bet · GD01JuU27 · 1989-12-31 00:00:00 — Alltför storaverksamhetsområden har pekats ut som prioriterade och myndigheterna har därförinte fått en tillräcklig vägledning. Civilministern uttalar därefter att detfinns goda skäl att pröva huruvida statsmakternas prioriteringsbeslut börgöras tydligare och mer ändamålsenliga. Frågan härom rymmer emellertid enligtcivilministern överväganden av kriminalpolitiskt och annat slag som lämpligenbör göras i samband med den nämnda aviserade propositionen om inriktningenav förnyelsearbetet inom polisen. Han tillägger dock alt kampen mot våldsbrottsligheten ochnarkotikabrottsligheten är så angelägna kriminalpoliliska uppgifter att polisensresurser för dessa områden bör prioriteras också för nästa budgetår. Civilministern understryker också att inom den ram somgäller för trafikövervakningen kontrollen av fordonshasligheten bör ges en framskjutenplats. Han anför vidare bl.a. att polisens brottsförebyggande arbete fyllerviktiga kriminalpoliliska funktioner och därför bör om möjligt utvecklasytterligare. 1 ett stort antal motioner lämnas förslag om inriktningenav polisarbetet. Uttalanden om prioritering av kampen motnarkotikabrottsligheten efterlyses i motionerna Ju205, Ju607 och Ju808.Härtill anknyter önskemålet i motion Ju227 om två hundförare för varjenarkotikahund. Utskottet ansluter sig till civilministerns återgivnauttalande om prioritering av kampen mot narkotikabrottsligheten. Någon särskildåtgärd från sida med anledning av yrkandena härom i motionernaJu205, Ju607 och Ju808 påkallas därför inte. Detsamma gäller yrkandet i motionJu227; det innefattar närmast en metodfråga som inte i första hand ankommer påriksdagen och beträffande vilken, enligt vad utskottet inhämtat, övervägandeskäl talar för den nuvarande ordningen med en förare för varje hund. I motion Ju203 förordas en prioritering av resurser motbrott med rasbtbk bakgrund, och i motion Ju635 förs fram ett prioriteringsyrkandebeträffande ekonombk och annan organiserad brottslighet. I dessa frågor vill utskottet rent allmänt hänvisa till debedömningar utskottet gjorde vid budgetbehandlingen , se1988/89:JuU15, s. 11 och 12. Med beaktande av de överväganden som får göras ianslutning lill den nämnda aviserade propositionen om förnyelsearbetetinom polisen avstyrker emellertid utskottet bifall till motionsyrkandena. Olika prioriteringsönskemål rörande traftkövervakningenförs fram i motionerna Ju212, Ju214, Ju218, Ju223, Ju224, Ju230, Ju234 och Ju238. I motiveringarna åberopas främst behovet av en förbättrad hastighetskontroll. I flera motioner las avstånd från s.k. dold övervak- 12 ning och förordas en inriktning mot synlig övervakning, t.ex. så att 1989/90:JuU27 endast eni stället för två polismän fårdas i en bil. I motion Ju234 görs uttalanden motförsök med automatisk hastighetsövervakning. Utskottet vill inledningsvis i anslutning lill motionerna såsom utskottet gjort tidigare uttrycka sin oro över den bristande regelefterlevnadeni trafiken och framhålla att det för att minska antalet trafikolyckor ärangeläget alt komma till rätta med hastighetsöverträdelserna. Utskottet villockså hänvisa till sina överväganden i ämnet under budgetregleringen förra åretoch vid behandlingen av likartade motionsönskemål sent (1989/90:Ju4). Där redovisad verksamhet, t.ex. med patrullering med endast enpolisman i varje bil, i syfte att öka polisens synlighet fortgår och ökas i denomfattning som är möjlig. Den där beskrivna försöksverksamheten med automatiskhastighetsövervakning inleds . Det skall understrykas attutskottet godtog att sådan försöksverksamhet skulle få bedrivas, eftersom detbehövdes ytterligare underlag för ett slutligt ställningstagande; bl.a.krävdes överväganden från rättssäkerhetssynpunkt. I enlighet med vad utskottetuttalade kommer försöksverksamheten alt bedrivas utan en ordning med striktägaransvar. I fråga om försöksverksamheten med automatiskhastighetsövervakning kan här nämnas att sådana redan förekommer på sina hållutomlands, bl.a. i , och bygger på alt fotografier tas av de fordon som överträderhastighetsgränsen. När kontrollen är avslutad framkallas fotografierna och medhjälp av fordonens registreringsnummer kontaktas ägarna. Det vanligastesanklionssyslemet i dessa länder bygger på föraransvar, vilket dock leder tillproblem i de fall ägaren påstår att fordonet förts av någon annan. Bakom den svenska försöksverksamheten ligger bl.a.hänsynstagande lill de tekniska förutsättningarna för att genom fotograferingidentifiera föraren samt till vilka andra ulredningsåtgärder som kan blinödvändiga i de fall ägaren bestrider ansvar. Vanliga straffrättsliga ochstraffprocessuella åtgärder blir alltså tillämpliga. Som framgår av det anförda ser utskottet positivt på ökadeinsatser för alt höja regelefterlevnaden i trafiken. I prioriteringsfrågornafår emellertid utskottet hänvisa till kommande överväganden i anslutning lillden nämnda aviserade propositionen. 1 övrigt vidhåller utskottet deställningstaganden utskottet gjorde . Utskottetavstyrker bifall till de här behandlade motionsyrkandena. I motionerna Ju208 och Ju215 framställs önskemål omriksdagsuttalanden rörande ökade polisiära resurser till polbdbtrikten i Malmöresp. I detta hänseende begränsar sig utskottet till att erinraom att det ankommer på att fortlöpande göra övervägandenrörande resursfördelningen mellan myndigheterna och på regeringen att besluta härom. Utskottet utgår från att därvid beaktas sådana 1989/90:JuU27 synpunktersom framförts i motionerna. Utskottet avstyrker bifall till I motion Ju229 förordas överförande av polisresurser förpasskontroll vid mot till . Bakom motionsönskemålet ligger ett beslut av regeringen inovember 1989 om medgivande för att under innevarandebudgetår överskrida anslaget till lokala polisorganisationen med 12 milj. kr.Syftet var att uppnå bättre effekt i åtgärderna mot den illegala invandringen.Huvuddelen av beloppet används för en utökad passkontroll vid södragränser. Eftersom förhållandevis många asylsökande utomnordiska medborgareinrest tiil från anslogs en mindre del av beloppet åt en ökadstickprovskontroll vid gränsen mot . I regeringsbeslutet angavs särskiltatt samarbetet med tullen skulle uppmärksammas. Det har för utskottet upplystsatt det här inte är fråga om någon ny permanent organisation utan enbart entillfållig satsning. Utskottet kan tillägga alt generaltullstyrelsen i enskrivelse till regeringen tagit upp bl.a. frågan om ettfördjupat samarbete mellan polis och tull när det gäller den internordiskapasskontrollen och om vidgade polisiära uppgifter för tullen i samband medlandgränsbevakningen. Frågan övervägs i . Det är förutskottet klart att motionen inte kan tillstyrkas. I motion Ju620 förs fram förslag om straffrättsligtägaransvar vid tomgångskörning. Utskottet vill gärna först uttala förståelse för den tankesom bär upp motionsyrkandet, nämligen alt det är angeläget att brott mot förbudmot tomgångskörning beivras effektivt och rationellt. Frågan om införande av ett straffrättsligt ägaransvar vidliknande brott mot trafikregler har utskottet prövat vid olika tillfallen undersenare år. Det har då gällt körning mot rött ljus och haslighetsöver-skridande,och utskottet har avvisat tanken (JuU 1986/87: 23 s. 19 och 1989/90:JuU4 s.22). Utskottet har hänvisat till grundläggande straffrättsliga principer,närmast den att påföljd bara skall drabba den som varit i läge att kunna rättasig efter lagen. Utskottet saknar anledning att i detta fall inta annanståndpunkt. Utskottet kan inte tillstyrka bifall till motionen. I motionerna Ju802 och Ju821 begärs uttalanden om statensansvar för att skydda medborgarna mot brott och om betydelsen av moderatakriminalpolitiska förslag för en framgångsrik brottsbekämpning. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt liknandeyrkanden. Det har skett vid budgetbehandlingen och senast i ettmotionsbetänkande . Utskottet hänvisar till sitt av ifebruari godkända betänkande 1989/90:JuU16 s. 35. Utskottetvidhåller sina där gjorda uttalanden och hänvisar i övrigt till 1989/90:JuU27 ställningstagandenai prioriteringsfrågor i det föregående i detta betänkande. Utrustning m.m. för polisväsendet Regeringen har under punkt E 5 (s. 117 och 118) föreslagitriksdagen att till Utrustning m.m. för polisväsendet för /91anvisa ett reservationsanslag på . Utskottettillstyrker regeringens förslag. Underhålloch drift av motorfordon m.m. Regeringen har under punkten E 6 (s. 118 och 119)föreslagit att till Underhåll och drift av motorfordon m.m. /91 anvisa e« förslagsanslag på . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret Regeringen har under punkten E 7 (s. 119 och 120)föreslagit att till Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteretKronoberg för /91 anvisa ett förslagsanslag på . Utskottettillstyrker regeringens förslag. Regeringen har under punkten E 8 (s. 121) föreslagitriksdagen att till Diverse utgifter för /91 anvisa ettförslagsanslag på . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1. beträffandepolishus i attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju201, 2. beträffandepolbhus i attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju204, 3. beträffandepolbhus i attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju216 i denna del och motion l989/90:Ju830yrkande 1 i denna del, 4. beträffandepolbhus i att avslår motion 1989/90:Ju216 i denna del, 5. beträffande polbhus i attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju830 yrkande 1 i denna del, 6. beträfifendepolbhus i attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju830 yrkande I i denna del, 7. beträffandelokalförsörjningen för polbväsendet i övrigt attriksdagen lämnar utan erinran vad civilministern anfört om lokalförsörjningenför polisväsendet m.m., 8. beträffandeberedskap mot terrorbm attriksdagen med avslag på motion 1989/90:Ju211 och motion 1989/90:Ju233 lämnarutan erinran vad civilministern anfört om den polisiära beredskapen motterrorism, t(vpk, mp) 9. beträffande utrustning attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju210 yrkande 1 och motion 1989/90:Ju225, 2(m) 10. beträffande anslag till rikspolisstyreben attriksdagen med avslag på motion l989/90:Ju607 yrkande 7 lill Rikspolbstyrebenför /91 anvisar ett förslagsanslag på , 3(c) 11. beträffandesäkerhetspolbens verksamhet m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju231 och motion 1989/90:Ju805, (vpk, mp) 12. beträffandeanslag till säkerhetspolben attriksdagen till Säkerhetspolben för /91 anvisar ettförslagsanslag på , 13. beträffande anslag till statenskriminalteknbka laboratorium att till Statens kriminalteknbkalaboratorium för /91 anvisar ett förslagsanslag på 30 001 000kr., 14. beträffande anslag till lokalapolborganbationen, m.m. attriksdagen med avslag på motion 1989/90:Ju221, motion 1989/90:Ju607 yrkandena 9,10 och 11, motion 1989/90:Ju617 yrkande 5, motion 1989/90:Ju802 yrkandena 2och 3, motion 1989/90:Ju814yrkandena 2 och 3, motion 1989/90:Ju819 och 1989/90:JuU27 motion1989/90:Ju821 yrkande 4 till Lokala polborganbationen för /91anvisar ett förslagsanslag på 6 , 5(m) 6(c) attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju205, motion 1989/90:Ju227, motion1989/90:Ju607 yrkande 15 och motion 1989/90:Ju808 yrkandena 2 och 4, 7(c) 16. beträffande brott med rasbtbk bakgrund samt ekonombk och organberad brottslighet attriksdagen avslår motion l989/90:Ju203 och motion 1989/90:Ju635 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju212, motion 1989/90:Ju214 yrkandena 1 och 2,motion 1989/90:Ju218, motion l989/90:Ju223 yrkande 1, motion l989/90:Ju224yrkandena 1 och 2, motion 1989/90:Ju230 yrkande 2, motion 1989/90:Ju234 ochmotion I989/90:Ju238, 8(m, jp) 9(c) 10(mp) 18. beträffanderesurser till polben i och Hebingborg attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju208 och motion 1989/90:Ju2I5, 19. beträffande passkontroll vid mot att avslår motion 1989/90:Ju229, 11(m, mp) 20. beträffande ägaransvar vidtomgångskörning att avslår motion 1989/90:Ju620, 21. beträffande statens ansvar förskydd mot brott attriksdagen avslår motion 1989/90:Ju802 yrkande 1 och motion 1989/90:Ju821yrkande 1, 12(m) 22. beträffandeanslag till utrustning m.m. för polbväsendet attriksdagen till Utrustning m.m. för polbväsendet för /91 anvisarett reservationsanslag på , 23. beträffande anslag till underhåll och drift avmotorfordon m.m. attriksdagen till Underhåll och drift av motorfordon m.m. för /91anvisar ett förslagsanslag på , 24. beträffande anslag till gemensam kontorsdrift m.m.inom kvarteret attriksdagen till Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret /91 anvisar ett förslagsanslag på , 25. beträffandeanslag till diverse utgifter /90:JuU27 attriksdagen till Diverse utgifter för /91 anvisar ettförslagsanslag på . Närvarande: (), (),(), (), (), IngbrittIrhammar (c), (), (), (),(), (), (), (vpk),(), (), () och KentCarlsson (s). Beredskap mot terrorism (mom. 8) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 4med "Utskottet finner" och slutar på s. 5 med "och Ju233"bort ha följande lydelse: 7errorism av den typ som kan bekämpas med enberedskapsstyrka har varit sällsynt i och i . På 1970-taletförekom ockupationen av den västtyska ambassaden, Bulltoftakapningen ochNorrmalmstorgsdramat som exempel på gisslansituationer. Annan typ av terrorismsom exempelvis Ustasjas mord på ambassadör och Palmemordet ärilldåd som knappast kunnat undvikas eller påverkas av en specialstyrka. Vi kaninte heller se någon markant ökning av terrorism i . De terrorhandlingarsom har förekommit i tycks inte påverkas av att det i vissa länderfinns välbeväpnade antiterroristkommandon. Exempelvis har en terroristbekämpningsstyrkasom dock inte behövt användas för ändamålet. Vi kan konstatera att en beredskapsstyrka bara kan blianvändbar vid en viss typ av terroraktioner, vid ockupation, kapningar ochandra gisslansituationer. Vid politiska mord, bombattentat och liknande aktionerhjälper det föga med ett antiterroristkommando. Vi anser inte att en beredskapsstyrka kan lösa engisslansituation bättre än vad kompetenta poliser skulle kunna göra. Utomlands har vi sett exempel där antilerroriststyrkor har löst gisslansituationer utan blodspillan, men det finns även många exempel där räddningsförsök med specialkommandon slutat i veritabla blodbad. I de fall som ]g förevariti har situationerna lösts med relativt liten blodsutgju- 1989/90:JuU27 telse ochdessa erfarenheter talar för att den modell som används kan fungeraväl även . Den debatt som förevarit kring visar på vikten avinsyn och kontroll. Skapar man nu en beredskapsstyrka med stora befogenheterfår vi ytterligare en sluten enklav i samhället som kan bli svår att styra ochkontrollera. I många av remissvaren pläderas för en förstärkning av denregionala kompetensen. I stället för att satsa på en central beredskapsstyrkaborde resurserna användas till utbildning av poliser som är verk-samma ute ilänen och då framför allt i de län som har kärnkraftsanläggningar eller annanur säkerhetssynpunkt känslig verksamhet. I den utbildningen bör ingå kunskaperom de sociala, ekonomiska och politiska krafter som alstrar och styr terrorism.Kunskaper i psykologi och förhandlingsteknik är andra viktigautbildningsinslag. Förmågan att utan våld lösa en terroristsituation måsteframhållas och alla tendenser till våldsromantik med kraft bekämpas. Genom att stärka kompetensen hos polispersonalen i länenskapar man en större tillgänglighet av personal, större möjligheter att utanvåld lösa eventuella terrorsitualioner samt ger förutsättningar för en fortsattdemokratisk ledning, insyn och kontroll. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotionerna och med avslag på vad civilministern anfört ge regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan undermoment 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande beredskap mot terrorbm attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju211 och motion 1989/90:Ju233 ochmed avslag på vad civilministern anfört som sin mening ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört. Utrustning (mom. 9) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "och Ju225" bort haföljande lydelse: De beskrivningar om polisens bristfålliga utrustning somlämnas i motionerna ger enligt utskottets mening anledning till stor oro. Sakernas nuvarande tillstånd som bottnar i en långvarignjugghet från statsmakternas sida och i en bristande omsorg vid resursfördelningen leder till att viktiga polisiära insatser vid upprepade tillfallen måsteavbrytas eller slutar med allvarliga person- eller sakskador. Risken förödesdigra konsekvenser för polispersonalen är uppenbar som polisensyrkesskicklighet äventyras. Den negativa inverkan på den psykosocialasituationen för polismännen är också betydande. Mot denna bakgrund är det i linje med tankarna imotionerna nödvändigt att frågan om en högre prioritering och bättre planering när det gäller polisens utrustning ägnas skärpt uppmärksamhet i det kommandebudget- och planeringsarbetet. Liv och hälsa får inte även- 1989/90:JuU27 lyras pågrund av brister i resurshänseende. Detta bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 9 bort haföljande lydelse: attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju210 yrkande 1 och motion1989/90:Ju225 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Anslag till (mom. 10) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 5med "Utskottet ansluter" och slutar på s. 6 med "lillmedelsanvisning" bort ha följande lydelse: Utskottet finner det i och för sig välbetänkt att, somregeringen föreslår, antagningen av polisaspiranter lill ökastill 800. I linje med vad som anförs i motion Ju607 anser emellertid utskottetatt behov av förstärkning som anfört är sådant att ytterligare 200 aspiranter måste antas redan under innevarandebudgetår med intagning . Det ökade medelsbehovet härförkan beräknas till 40 milj. kr. utbildningskapacitet är enligtuppgift från tillräcklig för ett sådant arrangemang. deb att utskottets hemställan under moment 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffandeanslag till rikspolbstyreben attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju607 yrkande 7 och med anledning avpropositionen till Rikspolbstyreben för /91 anvisar ettförslagsanslag på . Säkerhetspolisens verksamhet m.m. (mom. 11) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "1 motionerna" och slutar med "i kommittén" bort ha följandelydelse: I motionerna Ju231 och Ju805 framförs elt antal frånallmänt demokratiska synpunkter mycket betydelsefulla önskemål rörande personalkontrollenoch kontrollen över säkerhetspolisens arbete. Utskottet kan helt ställa sig bakom förslagen i motionerna.Att de förverkligas ser utskottet som väsentligt för anseende somrättsstat. I fråga om säkerhetspolisens registerföring är det sålundaangeläget att få till stånd en lagreglering om skyldighet för polisen alt underrätta varje person som är registrerad av annat skäl än misstanke om brott och ge den registrerade tillfålle att ta del av registeruppgifterna på sätt föreslås i motion Ju23l liksom att det inrättas en medborgarkommis- 20 sion föratt gallra i säkerhetspolisens register. På samma sätt bör ske 1989/90:JuU27 lagregleringav parts rätt till full kommunikation i personalkontrollärenden som föreslås imotion Ju805. För utskottet framstår det vidare som lika viktigt somsjälvklart att samtliga riksdagspartier skall beredas representation irikspolisens styrelse eller annat organ som utövar den löpande kontrollen översäkerhetspolisens arbete. Detsamma gäller motionsönskemålet om partirepresentationi . Det bör ankomma på regeringen att ta de initiativ somerfordras för att tillgodose utskottets önskemål. Vad utskottet nu med anledning av motionerna anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 11 borl ha följande 11.beträffande säkerhetspolbens verksamhet m.m. attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju231 och motion 1989/90:Ju805 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Anslag till lokala polisorganisationen, m.m. (mom. 14) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Motionsönskemålen bottnar" och slutar med "tillmedelsanvisning" bort ha följande lydelse: Redan av vad civilministern i budgetpropositionen anförframgår att situationen för polisen i är djupt bekymmersam. Brottslighetensomfattning och utveckling är mycket oroande; har antaletpolisanmälda brott, med en särskilt markant uppgång , ökat merän fem gånger och överstiger numera en miljon . harbrottsligheten blivit allvarligare och svårare att bekämpa. Som civilministernså riktigt konstaterar känner många människor en betydande oro och rädslainför laglösheten i samhället. Av propositionen kan vidare utläsas att detsedan mer än ett år råder en obalans mellan antalet poliser och antaletpolismansljäns-ter; långt ifrån alla tjänster kan alltså besättas medpolisutbildad personal. Denna skildring inger utskottet en allvarlig oro. Eftersomdet här krävs verkningsfulla omedelbara insatser från statsmakternas sida kandenna oro alls inte stillas av de i detta sammanhang nästan försumbara åtgärdersom regeringen föreslår för nästa budgetår. Praktiskt sett inskränker de sigtill ett uttalande om att lönemedel till okänd storlek för vakantapolismanstjänster övergångsvis får tas i anspråk för nästa budgetår. När del gäller del vardagliga polisarbetet har denskildrade utveck lingen minskat risken för en brottsling att bli upptäckt, vilket ökat .,. benägenheten att begå brott. Detta är särskilt allvarligt för de många ungalagöverträdarna, som riskerar att slutligen fastna i svår kriminali- 1989/90:JuU27 Utskottet vill särskilt peka på att nedrustningen av polisen på senare århar lett till att de i kampen mot narkotikabrottsligheten så viktigagatulangningsgrupperna helt försvunnit eller blivit kraftigt un- derbemannade.Samtidigt har ett stort antal kvarterspoliser dragits in trots attde så väl behövs i människors närhet. Som utskottet konstaterat behövs omedelbara insatserför att återskapa allmänhetens känsla av trygghet. Såsom förordas i motionernaJu617, Ju802, Ju814, Ju819 och Ju821 bör därför 600 administrativabefattningshavare nyanställas inom den lokala polisorganisationen. Många av deuppgifter som utförs av polismän kan nämligen lika väl utföras avadministrativ personal, varför man kan få fler polismän till yttre tjänst genomatt anställa administrativa tjänstemän. Och en sådan förstärkning skulle, tillskillnad från ökad antagning av aspiranter, dessutom ge en sådan omedelbareffekt som utskottet efterlyser. Den ökade medelsanvisningen härför kanberäknas till 100 milj. kr. Även måste liknande och andra åtgärder vidtas föratt lyfta polisväsendet ur den nuvarande krisen. I linje med uttalanden imotionerna måste alltså även det framlida budgetarbetet vara inriktat påkraftiga resursförstärkningar. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. Önskemålen i motionerna Ju607 och Ju221 får ansestillgodosedda med utskottets nu gjorda ställningstaganden. deb att utskottets hemställan under moment 14 bort ha följande 14. beträffande anslag till lokala polborganbationen, m.m.att med bifall till motion 1989/90:Ju821 yrkande 4 samt med anledningav propositionen och motion 1989/90: Ju221, motion 1989/90:Ju607 yrkandena 9,10 och 11, motion 1989/90:Ju617 yrkande 5, motion 1989/90:Ju802 yrkandena 2 och3, motion 1989/90:Ju814 yrkandena 2 och 3 samt motion 1989/90:Ju819, deb tillLokala polborganbationen för /91 anvisar ett förslagsanslag på , deb som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om polisens resurser. Anslag till lokala polisorganisationen, m.m. (mom. 14) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Motionsönskemålen bottnar" och slutar med "till medelsanvisning"bort ha följande lydelse: Av civilministerns skildring i budgetpropositionen framgåratt situationen för polisen med hänsyn till brottslighetens allvarligautveckling och till den svåra personalsituationen är mycket oroande. mening krävs utöver de marginella förbättringar 1989/90:JuU27