiga möjlighet att tillgodose sinabasbehov. Yrkande 10 i motion U220 tillstyrks därmed. Yrkandena 1och 2 i motion U204 och yrkandena 12, 13, 14 och 19 i motion U220 får ansesbesvarade. deb att utskottets hemställan i moment 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandesolidaritet med de fattiga attriksdagen med bifall till yrkande 10 i motion 1989/90:U220 som sin mening gerregeringen till kinna vad utskottet anfört, Utveckling mot demokrati och marknadsekonomi (mom. 7) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 42 som börjarmed "Däremot anser utskottet" och på s. 43 slutar med "U202(m)" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör inte längreokritiskt stödja enpartistater och regirner som inte tar minsta steg i riktningmot demokrati. har gjort sig känt för att till.ammans med östblocketstödja kommunistiska och socialistiska diktaturer. Politiken gentemotbiståndsläriderpa måste radikalt förändras pär det gäller synen på mänskligarättigheter, frihet och demokrati. Utvecklingen på dessa områden bör noggrantstuderas och rapporter finnas som underlag inför beslut om bistånd.Vi kan inte begära att skall utveckla en fullständigdernokratj. Däremot kan vi kräva att utvecklingen nu skall gå i en demokratiskriktning. Härmed tillstyrks yrjtande I i motion U202. deb att utskottets hemställan i moment 7 bort t\a följsndelydelse: 7. beträffande ittveckUng mot demokrati ochniarknadsekonomi att med bifall till yrkande 1 i motjpn 1989/90:U202 som sin rnening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Nyamått för utveckling (mom. 8) 1989/90:UU15 (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjarmed "Utskottet anser att" och slutar med "motion U215(vpk)" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att mått av typen U5MR, miljö-BNP etc. börkunna ge värdefulla mått på utveckling vid sidan av traditionella BNP-siffror. Av ovan anförda skäl tillstyrks motion U215. deb att utskottets hemställan imoment 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande nya mått för utveckling attriksdagen med bifall till motion 1989/90:U215 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Internationella miljöinsatser (mom. 12 och 13) (), () och MarianneSamuelsson (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 46 som börjarmed "De medel för" och på s. 47 slutar med "motion U637(mp)" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning om attresurserna för miljöinsatser i tredje världen behöver öka. Den uppräkning förändamålet som med anledning av ett antal motionsyrkanden gjordeförra året är ingen anledning att som regeringen föreslår nu frysa anslaget vilket i praktiken med hänsyn till inflationen medför en minskning. Denförstärkning av anslagen till miljöbistånd som föreslås i partimotionbör därför genomföras. Utskottet sympatiserar med förslaget i U220 om eninternationell beskattning för att förstärka resurserna för internationellamiljöinsatser. Det lämpligaste sättet att tillgodose det önskemål som liggerbakom förslaget torde vara att göra det som föreslås i den centerpartistiskapartimotionen Jo246 som behandlas i jordbruksutskottet. Där föreslås attSverige skall verka för en internationell miljöfond där varje land skulle bidramed inledningsvis av BNP som sedermera skulle växa till av BNP. Ensådan fond skulle fiillt utbyggd erhålla , vilketenligt utskottets uppfattning är den nivå som är erforderlig för att på ettavgörande sätt lösa globala miljöproblem som förödelsen av regnskogar,ökenutbredning och de nya miljökriser som avslöjats i . Detta skulleockså tillgodose önskemålet bakom yrkande om en"utomeuropeisk miljöfond". Utskottet anser det angeläget att tillskapa en europeiskmiljöfond som skall göra miljösatsningar för att rädda den förstörda miljön iEuropa. Utskottet anser det angeläget att få till stånd eninternationell beskattning av råvaror för att komma till rätta med miljöproblemen 158 Yrkandena6 och 22 i motion U220 och yrkande 11 i motion U637 1989/90:UU15 deb att utskottets yttrande i momenten 12 och 13 bort haföljande lydelse: 12. beträffandeutomeuropebk miljöfond attriksdagen med bifall till yrkande 6 i motion 1989/90:U220 och till yrkande 11 imotion 1989/90:U637 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 13. beträffandeinternationell beskattning attriksdagen med bifall till yrkande 22 i motion 1989/90:U220 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Demokratimålet (mom. 19) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 51 som börjarmed "Om detta är" och slutar med "U202 (m) avstyrks" bortha följande lydelse: Utskottet anser att bör utforma en strategi fördemokratisk utveckling i tredje världen. Viktiga komponenter i denna strategiär att på ett klart och entydigt sätt markerar avståndstagande fråntotalitära och auktoritära tendenser, var de än förekommer. börmoraliskt, politiskt och ekonomiskt stödja en demokratisk utveckling iu-länderna. Detta skall bl.a. ske genom att vårt u-landsbistånd ges en uttaladdemokratiprofil. I dialogen med mottagarländerna måste verka för enutveckling i demokratisk riktning. Demokrati är ett vitt begrepp. 1 sin vidamening kan det sägas innehålla fyra delar som alla är nödvändiga för att ettland skall kunna kallas demokratiskt: rättssäkerhet, fri opinionsbildning,fria val och flerpartisystem. Knappt en i]ärdedel av det landprogrammerade biståndet gårtill länder med demokratiska regeringar. Den andelen måste öka. Därför skallSverige i allt högre grad orientera biståndsinsatser till demokratiska länder.Detta har också en effektivitetsaspekt. Om inte landets utvecklingspolitik haren folklig förankring är risken stor att den misslyckas och att den i självaverket får en för befolkningen negativ effekt. Härmed tillstyrks yrkandena 2 och 12 i U202. Yrkande 16 imotion U202, yrkande 9 i motion U204, del av yrkande 8 i motion U244 samtyrkande 1 i motion U642 får anses besvarade. deb att utskottets hemställan imoment 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande demokratimålet attriksdagen deb med bifall till yrkandena 2 och 12 i motion 1989/90:U202, deb medbesvarande av yrkande 16 i motion 1989/90:U202, yrkande 9 i motion 1989/90:U204,del av yrkande 8 i motion 1989/90:U244 samt yrkande 1 i motion 1989/90:U642 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 12.Demokratibistånd (mom. 21 och 23) 1989/90:UU15 , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 52 som börjarmed "Utskottet får liksom" och på s. 53 slutar med "ansesbesvarat" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att för att öka tillgången på kompetensinom den del av folkrätten som avser mänskliga fri- och rättigheter är detangeläget att stimulera till forskning som studerar framväxt ochförutsättningar för demokrati i tredje världen. Utskottet anser att det bör inrättas ett fristående institutsom utan styrande direktiv får mandat att studera utvecklingen av de mänskligafri- och rättigheterna i våra samarbetsländer. Institutet skall redovisa sinaiakttagelser i årliga rapporter. Denna rapportering kan ge underlag fördiskussion och debatt om till vilka länder och i vilken form bistånd bör ges. Även i våra samarbetsländer kan kännedom om sådana årligastudier ha viss effekt även om betydelsen av roll i detta sammanhangmåste ses ur ett internationellt perspektiv. En sådan rapportering måste också vara av specielltintresse för våra biståndsmyndigheter. Den är i sig även ett slags utvärderingav biståndsinsatserna. Den utvärdering som sker är enligt utskottetsuppfattning otillräcklig. En utvärdering bör vara av två slag. Den bör delsavse en löpande uppföljning av verksamheten, dels se till hur de övergripandemålen för biståndet infrias och ge underlag för en kritisk debatt och eventuellomprövning av inriktningen. Det är enligt utskottets mening inte lämpligt att denmyndighet som ansvarar för verksamhetens bedrivande också svarar för denövergripande utvärderingen. De av institutet genomförda utvärderingarna blir en godresursbas för enskilda personer och organisationer som är intresserade av attfölja hur de mänskliga fri- och rättigheterna respekteras i olika länder. Det är viktigt att gentemot omvärlden markerar denvikt vi fåster vid en demokratisk utveckling i . Utskottet anser auett särskilt anslag för detta ändamål skulle bli just en sådan markering. Härmed tillstyrks yrkande 6 i motion U202, yrkande 12 imotion U204, yrkandena 18 och 22 i motion U246 samt yrkande 14 i motion U641.Yrkande 4 i motion U202 får anses besvarat. deb att utskottets hemställan i momenten 21 och 23 bort haföljande 21. beträffande och mänskligarättigheter att med bifall till yrkande 6 i motion 1989/90:U202,yrkande 14 i motion 1989/90:U641 och yrkande 22 i motion 1989/90:U246 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 23. beträffande särskiU anslag för demokraiibbtånd att med bifall till yrkande 18 i motion 1)S'''0 U246 160 som sinmening ger regeringen till känna vad utskoilei .infort. oberoende rapporter om 1989/90:UU15 demokratioch mänskliga rättigheter (mom. 21, 22) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 52 som börjarmed "Utskottet får" och på s. 53 slutar med "motion U641(fp)" bort ha följande lydelse: Ett fristående svenskt rättigheterskulle fylla flera behov med anknytning till svensk utrikes- ochbiståndspolitik. För det första skulle ett institut innebära en kunskapsuppbyggnadom mänskliga rättigheter och humanitär rätt. För det andra skulle det kunnautgöra en välkommen kanal för delar av det humanitära biståndet och enkontaktyta gentemot organisationer och grupper i andra länder som verkar förmänskliga rättigheter. Ett sådant institut skulle väl kunna komplettera denverksamhet på framför allt forskningsområdet som bedrivs av i . Att ta initiativ till ett sådant institut är inte i förstahand en uppgift för staten. För att institutets verksamhet skall hatrovärdighet är det väsentligt att institutet får en oberoende och friståendekaraktär. Därför ser utskottet mycket positivt på de diskussionersom nu förs mellan flera enskilda organisationer om ett eventuellt bildande aven stiftelse i syfte att ägna sig åt såväl kunskapsuppbyggnad om mänskligarättigheter i som praktiska insatser till värn för mänskligarättigheter internationellt. Statligt stöd till en sådan stiftelse kan dockbehandlas först när diskussionerna tagit fastare form och det föreligger enkonkret framställan om sådant stöd. En fristående stiftelse med den nämndainriktningen skulle kunna utgöra ett värdefullt komplement till debiståndskanaler som redan finns.