bet · GD01KU36 · 1989-12-31 00:00:00 — deb att moment 16 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 16. beträffande ubkottens ledamotsantalatt antar följande lydelse av tilläggsbestämmelsen 4.3.1 tillriksdagsordningen: Varje utskott skall bestå av femton ledamöter. Utskottens sammansättning (mom. 18) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "Det förslag" och slufar med "avstyrks motionen" bortha följande lydelse: Skulle flera partier bli representerade i ,skulle modellen med utökning av ledamotsantalet kunna innebära att utskottenblir otympligt stora. Därför bör enligt utskottet ett annat system för enrättvis fördelning av utskottsplatserna utredas. Detta system innebär att varje parti som vunnit inträde iriksdagen skall vara försäkrat att få en plats i varje utskott. De därefteråterstående platserna fördelas proportionellt. Skulle något parti avstå frånnågon av de icke proportionellt fördelade platserna, tillfaller platserna denpartigrupp som står näst i tur med hänsyn till jämförelsetal. Denna metod medför att utskottsplatserna inte striktspeglar partiernas röstetal i och att sålunda de förslag som vunnitmajoritet i utskottet kan få minoritet i kammarens votering. Detta måste dockbetraktas som en mindre olägenhet, eftersom utskottet trots allt endast är ettberedande organ. Utskottet tillstyrker således motionerna 1988/89:K317 och 1989/90:K326. 4 1989/90. deb att moment 18 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:KU36 18. beträfendeutskottens sammansättning att med bifall till motionerna 1988/89:K317 och 1989/90:K326 godkänner vadutskottet uttalat. Inrättande av ett miljöutskott (mom. 19) HansLeghammar (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följandelydelse: finns goda skäl att som föreslås i motion K303 göra en översyn avutskottsorganisationen. Miljöfrågorna behandlas nu i en rad utskott. Dettainnebär att inget utskott har det tofala ansvaret för miljöområdet som sinhuvusakliga uppgift, vilket försvårar möjligheterna till överblick och tillatt driva en samlad politik på detfa område. Inrättandet av ett miljöutskottbör av denna anledning, och med tanke på miljöfrågornas växande internationellabetydelse och det utrymme de måste få framöver i svensk politik, vara enutgångspunkt för översynsarbetet. Som framhålls i motion K303 skulle till detfautskott, utöver de från jordbruksutskottet utbrutna miljöfrågorna, även kunnaföras vissa av de miljöfrågor som behandlas av andra utskott. debatt moment 19 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 19. beträffandeinrättande av ett miljöutskott att medanledning av motion 1989/90:K303 godkänner vad utskottet uttalat. Sanningsförsäkran vid utskottsutfrågning (mom. 22) AndersBjörck (m), Hans Nyhage (m), () och Hans Leghammar (mp)anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "När detgäller" och slutar med "K311 avstyrks" bort ha följande lydelse: är det självfallet av största vikt att de informationer som lämnas till utskotten är korrekta och fullständiga. Frånvaron av regler om sanningsförsäkran i samband med utskottsutfrågningar kan förmodligen förklaras av att sådana var sparsamt förekommande för arbetet med nu gällande regeringsform och riksdagsord ning. Situationen är emellertid en helt annan. Så har t.ex. granskningen av regeringen vuxit i omfattning och blivit mer inträng ande. Det finns enligt utskottet starka skäl att införa någon form av sanningsförsäkran för dem som utfrågas av riksdagsutskotten. Frågan bör därför bli föremål för skyndsam utredning. I samband härmed bör övervägas om olika regler bör gälla för olika kategorier av utfrågade. Att statsråd, statssekreterare och politiskt sakkunniga bör avlägga san ningsförsäkran är enligt utskottet självklart. deb attmoment 22 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:KU36 22. beträffande sanningsförsäkran vid ubkottsutfrågningatt med bifall till motion 1989/90:K311 som sin mening gerregeringen till känna vad uskottet anfört. sammansättning (mom. 28) (vpk) och Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjarmed "Enligt utskottet" och slutar med "Motionen avstyrks"bort ha följande lydelse: I ett parlamentariskt system är det viktigt att vissapartier inte diskrimineras när det gäller viktig samhällsinformation. Av denanledningen anser utskottet att alla riksdagspartier som passerat 4-procentsspärrenbör vara representerade i utrikesnämnden med minst en ledamot. En utredning medsyfte att skapa förutsättningar för detta bör enligt utskottet göras. MotionK325 yrkande 8 tillstyrks. deb att moment 28 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 28. beträffande utrikesnämndens sammansättningatt med bifall till motion 1989/90:K325 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Organisationen av den statliga revisionen (mom. 4) och (båda c) anför: Enligt vår uppfattning är det viktigt att riksdagensrevisorer får vidgade uppgifter och ordentliga resurser för att lösa dessauppgifter. Det finns emellertid ett behov även på regeringssidan av ettrevisionsorgan. Vi motsätter oss därför förslaget i motionerna att överförariksrevisionsverkets uppgifter till . I sammanhanget vill vi dockbetona vikten av att den revision som utförs av skersjälvständigt och fritt från påtryckningar från regeringen. Självständighetenbör också komma till uttryck i att verket har möjlighet att i stor utsträckningfa egna initiativ till revisionella utredningar. Utskottsberedningen av alkoholbeskattningen (mom. 20) Hans Leghammar (mp) anför: Enligt de grönas uppfattning skulle det i ochför sig vara en bättre ordning om alkoholbeskattningsfrågorna handlades i sammautskott som behandlar alkoholfrågan från sociala utgångspunkter. riktigare av den anledningen att beskattningen är ett viktigt instrumenti alkoholpolitiken. Vi anser emellertid inte att man nu börbryta ut frågan om alkoholbeskattningens beredning till sär- 1989/90:KU36 Enligt vår uppfattning är det viktigt att man så snart som möjligtgör en samlad översyn av utskottsorganisationen med syfte att åstadkomma bättreförutsättningar för en helhetssyn på många områden. I det sammanhanget börockså beredningen av alkoholfrågorna tas upp. Beslut om offentlighet vid utskottsutfrågningar (mom. 21) och (båda c) anför: Det är majoriteten i ett utskott som bestämmer om enutfrågning skall vara offentlig eller ej. Som regel har inte detta medförtnågra problem. Men det finns exempel på att utskottsmajoriteten motsatt sig kravfrån en betydande minoritet om offentlighet. Vi finner det högst olyckligt omdetta skulle bli mera vanligt. Ett enigt konstitutionsutskott har uttalat att det börvara en strävan att tillgodose krav på öppenhet i utfrågningarna. Med dettauttalande och den diskussion som väckandet av vår motion lett till har vianledning tro att berättigade minoritetsönskemål om öppenhet vid en utfrågninginte kommer att avslås av utskottsmajoriteten. Vi har därför avstått från attyrka bifall till vår motion K302 yrkande 2. Jäv för Utskottsledamöter (mom. 24) Hans Leghammar (mp) anför: Många riksdagsledamöter kombinerar sitt arbete i riksdagenmed andra uppdrag som t.ex. att vara ledamöter i styrelser för statliga verkoch styrelser. Ofta är kombinationen sådan att uppdraget utanför riksdagenligger inom samma verksamhetsområde som ledamotens utskottsuppdrag iriksdagen. Att det blir så är inte så svårt att förstå. Riksdagsledamöternaförsöker få uppdrag inom sitt eget intresseområde, och det är lättare att sätfasig in i frågorna om man väljer uppdrag inom samma område. Jag anser att det kan föra med sig nackdelar omriksdagsledamöter sitter i verksstyrelser och utskott och där behandlar sammafrågor. Det måste då vara svårare att göra en fristående bedömning i utskottetoch lyssna på andras synpunkter. Risken är att granskningen av olika statligaverks uppgifter inte blir så förutsättningslös som den borde vara. Detta är emellertid inte i första hand en fråga som skalllösas med lagstiftning med tanke på den komplexitet som i så fall måste utmärkaen sådan lagstiftning. Det måste främst ankomma på den enskilda ledamoten isamråd med sin partigrupp att ta ställning till uppdragskombinationer av dettaslag. Jag har därför avstått från att yrka bifall till motion K327. Förslagtill 1989/90:KU36 Lag omändring i riksdagsordningen Bilaga i Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen' deb att tilläggsbestämmelsen 4.8.2 skall upphöra attgälla, deb att 3 kap. 2 §, 4 kap. 2, 7, 8 och 10 §§ samttilläggsbestämmelserna 4.3.1 och 6.2.3 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Regeringen skall senast den10 januari eller, om hinder möter till följd av inträffatregeringsskifte, möjligt därefter avlämna proposition med förslag tillstatsbudget (budgetproposition) för det närmast följande budgetåret. Propositionenskall innehålla finansplan och nationalbudget. Regeringen skall avgiva särskiltförslag till slutlig reglering av statsbudgeten (kompletteringsproposition).Sådant förslag skall om hinder ej möter avlämnas före utgången av april månad. Annan proposition angående Annan proposition angående anslag för det närmast följande anslag för det närmast följande budgetåret skall avlämnas senast budgetåret skall avlämnas , såvida regeringen , såvida regeringen icke finner att propositionens be- icke finner att propositionens be handling kan uppskjutas till föl- handling kan uppskjutas till föl jande . Vid 1989/jande . Vid 1990/skall dock en sådan pro- skall dock en sådan pro position avlämnas senast den position avlämnas . Proposition med förslag om nytt eller väsentligen höjtanslag eller om sådana riktlinjer för viss statsverksamhet som avses i 9 kap. 7§ regeringsformen bör innehålla uppskattning av framtida kostnader för detändamål som förslaget avser. Om förslag till anslag grundar sig på plan förlängre tid än den för vilken anslaget har beräknats i propositionen, börplanen redovisas. 2§ tillsätter inom sig för tillsätter inom sig för varje valperiod ett konstitutions- varje valperiod ett konstitutions- utsitott, ett finansutskott, ett skat- utskott, ett finansutskott, ett skat teutskott och minst tolv andra ut- teutskott och minst tolv andra ut skott, skott. slut kan under tillsätfa ytterligareutskott för längst den tid som har angivits i första stycket. ' Riksdagsordningen omtryckt 1988:1446. Senaste lydelse av3 kap. 2 § och 4 kap. 7 § 1989:878 och av tilläggsbestämmelsen 6.2.3 1989:674. Varje ubkott skall bestå av sjut- Antalet ledamöter i utskotten ledamöter. faststälb av på förslagav 7§ Annat ärende än budgetpropo- Annat ärende än budgetpropo sitionen får delas mellan två eller sitionen får delas mellan två eller flera utskott endast om särskilda flera utskott endast om särskilda skäl föranleder det. Vid skäl föranleder det. Vid 1989/får ej kom- 1990/91års får ej kom pletteringspropositionen och and- pletteringspropositionen och and ra ärenden med ekonomiskt-poli- raärenden med ekonomiskt-poli- tiskt syfte delas. tiskt syfte delas. Utskott skall avgiva betänkande i ärende som har hänvisatstill utskottet och som ej har återkallats. Utskott kan dock överflytta ärendetill annat utskott, om detta samtycker därtill, eller överenskomma med etteller flera utskott att de skall bereda ärendet gemensamt genom deputerade isammansatt utskott. Sådant utskott avgiver betänkande till . Betänkande i ärende vars behandling har uppskjutits frånen valperiod för till nästa skall avgivas av utskott som hartillsatts av den nyvalda . Betänkande i ärende vars behandling har uppskjutib frånett till nästa inom samma valperiod skall avgivas före den 1 november.Riksdagen kan dock besluta att betänkande i sådant ärende får avgivas ävenefter denna tidpunkt Utskott skall till anmälan till kammaren av vilande beslutsom sägs i 3 kap. 16 § foga yttrande i ärendet. Har lagförslag vilat enligt 2 kap. 12 § tredje stycketregeringsformen, skall utskottet avgiva nytt betänkande i ärendet. Statlig myndighet skall lämna upplysningar och avgivayttrande, då utskott begär det, om ej annat följer av 12 § andra stycket. Sådanskyldighet åligger dock ej regeringen. Myndighet som ej lyder under riksdagenkan hänskjuta begäran från utskott till regeringens avgörande. Begär minst en tredjedel av le- Begär minst fem avledamöter- damöterna i ett utskott vid be- na i ett utskott vid behandlingen handlingen av ett ärende att upp- av ett ärende att upplysningar el- lysningar eller yttrande skall in- ler yttrande skall inhämtas från hämtas från myndighet som avses myndighet som avses i första styc- i försfa stycket, skall utskottet för- ket, skall utskottet föranstalta om anstalfa om detta, såvida det icke detta, såvida det icke finner att finner att därmed förenat dröjs- därmed förenat dröjsmål med mål med ärendets behandling ärendets behandling skulle leda skulle leda till avsevärt men. Ut- till avsevärt men. Utskottet skall i skottet skall i sitt betänkande i sitt betänkande i ärendet redovisa ärendet redovisa skälen till att en skälen till att en sådan begäran sådan begäran om upplysningar om upplysningar eller yttrande eller yttrande har avslagits. får icke avgiva förklaring, att 2 kap. 12 § 1989/90:KU36 tredje stycket regeringsformen icke är tillämpligt i fråga om visst Bilaea 1 lagförslag,utan att lagrådet har yttrat sig i saken. Vid 1989/skall Vid 1990/riksmöteskall följande tillämpas i stället för följande tillämpas i stället för tilläggsbestämmelse 6.2.2. tilläggsbestämmelse 6.2.2. Frågor besvaras vid en frågestund somriksdagen sammanträder. Vid denna frågestund besvaras frågor som har ingivitstill kammarkansliet i . Om arbetsförhållandena i kräver det fårtalmannen besluta att frågesvar skall lämnas på annan dag än tisdagen.Talmannen får även beslufa att en fråga skall besvaras tillsammans med eninterpella-tion. Meddelande om när en fråga skall besvaras skall anslåssenast dagen före sammanträdet och tas upp på föredragningslisfan. Efter det att statsrådet har lämnat ett frågesvar får detförsfa anförandet från varje talare räcka längst och varjeföljande anförande längst en minut. När ett statsråd besvarar en fråga tillsammansmed en interpellation tillämpas de regler om anföranden som gäller förinterpellationer. En fråga som inte besvaras som avses i andra ellertredje stycket förfaller, om inte den ledamot som ingivit frågan senast kl. 10följande fredag meddelar kammarkansliet att frågan skall kvarstå till näsfafrågestund. Vid frågestund får talmannen utan hinder avtilläggsbestämmelse 2.15.4 anvisa plats i plenisalen från vilken talare skallyttra sig. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 4 kap. 2 § och tilläggsbestämmelsen 4.3.1tillämpas första gången vid val av utskott efter näsfa riksdagsval. T7- .I .. . .. 1989/90:KU36 beslutat bereda finansutskottet tillfålle att yttra sig övermotion 1989/90:K234 av m.fl. (m) om finansmakten ochbudgetprocessen. 1989/90:K234av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar attmålsättningen om en över tiden balanserad budget skall ges grundlagsmässigtuttryck, 2. att beslutar att ianslutning till finansdebatten ramar skall fastställas för utskottens förslag ianslagsfrågor, 3. att beslutar attanslagsbeslut skall vara preliminära i avvaktan på en samlad avvägning ifinansutskottet, vilken sedan läggs till grund för kammarens slutliga beslut omstatsbudgeten, 4. attriksdagen med ändring av lagen (1988:1387) om statens upplåning beslutar att bemyndigandet till regeringen skall ange en Övre gräns, som inte får överskridas utan nytt riksdagsbeslut, 5. att hos regeringenbegär tilläggsdirektiv till budgetpropositionsutredningen angående redovisningav senaste utfall för olika budgetposter, 6. att föreskriver ochunderlättar ett närmare samarbete mellan revisorer ochfinansutskottet beträffande redovisningsrevisionen, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att följauppställda regler för budgetprocessen. Motionärernatar i motion K234 upp flera principiellt viktiga frågor i den statliga budgetprocessen.I den internationella jämförelse som motionärerna gör konstaterassammanfattningsvis att den beslutsrätt i budgetfrågor som formellt tilldelasfolkrepresentationen i olika länder ofta i praktiken vilar hos regeringen men ivissa länder görs ändringar även under budgetprocessens senare led. För del kankonstateras att budgetprocessen i i 48 jämförelse med flertaletandra länder är relativt lång. attledamöternas och utskottens initiativrätt när det gäller utgifts- och1989/90:KU36 inkomstförslag är mycket långtgående. har därigenom be-Bilaga 2 tydligt större formella möjligheter än flertalet andra parlament attbesluta om ändrade utgifter och inkomster. En genomgång av vilka förändringarsom faktiskt skett under riksdagsbehandlingen visar emellertid attavvikelserna från regeringens förslag varit relativt få och ofta av mindreomfattning. De förändringar av budgetsaldot under beredningens gång somredovisas i motionen har ofta sin orsak i att den ekonomiska utvecklingenblivit en annan än den som förutsågs i budgetpropositionen, vilket i försfahand har påverkat inkomstutvecklingen. Det är således inte bristande utgiftskontrollsom bidragit till den statliga utgiftsutvecklingen. Utvecklingen har i stortsett varit i överensstämmelse med förslagen i statsbudget och isärpropositioner. Skulle emellertid utvecklingen under budgefarbetekomma att avvika från den som föreslagits i propositionerna är, som motionärernaframhåller, möjligheterna för att korrigera eller vända en sådanutveckling utomordentligt små. betänkande med riktlinjer förbudgetregleringen och kammarens beslut med anledning därav skall enligtintentionerna vara styrande för utgiftsprövningen i fackutskotten. Som nämns imotion K234 har denna ofta påbörjats , och det förekommer ingensamlad prövning av huruvida utgiftsöverskridanden inom ett visst område uppvägsav nedskärningar på annat håll eller av inkomstförstärkningar. Som motionärernaframhåller kan finansutskottet på sisfa dag få sammanställa enstatsbudget som kraftigt avviker från vad tre månader tidigarefastslagit som bindande norm. torde vara ett av de få parlament ivärlden som inte har något organ som har ansvar för att hålla sammanbehandlingen av den statliga budgeten. Utskottet delar motionärernas uppfattning att detfa inteär en tillfredsställande ordning. Det finns därför goda skäl att se överriksdagens beslutsfattande i budgetfrågor. Motionärernas förslag skulleinnebära förbättringar i vissa avseenden. skulle ges ett störreansvar för budgetbehandlingen, och styrning och kontroll avbudgetutvecklingen skulle därmed förbättras. Utskottet ser emellertid flerakomplikationer med några av de konkreta förslag till förändringar sommotionärerna redovisar. Utskottet återkommer till detta. Det finns även andraåtgärder som kan vidtas för att förbättra budgetprocessen i . Bl.a.bör, som framhålls i motion K234, uppföljningen av beslut omstatens inkomster och utgifter förbättras. Det kan också hävdas att ombudgetförslaget är mera fullständigt när det överlämnas till kanbudgetbehandlingen . Under förutsättning att denförsöksverksamhet för budgetbehandlingen som förordatfortsätter skulle man kunna få en uppfattning omutfallet av budgetbehandlingen i . Det finns därmed möjlighet förrege- ringen, omså är nödvändigt, att lägga fram kompletterande förslag i 1989/90:KU36kompletteringspropositionen. Behandlingen av dessa förslag underlät- Bilaga 2 tas av en sammanhållen behandling i finansutskottet. Utskottet anser sammanfattningsvis att formerna förriksdagens beslutsfattande i budgetprocessen bör ses över. Riksdagensrevisorer har i ett förslag 11 om roll i budgetprocessen väcktförslag om bl.a. förändringar i budgefarbetet, ändrade styrformer och bättreuppföljning. Utskottet har med anledning av detfa förslag och i samband därmedväckta motioner i ett betänkande 1989/90:FiU39 förordat att genomtalmanskonferensens försorg tillsätter en arbetsgrupp med uppgift att se överriksdagens roll i budgetprocessen. Utskottet anser att den problembeskrivning sommotionärerna gör i motion K234 bör ingå som bakgrundsmaterial för detta arbete. Utskottet övergår härefter till att behandla de konkretayrkandena i motion K234. Som ett led i att skapa en stramare budgetprocess föreslåsi motionen, yrkande 1, att en föreskrift införs i grundlagen att stabbudgetenskall vara balanserad över tiden. har vid tidigare behandling (FiU1980/81:21) av liknande yrkanden anfört att man kan se krav på grundlagsmässigaregler rörande statsbudgetens balansering som en bristande tilltro tillstatsmakternas vilja och förmåga att av egen kraft sätta gränser förstatsutgifternas stegring och vid varje tillfålle finna en rimlig avvägningmellan inkomster och utgifter. Utskottet uttryckte en viss förståelse härför1981. Budgetunderskottet hade närmast vuxit mycketkraftigt. Det vore emellertid att befria från dess ansvarför utvecklingen och den uppkomna budgetsituationen, anförde utskottet, om mani stället införde regler i grundlagen. Det ligger i sakens natur att sådanaregler, om de infördes, skulle bli mycket allmänt formulerade och i en mängdsituationer kunna ge upphov till tolkningsproblem. Utskottet uttryckte för sindel tilltro till förmåga att fatta beslut som vänder utvecklingen.Utskottet har alltjämt samma uppfattning och anser att den budgetmässigaförändring som skett visar prov på detta. Konstitutionsutskottetbör enligt finansutskottet avstyrka yrkande 1 i motion K234. För att göra budgetarbete mer sammanhållet ochkonsekvent föreslås i motionen att finansutskottet åläggs att föreslå ramarför olika utgiftsområden, vilka efter beslut skall utgöra riktlinjerför fackutskottens fortsatta prövning. Vidare anser motionärerna att det finnsskäl att låfa de olika utgifbbesluten vara preliminära i avvaktan på attfinansutskottet vidtar från ekonomisk-politisk synpunkt erforderligakorrigeringar och sedan förelägger kammaren ett slutligt budgetförslag förantagande. föreslog i sitt betänkandeFolkstyrelsens villkor (SOU 1987:6) att ramar borde fastställas för utskottensolika utgiftsområden. avstyrkte (KU 1987/88:43) dettaförslag med motiveringen att det är tveksamt om denna metod för styrning avbudgetarbetet skulle vara verkningsfull. innebäraatt det utskott finansutskottet som skulle föreslå riksda- 1989/90:KU36 gen attanfa sådana ramar i praktiken fick en överordnad ställning i Bilaga 2förhållande till andra utskott. anser att sakliga invändningar kan resasmot motionärernas förslag. Det skulle innebära långtgående begränsningar avutskottens initiativrätt under budgetbehandlingen och försvåraomprio-riteringar mellan olika utgiftsområden. Även omfördelningar av resursersom är finanspolitiskt neutrala skulle förhindras. Förslaget väcker ocksåfrågoi- om vad det skulle innebära för särpropositioner och motionsrätten medanledning härav. Hur påverkas utskottsbehandlingen och reservationsrätten avatt ramar fastställs för varje utskottsområde? Är avsikten att ramarna skallvara bindande vid utskottsbehandlingen även för de partier/ledamöter som intestår bakom rambeslutet? Det är uppenbart att förslaget får mycket långtgåendekonsekvenser som det ankommer på att slutligen bedöma.Finansutskottet kan för sin del innan dessa frågor är närmare utredda intetillstyrka yrkande 2 i motion K234. Förslaget att endast låta utgiftsbesluten vara preliminärahar utskottet viss förståelse för mot bakgrund av det relativt utdragnabudgetarbete som sker i . Under budgetarbetets gång hinner förutsättningarnaändras , vilket påverkar bedömningarna av utgiftsbehoven. Delsförändras de yttre förutsättningarna i form av konjunkturutsikter ochliknande, dels hinner regeringen lägga flera nya eller kompletterande förslagunder budgetarbetets gång. Detfa försvårar en samlad prövning av allautgiftsbeslut. Det finns emellertid även andra sätt att komma till rätta meddessa svårigheter.