bet · GD01UbU18 · 1989-12-31 00:00:00 — 3 och 1989/90:Ub758yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad ulskotietanfört, Högskolanslinjesystem (mom. 3) l989/90:UbUi8 (), (), BirgittaRydle (m), (m), (), iVårgårda (c), () och () anser deb alt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 11 slutar med "yrkande 5"bort ha följande lydelse: Linjesystemet inom högskolan har kommit att ifrågasättasalltmer. Framför allt gäller delta det f.d. filosofiska området där yrkesrollenför flera utbildningar är oklar. Efter den reformering av linjesystemet somgjorts inom del matemalisk-nalurvetenskapliga området anser utskottet det nubefogat att göra en översyn av linjeutbildningama inom de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga områdena. En uppluckring av linjesystemet är enligt ulskotietnödvändig. Förutsättningarna för ämnesstudier inom bl.a. humaniora ochsamhällsvetenskap måste förbättras genom ell ökat utbud av fristående kurser.För all värna om kvaliteten i sådana kurser måste också resurserna perutbildningsplats räknas upp. Ökade insatser för studievägledning måstetillskapas i ett system där ämnessludier blir ett alternativ tilllinjeul-bildning. Vad utskottet anfört om högskolans linjesystem börriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ub617 yrkande 6, 1989/90:Ub758yrkande 4 och 1989/90:Ub803 yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna. deb atl moment 3 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffande högskolans linjesystem attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Ub617 yrkande 6, 1989/90:Ub758yrkande 4 och 1989/90:Ub803 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Vetenskaplig grundkurs (mom. 4) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Frågan om" och slutar med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse: En konkret åtgärd för atl höja studenternas kritiska förmågaoch ge distans till en ensidig ämnesutbildning är inrättandet av en vetenskapliggrundkurs i högskolan. En vetenskaplig grundkurs bör exempelvis innehållasådana moment som vetenskapsteori, vetenskapshistoria, ar-gumenlalionsanalysoch logik. För en vetenskaplig grundkurs talar även behovet av utbildningensinternationalisering. För att svenska studenter skall kunna tillgodogöra sigutbildningar utomlands måste de ha grundläggande kunskaper om de i detinternationella vetenskapssamhället gängse teorierna. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att enförsöksverksamhet med vetenskaplig grundkurs omfattande 20 poäng prövas. Försöksverksamhetenbör kunna starta /92 och förläggas 1989/90:UbU18 tillförslagsvis fem högskoleenheter. Särskilda medel bör anslås förförsöksverksamheten. anfört om vetenskaplig grundkurs bör med bifall till motion1989/90:Ub724 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 4. beträffande vetenskaplig grundkurs att medbifall till motion 1989/90:Ub724 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Ett råd för grundutbildningsfrågor (mom. 6) Carl-JohanWilson och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "1989/90:Ub803 yrkande 3" bort ha följandelydelse: Utskottetavvisar förslaget att det vid UHA inrättas ett särskilt råd förgrundutbildningsfrågor. Utskottet stöder till fullo ambitionen att stimuleraden pedagogiska utvecklingen vid universitet och högskolor men anser attregeringen valt fel metod för atl uppnå dessa syften. Utskottetanser att parallellen med forskningen inte är relevant. Forskningsverksamhetenstyrs främst genom tilldelning av resurser, och när det gäller selektivtforskningsstöd har forskningsråden ett direkt ansvar för prioriteringar ochavvägningar. Motsvarande förhållande gäller inte grundutbildningens område. Vidareanser utskottet att förslaget innebär en återgång till central tilldelning avmedel för pedagogiskt utvecklingsarbete, något som medvetet övergavs . Ansvaret för att utveckla grundutbildningens kvalitet måsteligga på högskolestyrelser, linjenämnder och institutioner. Regeringensförslag står dessutom i motsats till strävan mot ökad mål- och resultatstyrningav högskolan. Ett råd med föreslagna uppgifter kan komma i direkt kollisionmed de utvärderingsambitioner som håller på atl ta form. Utskottet menar attgoda pedagogiska insatser i stället borde kunna premieras i efterhand. anfört om ett råd för grundutbildningsfrågor bör med bifalltill motion 1989/90: Ub803 yrkande 3 och med avslag på motion 1989/90:Ub758yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna. deb atl moment 6 i utskollets hemställan bort haföljande lydelse: 6. beträffande ett råd för grundutbildningsfrågor attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ub803 yrkande 3 och med avslag påmotion i989/90:Ub758 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Förslagtill ett nytt styr- och anslagssystem i989/90:UbUl8 (mom. 7) (), (), BirgerHagård (m), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "yrkande 1 avstyrks"bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med moiionärerna att deförändringar som följer av beslut om ett nytt styr- ochanslagssystem i högskolan inte är tillräckligt långtgående. I förhållande tillnuvarande system är förändringarna enbart av marginell art. Utskottet anser att frågan om utformning av det framtidastyr- och anslagssystemet bör bli föremål för nya överväganden. Målsättningenhärvid skall vara att ytterligare öka universitetens och högskolornas rätt atlsjälva fatta beslut vad gäller planering och genomförande av undervisning,forskning och investeringar i utrustning och lokaler. Flera centrala myndigheter, förutom UHA, har sinverksamhet inriktad mot högskolan. Enligt utskottets mening måsteorganisationen på nationell nivå anpassas till de omfattande förändringar somägt rum på lokal nivå under del . Frågan om vilka centralahögskolemyndigheter som skall finnas och vilka förutsättningar som skall gällaför dem måste också omfattas av den nämnda översynen. Utskottet föreslår således all med bifall tillmotionerna 1989/90:Ub617 yrkandena 1 och 9 saml 1989/90:Ub803 yrkande 1 gerregeringen till känna vad utskottet anfört om ell nytt förslag till styr-ochanslagssyslem för högskolan. deb att moment 7 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffande förslag till nytt styr- ochanslagssystem att med bifall till motionerna 1989/90:Ub617 yrkandena1 och 9 samt 1989/90:Ub803 yrkande 1 ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Inrättande av nya högskoleenheter (mom. 12) och i (båda c)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjarmed "Utskottet hänvisar" och slutar med "landstingskommunalaenheter" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att utbildningsväsendets utformning är avstor betydelse för den regionala utvecklingen. En rättvis fördelning avresurserna kan bidra till att främja den regionala utvecklingen. Olikaregioners ekonomiska och sysselsältningsmässiga förutsättnmgar är starkt beroendeav tillgången till utbildning och forskning. Särskilt mot bakgrund av attantalet platser i högskolan måste byggas ut är det enligt utskottet nödvändigtatt lokalisera högskoleutbildning till ytterligare orter. Högskolani EskilstunaVästerås bör delas i två fristående högsko- ,t leenheter,och en interimsslyrelse för resp. enhet bör tillsättas. 3 1989/90. Högskoleutbildningen i södra delen av bör bli en l989/90:UbU18 Därutöver bör, enligt utskottets bedömning, högsk-oleenheterinrättas i och . Vad utskottet har anfört bör medbifall till motion 1989/90:Ub758 yrkande 3 och med anledning av motionerna1989/90:Ub514 samt 1989/90: Ub517 yrkandena I och 2 som sin mening geregeringen till känna. deb all moment 12 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 12. beträffandeinrättande av nya högskoleenheter attriksdagen med bifall till motion l989/90:Ub758 yrkande 3 och med anledning avmotionerna l989/90:Ub514 saml 1989/90: Ub517 yrkandena 1 och 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utbildningsutbudet vid de mindre högskolorna (mom. 13) , och (alla m) anser deb all den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "l989/90:Ub759 delvis"bort ha följande lydelse: En rad nya högskolor har tillkommit under de senaste tvådecennierna. Utgångspunkten har varit att de skall bidra till uppbyggnad avteknisk och industriell kompetens och även allmänt höja utbildningsnivån inomsina regioner. Genom att enheterna är små och har en lätthanterlig organisationhar kontakter snabbi etablerats med näringsliv och förvaltning. Nyautbildningar har anpassats till lokala krav och förutsättningar. Svårigheter att rekrytera behöriga lärare, anskaffaerforderlig utrustning m.m. leder enligt utskottet till att de mindrehögskoleenheterna måste ha en realistisk ambitionsnivå och ett begränsatutbildningsutbud. Skall kvaliteten upprätthållas måste de mindre enheternaprofilera sig så att lokala behov och förutsättningar kan tas till vara ochvidareutvecklas. Sådana primärt lokalt inriktade utbildningar kan, förutsattalt kvaliteten är tillräckligt hög, också bli riksrekryterande. Utlokalisering av utbildning är ett sätt att möta lokalautbildningsbehov. En utlokalisering av högre utbildning är emellertid enligtutskollets mening inte skäl nog för att inrätta nya högskoleenheter. Vad utskottet här anfört bör med bifall tillmotion 1989/90:617 yrkande 8 samt med avslag på motionerna 1989/90:Ub541yrkandena 1 och 2, 1989/90:Ub677 samt 1989/90:Ub759 delvis som sin mening geregeringen till känna. deb atl moment 13 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 13. beträffande utbildningsutbudet vid de mindrehögskolorna att med bifall till motion l989/90:Ub617 yrkande 8 samt med avslag på motionerna 1989/90:Ub541 yrkandena 1 och 2,1989/90:Ub677 samt 1989/90:Ub759 delvis som sin mening ger 34 regeringentill känna vad utskottet anfört. Vissaantagningsfrågor (mom. 18) i989/90:UbUi{ , och (alla m) anser deb atl den del av utskollets yttrande som på s. 17 börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening är reglerna för antagning tillhögskolan betingade av det betygssystem som tillämpas inom skolan. 1 översynenav betygssystemet måste detta beaktas. Ulskotiet anser vidare att de nuvarande betygen frångymnasieskolan inte skall anses som definitiva. Genom komplettering skall detvara möjligt alt förbättra betygen. Utskottet föreslår också att försöksverksamhet börpåbörjas med viktning av betyg från gymnasieskolan i samband med ansökan tillde längre tekniska utbildningarna i högskolan. Försöksverksamhet med förändrade antagningsregler börenligt utskottets mening också prövas inom vårdutbildningarna så att hänsyntas till de sökandes lämplighet för yrkesuppgiften. Utskottet anser atl den allmänna behörigheten vidantagning till högskolan bör skärpas till all gälla genomgången treåriggymnasielinje. Utskottet anser det vidare angelägel altlillträdesreglerna till högskolan ändras så att olägenheterna med taktiska vali gymnasieskolan undanröjs. Reglerna måste utgå från de sökandes faktiskakunskaper. Behörighetsreglerna skall enligt utskottet garantera att de somantas har tillräckliga förkunskaper för att klara av studierna. En åtgärd som utskottet finner angelägen är att skärpaförkunskapskraven i språk till vissa utbildningar. Förutom kunskaper iengelska är det önskvärt atl studerande som söker till exempelviscivilingenjörsutbildningen, naturvetarlinjen, ekonomlinjen och läkarlinjenockså har kunskaper i franska eller tyska. Detta bör anges i utbildningsplanen.Sådan särskild språkkunskap bör ge extra meritpoäng vid ansökan till högskolan. KonsumentekonomJsk utbildning bedrivs bl.a. vidlanthushållsskolorna. Utskottet finner det angelägel att det tillvårdutbildningar och förskollärarutbildningen rekryteras studerande med bådeteoretiska och praktiska kunskaper i kostfrågor. För sökande till sådana högskoleutbildningarbör enligt utskottets mening genomgången konsument-teknisk utbildning vidlanthushållsskola ge extra merilpoäng. Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotionerna 1989/90:Ub535 yrkande 1, 1989/90:Ub617 yrkande 5 och 1989/90: Ub818yrkande 5 samt med avslag på motionerna 1989/90:Ub669 yrkande 1, 1989/90:Ub745och 1989/90:Ub803 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 18 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 18. beträflande vbsa antagningsfrågor att med bifall till motionerna 1989/90:Ub535 yrkande 1, 1989/90:Ub6l7 yrkande 5 och 1989/90:Ub818 yrkande 5 samt med avslag på motionerna 1989/90:Ub669 yrkande 1, 1989/90:UbU181989/90:Ub745 och 1989/90:Ub803 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Vissa antagningsfrågor (mom. 18) Carl-JohanWilson och Margjlta (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Utskottetfinner" och slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse: mening är reglerna för antagning till högskolan betingade av detbetygssystem som tillämpas inom skolan. I översynen av betygssystemet måstedetta beaktas. Utskottetanser vidare att de nuvarande betygen från gymnasieskolan inte skall anses somdefinitiva. Genom komplettering skall det vara möjligt att förbättra betygen. Utskottetföreslår också att försöksverksamhet bör påbörjas med viktning av belyg frångymnasieskolan i samband med ansökan till de längre tekniska utbildningarna ihögskolan. Försöksverksamhetmed förändrade antagningsregler bör enligt utskottets mening också prövas inomvårdutbildningarna så att hänsyn tas till de sökandes lämplighet föryrkesuppgiften. Avslutningsvisanser utskottet att den allmänna behörigheten vid antagning till högskolan börskärpas till alt gälla genomgången treårig gymnasielinje. anfört bör med bifall till motionerna 1989/90:Ub669 yrkande1 och 1989/90:Ub803 yrkande 7 samt med avslag på motionerna l989/90:Ub535yrkande 1, 1989/90:Ub617 yrkande 5, 1989/90:Ub745 och 1989/90:Ub818 yrkande 5som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 18. beträffande vbsa antagningsfrågor m.m. att medbifall till motionerna 1989/90:Ub669 yrkande 1 och 1989/90:Ub803 yrkande 7 samlmed avslag på motionerna 1989/90:Ub535 yrkande 1, 1989/90:Ub617 yrkande 5,1989/90: Ub745 och 1989/90:Ub818 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Vissa antagningsfrågor (mom. 18) och i (båda c) anser debatl den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Utskottetfinner" och slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse: Konsumentekonomiskutbildning bedrivs bl.a. vid lanthushållssko lorna. Utskottet finner det angeläget att det till vårdutbildningar och förskollärarutbildningen rekryteras studerande med både teoretiska -j ochpraktiska kunskaper i kostfrågor. För sökande till sådana högsko- 1989/90:UbU18 leutbildningar bör enligt utskottets mening genomgången konsumentekonomiskutbildning vid lanlhushållsskola ge extra meritpoäng. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion1989/90:Ub535 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1989/90:Ub617 yrkande 5,1989/90:Ub669 yrkande 1, 1989/90:Ub745, 1989/90:Ub803 yrkande 7 och1989/90:Ub818 yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna. deb all moment 18 i utskolletshemställan bort ha följande lydelse: 18. beträffande vbsa antagningsfrågor auriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ub535 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1989/90:Ub617 yrkande 5, 1989/90:Ub669 yrkande 1, 1989/90:Ub745,1989/90:Ub803 yrkande 7 och 1989/90:Ub818 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Vissa antagningsfrågor (mom. 18) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse: Försöksverksamhet med förändrade antagningsregler börenligt utskottets mening prövas inom vårdutbildningarna så att hänsjm tas tillde sökandes lämplighet för yrkesuppgiften. Utskottet anser att vid antagning till vårdutbildningar förutom formella meriter hänsyn skall tas till de sökandes människointresse,deras sätt att kommunicera och förmåga atl leva sig in i andras situationer.Detta förutsätter praktik före utbildningen. Den första delen av utbildningen bör vara gemensam för deolika linjerna, och denna del bör vara tvärvetenskapligt upplagd. Ämnen somvårdetik, döden, människor i kris och samtalsleknik skall ingå i utbildningenoch ständigt tas upp i fortbildning. Enligt utskottets mening bör vid ansökan tillhögskoleutbildning förkunskapskraven i språk skärpas vad gäller vissautbildningar. Förutom kunskaper i engelska är del önskvärt att studerande somsöker till exempelvis civilingenjörsutbildningen, naturvetarlinjen, ekonomlinjenoch läkarlinjen också har kunskaper i franska eller tyska. Sådan särskildspråkkunskap bör ge extra merilpoäng vid ansökan till högskolan. Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotionerna 1989/90:Ub669 yrkande 1 och 1989/90:Ub818 yrkande 5 som sin meningge regeringen till känna. I övrigt anser utskottet att tillträdesreglerna inte skalländras, varför motionerna 1989/90:Ub535 yrkande 1, 1989/90:Ub617 yrkande 5,1989/90:Ub745 och 1989/90:Ub803 yrkande 7 avstyrks. deb aU moment 18 iutskottels hemställan bort ha följande lydelse: l989/90:UbUI8 18. beträffandevbsa antagningsfrågor att med bifalltill motionerna 1989/90:Ub669 yrkande 1 och 1989/90:Ub818 yrkande 5 samt medavslag på motionerna 1989/90:Ub535 yrkande 1, 1989/90:Ub617 yrkande 5, 1989/90:Ub745 och 1989/90:Ub803 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Tvåspråkig personal (mom. 19) Carl-JohanWilson och Margjlta (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Utskottetnoterar" och på s. 18 slutar med "yrkande 7 avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottetanser att det vore av stort värde om det inom vårdyrkena i större utsträckningän vad som är fallet fanns tillgång till tvåspråkig personal. uppfattning är det inte acceptabelt att del, som det råderbrist på personal i hälso- och sjukvården, finns flyktingar och invandrare medvårdutbildning som är arbetslösa eller som väntar på atl få en svenskfortbildning. Åtgärder måste vidtas för att förbättra möjligheterna tillutbildning för dessa grupper så att tillgången på tvåspråkig personal inomvården ökar. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion1989/90:Ub669 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna. debatt moment 19 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 19. beträffandetvåspråkig personal aU med bifalltill motion 1989/90:Ub669 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Aktiva idrottsutövares möjlighet till studier (mom. 20) och i (båda c) anser debatt den del av utskottels yttrande som på s. 18 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "motionen avstyrks" bort ha följandelydelse: Utskottetanser det angeläget atl underlätta för aktiva idrottsutövare atl bedrivastudier såväl på gymnasie- som högskolenivå. Goda studiemöjligheter bör finnasi samtliga skolor och inte endast vid idrottsgymnasier och vissa högskolor.Genom att underlätta möjligheterna till studier på idrotlsulövarnas hemorterkan fler skaffa sig utbildning parallellt med aktiv idrottsutövning. anfört bör med bifall till motion l989/90:Ub337 yrkande 1som sin mening ge regeringen till känna. debalt moment 20 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 20. beträffandeaktiva idrottsutövares möjlighet till studier att med bifalltill motion 1989/90:Ub337 yrkande 1 38 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AnslagetUniversitets- och högskoleämbetet i989/90:UbUi5 (mom. 22) Carl-JohanWilson och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Utskottetvill" och på s. 19 slutar med "." bort ha följandelydelse: Utskottetinstämmer i motionärernas uppfattning att del är angeläget all minskabyråkratin och detaljstyrningen inom högskolan, dels för att gehögskoleenheterna större frihet, dels för att frigöra resurser tillutbildnings- och forskningsändamål. Utskottet tillstyrker därför de förslag omminskning av UHÄ:s förvaltningskostnader med 2 milj.kr. samt kostnaderna förden centrala antagningen som framförs i motion 1989/90:Ub803 yrkande 2. När det------- (=utskottet)---- centrala myndigheten. Medhänvisning till vad som ovan anförts föreslår utskottet att medbifall till motion 1989/90:Ub803 yrkande 2 och med avslag på motion1989/90:Ub724 yrkande 2 till Universitets- och högskoleämbetet för budgetåret1990/91 anvisar ell i förhållande till regeringens förslag minskalförslagsanslag på (. deb att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 22. beträffande anslaget Universitets- och högskoleämbetetatt med bifall till motion 1989/90:Ub803 yrkande 2, med anledning avproposition 1989/90:100 och med avslag på motion 1989/90:Ub724 yrkande 2 tillUniversitets- och högskoleämbetet för /91 anvisar ettförslagsanslag på , Anslaget Universitets- och högskoleämbetet (mom. 22) BjörnSamuelson (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "När del"och på s. 19 slutar med "." bort ha följande lydelse: Närdet gäller förslaget om ytterligare resurser för studievägledning delarutskottet motionärernas uppfattning atl studievägledning är ett bra sätt att nånya grupper av studerande i syfte alt dels öka rekryteringen totalt tillhögskolan, dels motverka den ökande sociala snedrekryteringen och delsslutligen motverka traditionellt könsmässiga studieval. Utskottet tillstyrkersåledes förslaget i motionen all ställa 10 milj.kr. till UHÄ:s disposition förstudievägledning inom högskolan. Medhänvisning till vad som ovan anförts föreslår utskottet att medbifall till motion 1989/90:Ub724 yrkande 2 och med avslag på motion1989/90:Ub803 yrkande 2 till Universitets- och hög- skoleämbetetför /91 anvisar ett i förhållande till rege- 1989/90:UbU18 ringensförslag ökat förslagsanslag på (. =) 124 139 000kr. deb att moment 22 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 22. beträffande anslaget Universitets- ochhögskoleämbetet aU med bifall till motion 1989/90:Ub724 yrkande 2,med anledning av proposition 1989/90:100 och med avslag på motion 1989/90:Ub803yrkande 2 till Universitets- och högskoleämbetet för /91anvisar ett förslagsanslag på , Ytterligare medel för studerandeutbyte m.m. (mom. 26) , och (alla m) anser deb atl den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "utanför EG" bort haföljande lydelse: Utskottet anser emellertid att det i hög grad är motiveratatt inför föreslående förhandlingar om dellagande i ERASMUS-programmelytterligare öka möjligheterna till studerandeutbyte. Därigenom underlättas försvenska universitet och högskolor att successivt utveckla kontakter såväl inomsom utanför . Utskottet anser i likhet med motionärerna att medlenför internationalisering bör fördelas av UHÄ i samverkan med den akademiskarektorskonferensen. Utskottet anser således med bifall till motionerna1989/90:Ub617 yrkande 11, 1989/90:Ub715 delvis och 1989/90:Ub825 yrkande 37saml med anledning av motion 1989/90:Ub758 yrkande 5 delvis att 10 milj.kr,utöver regeringens förslag skall tillföras de medel som står till UHÄ:sdisposition för atl möjliggöra ett vidgat studerandeutbyte med länder såvälinom som utanför EG. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 26 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 26. beträffande ytterligare medel förstuderandeutbyte m.m. att med bifall till motionerna 1989/90:Ub617yrkande 11, 1989/90:Ub715 delvis och 1989/90:Ub825 yrkande 37, med anledning avproposition 1989/90:100 samt motion 1989/90: Ub758 yrkande 5 delvis och medavslag på motionerna 1989/90: Ub668 samt 1989/90:Ub671 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Förutsättningarnaför ett internationellt i989/90:UbUl8 studerandeutbyte (mom. 27)