bet · GD01AU12 · 1989-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlas punkterna 1, 4, 6 samt 7 och8 i avsnittet C. Arbetslivsfrågor i budgetpropositionens bilaga 12(). Avsnittet har i regeringen föredragits avstatsrådet . De frågor som behandlas av utskottet gäller anslaget tillarbetarskyddsverket samt nedan redovisade anslags- och andra frågor rörandearbetshandikappade. I anslutning till ställningstagandena tillregeringsförslagen behandlas yrkanden i motsvarande ämnen i 25 motioner frånallmänna motionstiden . Återstående punkter i det aktuella avsnittet avbudgetpropositionen om anslagen till ,uppdragsverksamhet inom den yrkesinriktade rehabiliteringen och lönebidrag förförtidspensionerade behandlas av utskottet i betänkandena /90:AU23 resp.1989/90:AU25. Utskottet biträder regeringens framställning om anslagtill arbetarskyddsverket. Vpk reserverar sig för ett ytterligare medelspåslagför det s.k. ISA-systemet. 1 ett inledande avsnitt om allmänna handikappfrågoravstyrker utskottet centeryrkanden om att skall göra särskildauttalanden om behovet av åtgärder för att underlätta handikappades tillgångtill arbetsmarknaden och av samhällsekonomiska studier av sådana åtgärder, medreservation från . Under anslaget Yrkesinriktad rehabilitering biträderutskottet regeringens förslag. begär i en reservation enutvärdering av försöksprojektet åt unga handikappade, som ifortsättningen avses bli permanent. Beträffande Arbetshjälpmedel för handikappade harregeringen föreslagit en regeländring när bidrag till sådana hjälpmedel utgårtill arbetsgivare. Förslaget tillstyrks av utskottet. De motioner som tar uppfrågor om arbetshjälpmedel och arbetsbiträde avstyrks av utskottet. Till dettaavsnitt har fogat en reservation. I 1989/90. Utskottet anser i likhet med regeringen att försöken medflexibla 1989/90:AU12 lönebidrag bör pågå även nästa budgetår innan man övergårtill ett nytt bidragssystem. Moderata samlingspartiet samt , centernoch reserverar sig till förmån för övergång till ett generelltsystem med flexibla lönebidrag redan fr.o.m. nästa budgetår. Vidare har centernavgett en reservation med krav på ett slopande av den volymbegränsning somgäller för introduktionsbidragen och på en anslagsanvisning av 150 milj. kr.till särskilt lönebidrag för vissa svårplacerade handikappade. När det gäller den i några motioner aktualiserade fråganom effekterna av flexibla lönebidrag för kultursektorn och allmännyttigaorganbationer anser utskottet att detta är frågeställningar som får övervägasnärmare i samband med att tar ställning till det kommande förslagtill nytt lö ne bidragssystem som regeringen har förutskickat. I denna delföreligger en för och vpk gemensam reservation. Vad gäller medelstilldelningen under anslaget Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och syssebättning tillstyrker utskottetregeringens förslag till anslagshöjning. Moderata samlingspartiet ochfolkpartiet reserverar sig för ytterligare beloppshöjningar med hänsyn tillmotionsförslagen om flexibla lönebidrag resp. datorhjälpmedel. Även regeringens förslag till oförändrad medelsanvisningtill Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare tillstyrks avutskottet, med reservation av moderata samlingspartiet för en anslagssänkning. Vad slutligen gäller den skyddade verksamheten inomSamhall tillstyrks regeringens förslag av utskottet med reservationer avmoderata samlingspartiet, och i fråga om verksamhetensinriktning. När det gäller sysselsättningsvolymen reserverar sig ,och . Reglerna för statsbidrag till föranleder enreservation kommunisterna och . Mot utskottetsställningstagande till medelstilldelning reserverar sig moderatasamlingspartiet, och . I proposition 1989/90:100 bilaga 12 föreslås underpunkterna 1. att godkänner de i propositionen föreslagnaöverföring arna från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens in komsttitel, 2, att till /Vrbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen för /91 anvisar ett förslagsanslag på . 1. att godkänner att högst . avmedlen under anslaget får användas för arbetsförmedlingsinsatser. 2. att till Yrkesinriktad rehabilitering för /90:AU12 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på , 1. att godkänner de i propositionenförordade riktlinjerna för bidrag till arbetshjälpmedel åt handikappade, 2. att till Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning för /91 anvisar ett förslagsanslag på 4 . att till Statsbidrag till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare för /91 anvisar ett reservationsanslagpå . 1. att riksdagentill driften för Samhallgruppens verksamhet under /91 anslårmedel motsvarande av lönesumman för arbetstagarna i skyddat arbete(inkl. lönebikostnader) upp till högst 31 , 2. att riksdagenmedger att regeringen får besluta om ökat antal bidragsberättigade arbetstimmarunder /91 för att möjliggöra överföring av timmar mellanbudgetåren, 3. att riksdagentill Bidrag till Stiftelsen för /91 anvisar ettförslagsanslag på 4 . 1989/90:A207 av /Vnderlund och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av tillämpningsregler förarbetstekniska hjälpmedel för synskadade. 1989/90:A219 av och ()vari yrkas att beslutar att verksamheten inom skall utökasmed 550 arbetstillfållen utöver regeringens förslag /91. 1989/90:A221 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande regler förlönebidrag till statliga och allmännyttiga kulturinstitutioner bör bibehållas,tills staten funnit former för att ekonomiskt kompensera institutionerna förbortfallet av lönebidragen. 1989/90:A222 av Kjell-/Vrne () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omplatser med lönebidrag hos ideella organisationer. 1989/90:A235 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om införande av ett flexibelt lönebidragi enlighet med vad i motionen anförts. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Sf259. 1989/90:A236av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:AU 12 4. att anslår 1 milj. kr. för inrättandet avfyra nya tjänster på arbetarskyddsstyrelsen för utvecklandet avinformationssystemet för arbetsskador (). 1989/90:A242 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt reglerna för statsbidrag till ses över och görs mera rättvisa iförhållande till olika kategorier av arbetshandikappade. 1989/90:A245 av m.fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett nytt system för lönebidragsanställda vid museerna. 1989/90:A246 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av bidrag till ideella organisationer i samband meden eventuell framtida förändring av reglerna för lönebidragsanställ-ningar. 1989/90:A247 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av samhällets möjligheter att bereda arbete åt personermed svårare funktionshinder. 1989/90:A248 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsbiträde och personlig assistans för funktionshindrade. 1989/90:A252 av m.fl. (m) vari yrkas 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om verksamheten vid , 1989/90:A255 av m.fl. (fjp) vari yrkas 2. att hos regeringen begärutvärdering av projektet /Vrbete åt unga handikappade i enlighet med vad imotionen anförts, 3. att beslutar /91 att i enlighet med vad i motionen anförts anslå 17,5 milj.kr. utöver vad regeringen anvisar till , 4. att beslutar att /91 till anslaget C 6, Särskilda åtgärder för arbetsanpassningoch sysselsättning, anslå . utöver vad regeringen föreslår, dvs. 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svårthandikappades möjligheter att beredas sysselsättning inom , 8. att riksdagenbeslutar utöka verksamheten inom med 550 platser utöver regeringensförslag, 9. att riksdagenbeslutar att till anslaget C 9, Bidrag till stiftelsen , för budgetåret1990/91 anslå . utöver vad regeringen föreslagit, dvs. 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de inbyggda verkstäderna. 11. att beslutar att införa flexibla lönebidragfr.o.m. bud- 1989/90:AU 12 /91, i enlighet med vad imotionen anförts. 1989/90:A260 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inbyggda verkstäder för en eller två personer.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So260. 1989/90:A263 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att ändra sina reglerså att fårre arbetshandikappade än fem kan anställas i s.k. inbyggda verkstäder. 1989/90.A267 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven översyn av effekterna av lönebidragssystemet inom museiområdet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att inriktningen skall vara att debefintliga lönebidragsresurserna överförs från arbetsmarknadshuvudtiteln tillkulturhuvudtiteln i form av kraftigt ökade grundbelopp till länsmuseerna. 1989/90:A268 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lönebidragsanställda hos allmännyttiga organisationer. 1989/90:A271 av m.fl. (m) vari yrkas 8. att till C 6. Särskilda åtgärder förarbetsanpjissning och sysselsättning för /91 anvisar ettförslagsanslag av 4 , 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till skyddat arbetehos offentliga arbetsgivare, 11. att till C 8. Statsbidragtill skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare för /91 anvisarett reservationsanslag av , 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till StiftelsenSamhall, 13. att till C 9. Statsbidrag till StiftelsenSamhall för /91 anvisar ett förslagsanslag av 3 . 1989/90:A272 av Kjell-/Vrne och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nytt system för lönebidragsanställda inom idrottsrörelserna. 1989/90:A273 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännba vad i motionenanförts om handikappades tillgång till arbetsmarknaden. Motiveringen återfinnsi motion 1989/90:So296. r 1989/90. 1989/90:A275av (fip) vari yrkas 1989/90:AU12 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svårthandikappades möjligheter att beredas sysselsättning inom , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående deinbyggda verkstäderna, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörandeflexibla lönebidrag. 1989/90:A282 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar att verksamhet skall utökas med 1 000 arbetstillfållenunder 1990/91 och för detta ändamål anslår 100 milj. kr. 1989/90:A285 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en samhällsekonomisk studie kring effekterna av enarbetsgaranti för arbetshandikappade i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagenbeslutar att verksamheten inom skall utökas med 1 000 arbetstillfållenunder /91 och för detta ändamål anvisas 100 000 000 kr.utöver regeringens förslag, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändraderegler för introduktionsbidrag, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om störreflexibilitet i lönebidragssystemet för arbetshandikappade, 5. att riksdagenbeslutar anvisa . för lönebidragsan-ställningar inom näringsliv,organisationer och den kommunala sektorn i enlighet med vad som anförts imotionen. 1989/90:A286 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att vid handikappanpassningnya rön inom tekniken tas till vara kontinuerligt och i övrigt vad i motionenanförts om handikappanpassning på arbetsplatser. Motiveringen återfinns imotion 1989/90:So313. 1989/90:A423 av och () variyrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ett flexibelt lönebidrag kopplat till den enskilda individen bör införasför att i ökad utsträckning erbjuda arbetshandikappade arbete i det reguljäraarbetslivet. 1988/89 Utgift 292 191 000 1989/90 Anslag 296 022 0001990/91 Prop. Regeringensberäkning av det under punkt C 1 (s. 8995) begärda 1989/90:AU12anslaget framgår av följande sammanställning. 1989/90 Beräknad ändring 1990/91 Summa kostnader 321 747 000 + 26 106 000 Inkomsterav avgifts- belagd verksamhet 25 725 000 + 3 425 000 Nettoutgift = anslag 296 022 000(11 + 22 681 000 (1) Varav . utgör engångsbelopp förförstärkning av arbetet med . I regeringens anslagsberäkning ingår kompensation förpris- och lö-neomräkning, slopande av tjänstebrevsrätten m.m. Vidare har beräknatssärskilda belopp för bearbetning av anmälningar till ISA-systemet,ADB-investeringar samt insatser vid yrkesinspektionens 100-årsjubi-leum. kommunisterna yrkar i motion A236 attriksdagen anslår 1 milj. kr. utöver vad regeringen begärt. Beloppet skall användasför att inrätta fyra nya tjänster vid arbetarskyddsstyrelsen avsedda attutveckla ISA-systemet och dataprogrammen samt förbättra möjligheterna tillanalys av arbetsskadestatistiken. /Vrbetarskyddsstyrelsen har under de senaste budgetårenfått extra medel för att bearbeta anmälningarna till ISA-systemet. Somredovisats ovan föreslår regeringen även för nästa budgetår enmedelsförstärkning för ändamålet. Bakgrunden till medelsförstärkningarna är attde snabbt ökande arbetsskadeanmälningarna har utsatt ISA-systemet för storapåfrestningar med en besvärande eftersläpning i registreringen som följd. Utskottetanser att problem av detta slag först bör rättas till innan man överväger ensystemutbyggnad i de hänseenden vpk förespråkar och avstyrker därmed motionA236 på denna punkt. Regeringens beräkning av medelsbehovet förarbetarskyddsverket, i vilken ingår en fortsatt delfinansiering genom tillskottfrån fonden för arbetsmiljöförbättringar, lämnas i övrigt av utskottet utanerinran. Även vad föredraganden anför om de effektivitetskrav som kan ställaspå verket godtas av utskottet med noteringen att framställningen i den delenanknyter till liknande krav som anmäldes under motsvarande anslagspunkt i 1989års budgetproposition. har totalantalet sökande hosarbetsförmedlingarna minskat som antalet arbetshandikappade sökande åandra sidan har ökat. Denna utveckling bröts . Då fortsattetotalantalet sökande att minska, som antalet arbetshandikappademinskade relativt kraftigt. Detta framgår av följande tabell, vars sifror ärett månatligt genomsnittstal resp. år. Antal sökande vid arbetsförmedlingen År Totalantal Arbetshandikappade Arbetshandikappade II 10 9 10 10 10 11 Den följande tabellen redovisar antalet arbetshandikappadesysselsatta i olika former av arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder. Även dessauppgifter utgör medeltal resp. år. Arbetshandikappade i olika stödformer Stödform 1986 1987 1988 1989 L-öne- o. introduktionsbidrag Samhal I Sumtia 92 200 96 300 99 200 98 500 Tabellen visar en fortsatt uppgång av antalet platser medlönebidrag och platser hos . Även antalet personer i offentligt skyddatarbete har ökat, medan placeringarna i övriga stödformer minskat. När detgäller arbetsmarknadsutbildning är minskningen betydande. föreslår i partimotionen A273 att skalluttala sig om åtgärder för att underlätta handikappades tillgång tillarbetsmarknaden. Motionärerna betonar behovet av att underlätta unga handikappadesövergång från skola till arbetsliv. Förtidspension bör inte få beviljas förränförsök till rehabilitering har genomförts och utvärderats. Vidare framhållsatt alla unga handikappade och nyhandikappade bör ha alternativ försörjningtill förtidspension så länge de deltar i rehabilitering. Motionärernaefterlyser bättre möjligheter för handikap- pade attpröva möjliga arbetsområden, och de pekar på att utveckling- 1989/90:AU12 en inom datatekniken innebär stora möjligheter för handikappadeatt i allt större utsträckning delta i arbetslivet. Därjämte förordas i kommittémotionen A285 av BörjeHörnlund m.fl. (c) att det görs en samhällsekonomisk studie av effekterna av enarbetsgaranti för handikappade. Motionärerna anger som sin uppfattning att omalla handikappade som vill ha arbete får ett arbete på den öppna marknadeneller inom den skyddade sektorn så får man stora samhällsekonomiska vinster iform av minskade pensionskostnader och minskad belastning på sjukförsäkringen. De önskade åtgärderna i partimotionen A273 tar särskiltsikte på unga handikappade. Utskottet vill därför hänvisa till att samarbetetmellan arbetsförmedling och skola i projektet /Vrbete åt unga handikappade ärett viktigt bidrag för att lösa de i motionen påtalade problemen för unga vidövergången från skola till arbetsliv. Som redovisas i nästa avsnitt skallprojektet fr.o.m. nästa budgetår bli en permanent verksamhet. När det gällerpersoner som ådragit sig handikapp på grund av sjukdom eller skräda efterinträdet på arbetsmarknaden vill utskottet erinra om de nya och betydelsefullarehabiliteringsmöjligheter som skapas genom tillkomsten av arbetslivsfonden. Överväganden i sak av frågan om ersättning till denenskilde vid rehabilitering och övriga här inte särskilt berörda insatser börenligt utskottets mening anstå till statsmakternas fortsatta prövning av hithörandefrågor med anledning av rehabiliteringsberedningens förslag. När det gäller de i kommittémotionen A285 begärdasamhällsekonomiska studierna av handikappåtgärder hänvisar utskottet till denutvärdering av detta slag av effekterna av lönebidragen som utförts inomnationalekonomiska institutionen vid i (Ds 1989:19) ochrefererades av utskottet i betänkandet 1988/89:AU12. Rehabiliteringsutredningenhar i sitt betänkande också gjort samhällsekonomiska kalkyler beträfiandevärdet av rehabiliteringsinsatser i förhållande till förtidspension. Utskottetifrågasätter behovet av ytterligare utredningsmaterial och vill påminna omföljande. De sociala skälen att så långt möjligt bereda även svårthandikappade möjligheter att delta i arbetslivet har vunnitytterligare stöd i behovet att öka arbetsutbudet i landet. Inomarbetsmarknadspolitiken har arbetslinjen sedan gammalt en fast förankring. Iförra årets kompletteringsproposition introducerades arbetslinjen som en nyprincip även för socialförsäkringssystemet. 1 proposition 1989/90:62 om aktivrehabilitering och arbetslivsfonden m.m. som utskottet för sin del behandlati yttrandet 1989/90:AU2y har förelagts förslag som innebär att mansom ett första steg prövar nya vägar i linje med den angivna principen.Samtidigt har regeringen aviserat att mer omfattande och genomgripande förslagkommer att följa . Med hänsyn till det anförda anser utskottet att det inteär påkallat för att göra något uttalande om åtgärdsbehovet för handikap pade i enlighet med yrkandet härom i motion A273 eller att begära ett ekonomiskt utredningsmaterial i enlighet med yrkandet i motion 9 Debåda motionerna avstyrka följaktligen i de nämnda delarna. Yrkesinriktadrehabilitering 1989/90:AU12 1988/89 Utgift 607 194 000 Reservation 42 182 0001989/90 Anslag 646 324 000 1990/91 Prop. Från anslaget betalas anordnande och drift avarbetsmarknadsinstituten () samt metodutveckling; forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Regeringens förslag under den förevarande punkten C 4 (s.9699) innebär en anslagsuppräkning med 43,8 milj. kr. I motsats till tidigareår specificerar inte propositionen det begärda anslagsbeloppet, utan det sägsatt det får ankomma på AMS att under nästa budgetår bedöma hur medlen skallfördelas på löner, lokalkostnader m.fl. ändamål. Dessutom föreslår regeringen att anslaget utöverhittillsvarande ändamål skall kunna bekosta arbetsförmedlingsinsatser intillett belopp av högst 25 milj. kr. Utskottet har i det föregående tillstyrktregeringens förslag att högst 50 milj. kr. av anslaget tillarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader skall få användas för insatser inomden yrkesinriktade rehabiliteringen om sådana insatser bedöms som mer angelägna.Omvänt bör verket kunna prioritera förmedlingsinsatser framförrehabiliteringsåtgärder, och utskottet biträder även det nu föreliggandeförslaget liksom regeringens medelsberäkning i övrigt under anslaget. /87 startade på försök det särskildaprojektet /Vrbete åt unga handikappade. Projektet innefattar en uppsökandeverksamhet bland unga handikappade med förtidspension eller sjukbidrag. Underde senare åren har projektet också inriktats på samverkan med skolan ochomfattade enligt propositionen /89 insatser för 1 200 elever.Det belopp som beräknats under anslaget för innevarande budgetår uppgår till10,6 milj. kr. I enlighet med förslag av AMS förordas i propositionen attprojektet inte längre skall bedrivas på försök utan permanent ingå i den ordinarieverksamheten. Utskottet ansluter sig härtill och godtar att medel inte längreberäknas särskilt för ändamålet med hänvisning till att det förutsätts attverksamheten får minst samma omfattning som . m.fl. (fp) ansluter sig i motion A255 tillatt projektet görs permanent men vill att regeringen skall låta utvärderaresultaten av den hittillsvarande verksamheten. Av propositionen framgår att AMS kommer att få regeringensuppdrag att redovisa verksamheten under /91 avseende bl.a. deresultat som uppnås. Med hänsyn härtill och då utskottet utgår från attredovisningen i sina huvuddrag delges är det inte påkallat med detriksdagsinitiativ som begärs i motionen, utan denna avstyrks i föreliggandedel. Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1988/89 Utgift 3 781 /90 Anslag 3 856 282 0001990/91 Prop. 4 156 125 000 Anslaget bekostar bidrag till arbetshjälpmedel och arbetsbiträde åt handikappadesamt näringshjälp och lönebidrag. Regeringensanslagsberäkning under punkt C 6 (s. 100105) framgår av följandesammanställning. Beräknad ändring1990/91 Föredraganden Arbetshjälpmedel åthandikappade och Näringshjälp 3 677 864 000 + 294 229 000 3 856 282 000 + 299 843000 Bidragtill arbetshjälpmedel kan lämnas antingen till arbetsgivaren eller till denhandikappade själv. Bidragsbeloppet är högst . Bidrag kan dock lämnasmed högre belopp om det gäller anskaffning av avancerade datorbaseradehjälpmedel och undantagsvis även i andra fall. Bidragetlämnas för hela kostnaden om hjälpmedlet eller anordningen saknar värde förnågon annan än den handikappade. I andra fall utgår bidrag med beloppmotsvarande lägst halva kostnaden. 1enlighet med vad AMS förordat föreslår regeringen regelförändringar i de falldet är arbetsgivare som söker bidrag till anordningar på arbetsplatsen. Bidragskall inte längp-e utgå till anordningar som kostar . Tillkostnader som överstiger det beloppet lämnas bidrag . I propositionenanges som exempel att till en anordning som drar en kostnad av 100 000 kr.kommer bidrag med de nya reglerna att utgå till arbetsgivaren med . Detbetonas i propositionen att regeländringen inte påverkar de bidrag som utgestill de handikappade själva. Och även i fortsättningen kommer det att varamöjligt att i särskilda fall höja bidraget eller täcka hela kostnaden förerforderliga anpcissningsåtgärder. IngegerdAnderlund och (båda s) begär i motion A207 en översyn avtillämpningsreglerna för arbetstekniska hjälpmedel för synskadade. Motionärernaär oroade för att de nya reglerna kan bli till nackdel för synskadade bl.a. medhänsyn till att små och medelstora arbetsplatser får svårigheter att anskaffahjälpmedel på grund av kostnadsutvecklingen. Decentralisering ochresultatansvar för allt mindre enheter leder till samma problem även i storaföretag. Den föreslagna regeländringen, som kommer att medföraökade 1989/90:AUI2 kostnader för arbetsgivarna för lokaländringar, ombyggnaderav maskiner etc, har till syfte att ge ett ökat ekonomiskt utrymme för andrainsatser för handikappade. Däremot påverkas, som sagts, intebidragsgivningen till de enskilda handikappade för de individuella hjälpmedelsom de behöver.