bet · GD01FiU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Man föreslår också attnuvarande generella bostadsstöd omvandlas till ett s.k.bastillägg/glesbygdsstöd, vilket är ett inkomstprövat, men inte hyresanknutetbidrag till barnfamiljer. Motionärerna avvisar det förslag tillinkomstbeskattningen som RINK lagt fram. I stället förordar man skarptbeskattning för höginkomsttagare och ett betydligt större grundavdrag. Skallde miljöpolitiska kraven kunna tillgodoses framöver bör beskattningen avenergi och miljöförstörande verksamhet skärpas. de grönas förslaghar denna inriktning. Partiet förordar en skatteväxling med kraftigt höjdaskatter på bl.a. energi och lägre skatter på arbete. Genom att sänkningen avarbetsgivaravgifterna föreslås bli regionalt differentierade befrämjasutvecklingen i skogslänen medan storstädernas expansion motverkas. Sålundaföreslår motionärerna att arbetsgivaravgifterna sänks dvs. med cirka en fjärdedel i , norra , och påGotland. I övriga delar av landet skall, med undantag av storstadslänen,arbetsgivaravgifterna sänkas . I storstadslänen skallsamma sänkning genomföras för dem som arbetar inom sjukvård, äldreomsorg ochhandikappomsorg. Motionärernas besparingarinnefattar bl.a. krav på att 156 skall läggas ned och att anslaget till bärighetshöjande åtgärder av Man vill också begränsa ersättningen från sjuk- 1989/90:FiU20 och föräldraförsäkringen för dem med inkomster överstigande 130000 Reservationer kr. 1 motionen föreslås att olika former av energiskatterskärps med . Främst gäller detta beskattningen avbensin, olja och uran. Energi skall beskattas dels med råvaruskatter, dels medolika slags miljöavgifter. De viktigaste skatterna är en råvaruskatt på allabränslen motsvarande energiinnehåll i bränslena ochen koldioxidskatt motsvarande per kg koldioxid. Mervärdeskatten skallslopas på basmat men i övrigt höjas . Tobaks- ochalkoholbeskattningen skall skärpas kraftigt liksom skatten på reklam ochförpackningar. I likhet med utskottet anser motionärerna att det ärmycket angeläget att i nuvarande konjunkturläge föra en stram finanspolitik.Detta är nödvändigt inte minst för att dämpa överhettningen på arbetsmarknadenoch de mycket höga lönehöjningar som hotar att äventyra samhällsekonomin.Enligt utskottets bedömning är motionärernas budgetalternativ uppemot 7miljarder kronor stramare än regeringens. Utskottet ser det som värdefullt attåtstramningen har givits en klart miljöinriktad profil. Med hänvisning till vad utskottet här har anförttillstyrker utskottet det förslag till riktlinjer för budgetpolitiken sommiljöpartiet de gröna redovisar i motion Fi208. Utskottet har vid sin genomgångav övriga partiers ekonomisk-politiska motioner funnit dessa budgetförslag behäftademed sådana brister att de inte kan godtas. Av samma anledning avvisar utskottetde förslag till riktlinjer som förs fram av regeringen i finansplanen.Utskottet tillstyrker således motion Fi208 yrkande 2. deb att utskottets hemställan under 35 bort ha följandelydelse: 35. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på regeringens förslag i proposition1989/90:100 bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1989/90:Fi204 yrkande 2,1989/90:Fi211 yrkande 2, 1989/90:Fi212 yrkandena 2 och 13 samt 1989/90:Fi213yrkande 2 godkänner vad som förordats i motion 1989/90:Fi208 yrkande 2 och somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Omfördelning av medel från socialförsäkringssektorntill statsbudgeten (mom. 36) och Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto(mom. 37) Under förutsättning av bifall till reservation 58 , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 80 som börjarmed "Av utskottets" och slutar med "yrkandena 4 och5" bort ha följande Vad utskottet anfört innebär att utskottet också ställersig bakom 1989/90:FiU20 yrkandena 4 och 5 i motion Fi204 (m) där detföreslås en omfördel- Reservationer ning mellan olika avgifter tillsocialförsäkringssektorn i syfte att tillföra statsbudgeten vissabesparingseffekter samt en alternativ beräkning av posten Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. deb att utskottets hemställan under 36 och 37 bort haföljande lydelse: 36. beträffande omfördelning av medel frånsocialförsäkringssek torn till statsbudgeten attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi204 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 37. beträffandeberäknat tillkommande utgiftsbehov, netto attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi204 yrkande 5, i avvaktan påslutligt förslag, beräknar Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto till . Utförsäljning av statliga tillgångar (mom. 38) (), (), (),(), (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 87 börjarmed "Utskottet har" och på s. 88 slutar med "Fi2l3 (c) yrkande3" bort ha följande lydelse: Staten äger en rad företag som kunde drivas i privatregi. Utskottet har vid ett flertal tillfållen behandlat konkreta förslag tillförsäljning av hela eller delar av företag. Det finns enligt utskottets meningflera skäl till varför privata ägare är bättre lämpade att driva företag änstaten. Som utskottet har anfört skulle sådanautförsäljningar innebära en förstärkning av statsbudgeten som kan upprepasunder en följd av år. Vad utskottet här har anfört med anledning av motion Fi213(c) yrkande 3 bör ge till känna för regeringen. deb att utskottets hemställan under38 bort ha följande lydelse: 38. beträffande utförsäljning av statligatillgångar att med anledning av motion 1989/90:Fi213 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utformning av budgetpropositionen m.m. (mom. 39) (), (), (),(), (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 88 börjar med 1989/90;FiU20 "Eftersom " och på s. 89 slutar med"Fi204 yrkande 3" bort Reservationer ha följande lydelse: Trots att vid flera tillfållen de senaste årengjort dessa uttalanden om utformningen av budgetpropositionen lades återigen enofullständig budgetproposition fram för . Att detta skapatoreda i har den efterföljande utvecklingen utgjort ett påtagligtbevis för. Debatterna om ekonomin har varit många, men trots detta har denkonkreta utformningen av den ekonomiska politiken låtit vänta på sig. Dettaleder till, som framhålls i motion Fi204, att när de finanspolitiskaåtstramningarna väl presenteras är risken stor att de sker i form avskattehöjningar, eftersom sådana ger snabba effekter medan besparingar tarlängre tid att genomföra. Med förhoppning att regeringen tar del avoch respekterar fattade beslut bör. därför på nytt uttala attregeringens förslag till statsbudget och utformning av den ekonomiskapolitiken bör presenteras samlat och fullständigt i budgetpropositionen ijanuari. Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi204 yrkande som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under39 bort ha följande lydelse: 39. beträffande utformning av budgetpropositionenm.m. att med bifall till motion 1989/90:Fi204 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Miljöaspekter i propositioner och utredningsförslag(mom. 40) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 89 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "Fi726 yrkande 2" bortha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärnödvändigt att beakta de miljömässiga konsekvenserna av olika åtgärder. Det ärsvårt, men bör ändå vara fullt möjligt att beräkna miljöeffekterna av olikaekonomisk-politiska åtgärder. Att avstå från att göra bästa möjliga bedömningarom miljökonsekvenserna medför uppenbara risker för oförutsedda miljöeffektermed långtgående ekonomiska effekter. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna Fi725 ochFi726 yrkande 2. deb att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse: 40. beträffande miljöaspekter i propositioner och utredningsförslag attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Fi725 och 1989/90:Fi726 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 67.Miljöaspekter i propositioner och utrednings- l989/90:FiU20 förslag (mom. 40) Reservationer Lars-OveHagberg (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 89 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "Fi726 yrkande 2" bort ha följandelydelse: Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Den ekonomiska politiken påverkar ochstyr industriutvecklingen, val av energiförsörjning, transportutveckling ochövrig näringspolitik. Ett mål för den ekonomiska politiken är att öka denekonomiska tillväxten och därmed även den materiella konsumtionen. Att öka denmateriella konsumtionen innebär att icke förnybara resurser förbrukas och attvi konsumerar produkter från biosSren. Resultatet blir miljöförstöring ochförstöring av biosfårens produktionsförmåga. Utskottetdelar mot denna bakgrund uppfattningen i motion Fi725 (mp) att finansplanernaockså måste omfatta en redovisning av hur den föreslagna ekonomiska politikenpåverkar vår miljö och vår hälsa. Det är också viktigt att veta hur vi påverkarmiljön i andra länder och hur vi påverkas av vad som sker i vår omvärld. Detfinns en mängd data som beskriver förhållandena och utvecklingen påolika miljöområden. Det borde därför vara möjligt att redan nu påbörja arbetetmed att redovisa miljöbudgetar för det svenska samhällets aktiviteter. Detär således utskottets uppfattning att vi måste få konsekvensbeskrivningar somvisar hur den rådande konjunkturen och den föreslagna politiken påverkartillståndet hos både natur och miljö såväl i som utomlands. Detta kantroligen uttryckas genom ett antal nyckeltal som kan utvecklas allteftersom vifår nya kunskaper om den ekonomiska politikens påverkan på våralivsförutsättningar. I motion Fi725 anges ett antal variabler som beskrivertillståndet i vår miljö. Utskottet anser att de utgör ett bra exempel på vadsom tämligen omgående skulle kunna göras för att förbättra kunskaperna om vartden ekonomiska politiken för oss. Av det anförda följer att även olikautredningsförslag som läggs fram bör innehålla beskrivningar av förslagensmiljökonsekvenser. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna Fi725 ochFi726 yrkande 2 samt föreslår att som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om redovisning av konsekvenserna på miljön av förslagi propositioner och i utredningar. debatt utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse: 40.beträffande miljöaspekter i propositioner och utredningsförslag att med bifalltill motionerna 1989/90:Fi725 och 1989/90:Fi726 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Särskildayttranden R?s!rvåtbnef Statsskuldspolitiken (mom. 13) AnneWibble och (båda fp) anför: Somframhålls i utskottets betänkande måste målet om en kostnadseffektivförvaltning av statsskulden vägas mot andra ekonomisk-politiska mål. Vi harinte velat motsätta oss de använda formuleringarna, men vi vill framhålla attde enligt vår uppfattning lämnar betydande utrymme för olika tolkningar. Dettaär också avsikten. Vi anser att det krävs fortsatta överväganden innan ett merprecist ställningstagande görs. Statsskuldspolitiken (mom. 13) och kreditpolitiken (mom. 14) Lars-OveHagberg (vpk) anför: Normenatt staten inte skall låna utomlands leder till ett högre ränteläge än annars.Syftet med denna politik är att dämpa den inhemska efterfrågan. Medutgångspunkt från nuvarande räntedifferens kan merkostnaden för statens delframöver uppskattas till . Extrakostnaden innebärsjälvklart ett minskat utgiftsutrymme. Genom att regeringen på detta sättbakbinder sig själv reduceras förutsättningarna för en utbyggnad av offentligverksamhet. Högräntepolitikenhämmar naturligtvis inte bara offentlig verksamhet. Det höga ränteläget dämparockså företagens och hushållens investeringar. med alltförstark inhemsk efterfrågetill-växt och kraftigt växande bytesbalansunderskottkan detta vara en vettig politik. Men höga räntor får aldrig ses som ettsjälvändamål. I ett läge då konjunkturen viker finns det därför all anledningatt ompröva denna norm. Allt fler ekonomer gör nu bedömningen att vi kommittill en sådan punkt. Det är därför rimligt att en större del av statensupplåning förläggs till utlandet. Sjukvårdsavgift på alkohol (mom. 25) GunnarBjörk och (båda c) anför: Detär helt klart att ökat bruk av alkohol och tobak innebär högresjukvårdskostnader. Omvänt medför minskat bruk att dessa kostnader blirlägre. Ett sätt att markera detta förhållande och ge ökade resurser tillangelägen sjukvård kan som sägs i motion Fi43 (c) vara att omvandla en del avalkohol- och tobaksskatterna till en sjukvårdsavgift. 11 1989/90. 4.Löntagarfonder (mom. 30) l989/90:FiU20 ... . , r- Reservationer (vpk)anför: Löntagarfondernahar inte blivit det offensiva redskap som förutskickades i fonddebattensbörjan. Fonderna har inte heller svarat mot de syften som angavs för derasverksamhet när band sig för en utslätad fondreform. Det krävsnu en ny industripolitik. I en sådan skall AP-fonderna och löntagarfonderna haen central roll. Med dessa fonder som grund kan regeringen skapa enindustripolitik som beskär privatkapitalets äventyrliga politik och garanterarframtidsinvesteringar i utifrån regionala och samhällsekonomiskautgångspunkter. Propositionenslagförslag och förordningar . Lag omändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt Härigenom föreskrivs att lOoch 11 §§ lagen(1977:306) om dryckesskatt' skall ha följande lydelse. Skatten på spritdryckeroch vin utgår med en grundavgift och en procentavgift, om annat inte sägs ifemte stycket. Grundavgift utgör per liter i fråga om 1. spritdryckerI krona för 1. spritdrycker I krona för varje hel volymprocent alkohol, varje hel volymprocent alkohol, 2. starkvin /, 2.starkvin , 3. lättvin med en alkoholhalt över3. lättvin med en alkoholhalt över 7 volymprocent , 7volymprocent , 4. annat lättvin . 4. annatlätt vin . Procentavgiften utgör för spritdrycker 60 procentoch för vin av detaljhandelspriset. Meddetaljhandelspriset förstås det pris som detaljhandelsbolaget tillämpar vidförsäljning över disk, exklusive beloppet av pant och skatt enligt lagen(1968:430) om mervärdeskatt. Förlättvin med en alkoholhalt av högst 7 volymprocent utgår dock ingenprocentavgift. Skatten på malt- ochläskedrycker utgår per liter med för öl, för öl, förstarköl, för starköl, för kolsyradläskedryck, för kolsyrad läskedryck, för annan läskedryck. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1984:158. Senaste lydelse1989:468. , .-. Senaste lydelse 1989:468. 2 Förslag till 1989/90:FiU20 Lag om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt ' Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1961:394) omtobaksskatt' skall ha följande lydelse. För tobaksvara utgår skatten med nedan angivna, iförhållande till varans myckenhet bestämda belopp, nämligen: Vikt för 1 st.gram Belopp för 1 st. öre Cigarretter eruDD 1 . . . t.o.m. 1,7 över 1,7 t.o.m. 3,0 " 3,0" 5,0 " 5,0 t.o.m. 0,85 över0.85 t.o.m. 1,20 " 1,20" 1,55 " 1,55" 1,90 " 1,90 13,5 18,0 21,5 30,0 44 51 56 61 65 För tobaksvara utgår skatten med nedan angivna, iförhållande till varans myckenhet bestämda belopp, nämligen: Vikt för 1 st.gram Belopp för 1 st. öre Cigarrer och grupp 1 . t.o.m. 1,7 över 1,7 t.o.m. 3,0 " 3,0" 5,0 " 5,0 över0,85 t.o.m. 1,20 1,20" 1,55 1,55" 1,90 1,90 13,5 18,0 21,5 30,0 49 56 61 66 IV Cigarretter grupp I V , Röktobak . Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1984:155. Senastelydelse av lagens rubrik 1975:141. , . '*'* 3 Förslagtill 1989/90:FiU20 Lagom ändring i tulltaxelagen (1987:1068) " Härigenom föreskrivs att 22 och 24 kap.tulltaxelagen (1987:1068)' skall ha följande lydelse. Drycker, sprit och ättika Anm.För spritdrycker, vin eller starköl, som införs i den ordning som anges i 18 §3, 4, 6, eller 7 lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdrycker enligttulltaxenr 22.08...................... 200:- Vin: musserande eller med en alkoholhalt överstigande i 5 volym procent ........................................................ 62: ej musserande, med enalkoholhalt 7 men inte 15 volymprocent. 30: ej musserande, med en alkoholhaltom högst 7 volymprocent . Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). Anm.För spritdrycker, vin eller starköl, som införs i den ordning som anges i 18 §3, 4, 6, eller 7 lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdrycker enligt tulltaxenr22.08...................... 210: Vin: musserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 volym procent ........................................................ 65: ej musserande, med enalkoholhalt 7 men inte 15 volymprocent. 32: ej musserande, med en alkoholhaltom högst 7 volymprocent . Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). Tobak samt varor tillverkade av tobaksersättning Anm.För tobaksvaror som införs i den ordning som avses i 1 § andra stycket lagen(1961:394) om tobaksskatt eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av13 § andra punkten lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp: Cigarrer och cigariller: vikt högst per styck........................... per styck vikthögre än per styck....................... per styck ' Lagen omtryckt1987:1186. Senaste lydelse 1989:470. Senaste lydelse 1989:470. Cigaretter: 1989/90:FiU20 vikt högst perstyck....................... per styck Bilaga 1 vikt högre än menhögst per styck (per styck vikt högre än perstyck................... per styck Andra slag av färdigatobaksvaror.................. 192: per kg Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). Anm.För tobaksvaror som införs i den ordning som avses i 1 § andra stycket lagen(1961:394) om tobaksskatt eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av13 § andra punkten lagen (1987:1069)om tullfrihet m.m. utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp: Cigarrer och cigariller: vikt högst per styck............................ per styck vikt högre än perstyck....................... per styck vikt högst perstyck....................... per styck vikt högre än menhögst per styck (per styck vikt högre än perstyck................... per styck Andra slag av färdigatobaksvaror.................. 270.- per kg Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). Dennalag träder i kraft . 1 Förordning 1989/90: FiU20 Bilaga 1 om tillämpning av prisregleringslagen (1989:978); Regeringen föreskriver att följande bestämmelser iprisregleringslagen (1989:978) skall tillämpas: 13§ om högstpris, 14 § om stoppris, 19 § om utgångspris och 22 § om utfästelsepris, såvitt avser varor och tjänster som tillhandahålls i närings verksamhet, 13§ om högstpris, 14 § om stoppris och 19 § om utgångspris, såvitt avser delssådana avgifter som tas ut i annan verksamhet hos staten än näringsverksamhet, delssådana avgifter som tas ut i annan verksamhet hos kommunerna ännäringsverksamhet enligt föreskrifter i lagen (1970:244) om allmännavatten- och avloppsanläggningar, renhållningslagen (1979:596), lagen (1981:1354) om allmännavärmesystem, räddningstjänstlagen(1986:1102), (1987:10), 34§ om stopphyra, såvitt avser hyror för bostadslägenheter och lokaler som tillhandahålls i näringsverksamhet. Närmarebestämmelser om pris- och hyresstopp finns i förordningen (1990:24) om allmäntpris- och hyresstopp. Denna förordning träder i kraft dagen efter den dagdå förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svenskförfattningssamling och gäller till och med . Den tillämpasdock för tid . 2Förordning 1989/90: FiU20 omallmänt pris- och hyresstopp; Regeringen föreskriver följande. 1 §Den som i näringsverksamhet säljer varor eller utför tjänster får inte utan tillstånd överskrida det pris (stoppris) som han tillämpade för leve rans av varan eller utförande av tjänsten (prisstoppsda gen). Detta gäller också för näringsverksamhet som bedrivs av staten eller en kommun. Förstastycket skall också tillämpas på avgifter som tas ut i annan verksamhet ännäringsverksamhet hos 1. staten, 2. kommunerna enligt föreskrifteri lagen (1970:244) om allmännavatten- och avloppsanläggningar, renhållningslagen (1979:596), lagen (1981:1354) om allmännavärmesystem, räddningstjänstlagen(1986:1102), (1987:10). 2 §Föreskrifterna i denna förordning gäller inte för verksamhet som står under bankinspektionens eller försäkringsinspektionens tillsyn. 3 § Med varor och tjänster avses i denna förordning detsamma som i ;prisregleringslagen (1989:978). 4§ Av 15§ prisregleringslagen (1989:978) följer att för den som påprisstoppsdagen inte tillämpade något pris för leverans av en vara ellerutförande av en tjänst skall som stoppris i stället gälla det pris som var attanse som gängse pris på prisstoppsdagen. Omen vara eller en tjänst inte hade något gängse pris på prisstoppsdagen, följerav den nämnda paragrafen att som stoppris i stället skall gälla det pris somden som säljer varan eller utför tjänsten senast tillämpade föreprisstoppsdagen. 5 § Om den som säljer envara eller utför en tjänst före prisstoppsdagen 1989/90: FiU20 har träffat ett avtal med prisjusteringsklausul, följer av 16 §prisreglerings- Bilaga 1 lagen (1989:978) attstoppriset för honom skall vara det avtalade grundpriset med det tillägg elleravdrag som enligt avtalet gäller för tiden till och med prisstoppsdagen och somden dagen var allmänt känt. 6 §Tillstånd till överskridande av stoppris får meddelas bara om det finns synnerliga skäl för det. Vidprövningen av frågor om tillstånd skall samtliga i varje enskilt fallföreliggande omständigheter beaktas, särskilt 1. om sysselsättningen inomföretaget eller en del därav kan väntas minska väsentligt, ifall tillstånd intelämnas, 2. om fara föreligger attföretaget kan tillhandahålla varan eller tjänsten, ifall tillståndinte lämnas. Förstatliga myndigheter och kommuner skall särskilt beaktas om möjligheterna attupprätthålla i lag eller annan författning föreskriven verksamhet väsentligtförsvåras, om tillstånd inte lämnas. 7 § När ett medgivande attöverskrida ett stoppris lämnas, bör även bestämmas i vad mån motsvarandeprishöjning får göras i efterföljande produktions- eller handelsled. 8 § Utan hinder av föreskrifternai 1 § får stoppriset från och med den överskridas med det belopp,räknat i kronor och ören, som svarar mot den höjning av mervärdeskatten påvaran eller tjänsten som då inträder till följd av lagen (1989:1027) om ändringi lagen (1968:430) om mervärdeskatt, kostnadsökning för utförande avtjänsten som föranleds av den höjning av kilometerskatten som då inträder tillföljd av lagen (1989:1030) om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327). 9 §Det stoppris som gäller för elektrisk kraft sänks med det belopp, räknat i kronor och ören, som svarar mot den minskning av skatten på sådan kraft som då inträder till följd av lagen (1989:1028) om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt. 10 §En importör får överskrida stoppriset på varor som importeras med det merbelopp, räknat i kronor och ören, som han har fått eller får betala till följd av prisförändringar på sådanavaror efter prisstoppsdagen, eller Prishöjningenfår tas ut med samma belopp i senare produktions- eller handelsled. Förstaoch andra styckena gäller under förutsättning att handlingar som visargrunderna för överskridandet hålls tillgängliga för statens pris- ochkonkurrensverk. 11 § Statens pris- och konkurrensverk får meddela föreskrifter om un dantag från tillämpningen av denna förordning i fråga om varor, där 169 prissättningen huvudsakligen sker på en internationell marknad. Hyresstopp 1989/90: FiU20 12 § Den som i näringsverksamhet hyr ut en bostadslägenhet eller en Bilaga 1 lokal får inte utan tillstånd ta ut en högre hyra för lägenheten eller lokalen än den som tillämpadesden (stopphyra).