bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — Dagensarbetsmarknad rymmer trots de senaste årens höga sysselsätt ning och låga arbetslöshetstal en rad problem, främst att det tidiga 1980-talets undersysselsättning har slagit över i en överhettad arbets marknad med bl.a. en besvärande arbetskraftsbrist och läg produktivi tetstillväxt som följd. I detta läge med allmänt sett hög efterfrågan föreligger betydande regionala skillnader i utbud och efterfrågan på arbetskraft. Trots arbetskraftsbristen har utsatta grupper som handikap pade och invandrare fortsatta svårigheter att fi och behålla ett arbete, och det pågår alltjämt en utslagning av arbetstagare i en omfettning som är oroande. Detta kräver insatser för att förnya arbetslivet och komma till rätta med dåliga arbetsmiljöer. I denna förnyelse av arbets- 194 livet är det likaväsentligt att man strävar mot ett bättre arbetsinnehåll, 1989/90:FiU40mot "det goda arbetet", ett arbete som är omväxlande,meningsfullt Bilaga 4 och utvecklande. Denproblematik som utskottet här har skisserat i korthet har utförligt belysts iden allmänna debatten. Att regeringen är väl medveten om problematiken hardokumenterats i bl.a. regeringsförklaringen och i den nu föreliggandepropositionen. Utan att gä in pä enskildheterna i de ovan redovisade motionemaanser utskottet att det inte är påkallat för att genom uttalanden avdet slag som begärs i motionema för regeringen understryka aktualiteten avföreliggande problem på arbetsmarknads- och arbetslivsområdena. Utskottetavstyrker följaktligen för sin del motionema Fi66 (m), Fi70 (mp) och Fi73 (c)i de nu behandlade delarna. Arbetsmarknadsministernanmäler i propositionen att hon har bemyndigats att tiUkalla en särskildutredare med uppgift att föreslå konkreta åtgärder inkl. lagstiftning som kanförbättra förhandlingsformer och spelregler på den svenska arbetsmarknaden. Iuppdraget ingår bl.a. att lägga fram förslag om högre skadestånd för olovligastrejker än som kan dömas ut och även i övrigt se över detskadeståndsrättsliga systemet. Moderatasamlingspartiet och anser att sanktionerna vid olovligastridsåtgärder kan skärpas utan att man avvaktar utredningen. I motion Fi66 (m)begärs att nuvarande skadeståndstak skall höjas till , och imotion Fi68 (fp) yrkas att gällande begränsning av skadeståndsbeloppet enligtden s.k. 200-kronorsregeln skall slopas . Centernanser i kommittémotionen Fi73 att i utredningsuppdraget bör ingå en analys avolika störningar på arbetsmarknaden såsom maskning och massjukskrivningar somföretas av nyckelgrupper på arbetsmarknaden i syfte att nå egna fördelar. Vänsterpartietkommunisterna motsätter sig i motion Fi65 en höjning av strejkskadestånden ochanför att utredaren i sitt arbete i stället bör utgå från att man behöverförsöka ändra på de arbetandes villkor på arbetsmarknaden. Demokratiskarättigheter för de arbetande och deras feckliga organisationer är då ensjälvklarhet. Utskottetanser att det i propositionen anmälda utredningsarbetet och regeringens förslag med anledning av det bör avvaktas innan vidtar lagstiftningsåtgärder av det slag som begärs i motioner na Fi66 (m) och Fi68 (fp). Enligt utskottets mening bör det förslag till tilläggsdirektiv som yrkandet i motion Fi73 (c) innefettar inte leda till ändring av de prioriteringar för utredningen som redovisats i proposi tionen. Något uttalande härom bör alltså inte göras av . Detsamma gäller i än högre grad om yrkandet i motion Fi65 (vpk). Som utskottet ser det leder detta yrkande bort från de problem som föranlett regeringens utredningsinitiativ. Denu behandlade motionerna avstyrks sålunda i de aktuella delar- 1989/90:FiU40 na. Iett av bilagans inledande avsnitt kommer arbetsmarknadsministern in påproblemet med deltidsarbetslösheten. Hon informerar om att hon haftöverläggningar med parterna på det statliga och kommunala området samt handeln.Efter dessa överläggningar väntar sig arbetsmarknadsministern att parternatillsammans med AMS branschvis tar fram planer för hur deltidsarbetslöshetenskall kunna minskas. Hon tillägger att om parternas åtgärder inte kommer att geresultat kommer regeringen att föreslå andra åtgärder. Hon nämner som exempelförändringar i lagstiftningen och ekonomiska sanktioner mot arbetsgivare ibranscher med hög deltidsarbetslöshet. Centernanför i kommittémotionen Fi73 att målsättningen bör vara att alla som så önskarskall beredas heltidsarbete. Många deltidstjänster inom vård och omsorg berorpå kommunernas och landstingens ansträngda ekonomi, som är en följd av denförda ekonomiska politiken. Dessa huvudmän måste få ekonomiska resurser sommotsvarar berättigade krav på heltidstjänster. Motionärerna tillägger att vadarbetsmarknadsministern anfört antyder en inställning att deltidsarbete enbartär av ondo. Uttalandet sägs i detta hänseende prägla en inskränkt överhetssynsom är främmande för en marknadsekonomi av svensk modell. Motionärerna begäratt vad de anfört skall delges regeringen. Deltidsarbetslöshetenbehandlades senast av utskottet i betänkandet 1989/90:AU11 (s. 54-55). Utskottetrefererade då en framställning som AMS gjorde till regeringen iämnet. Styrelsen framhöll därvid bl.a. "behovet av en kraftsamling"för att komma till rätta med deltidsarbetslösheten. Utskottet uttalade isammanhanget (enhälligt) sin oro över den nuvarande höga nivån pådeltidsarbetslösheten. Mot den bakgrunden är det enligt utskottets meningtillfredsställande att arbetsmarknadsministern har tagit upp nyaöverläggningar med de berörda parterna. Utskottetvill vidare erinra om att antalet deltidsarbetslösa är i runt tal 160 000 ochatt kostnaderna för arbetslöshetsersättningar till deltidsarbetslösa enligtpropositionen är ca . Med ett problem av denna omfettning ärdet enligt utskottets mening naturligt att man inom har enplanering för tänkbara åtgärder som kan övervägas om de redovisadeöverläggningarna inte leder till önskade resultat. De riksdagsuttalanden sombegärs i motion Fi73 utgör som utskottet ser det inte något bidrag till enlösning av det bekymmersamma problem som deltidsarbetslösheten utgör. Utskottetavstyrker därför med det anförda motionen i den aktuella delen. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader 1989/90:FiU40 Regeringenföreslår att under detta anslag skall anvisas ytterligare 55 ° Beloppet fördelarsig med 30 milj.kr. till försöksverksamhet med s.k. jobb-klubbar och liknandejobbsökaraktiviteter, 15 milj.kr. för att anskaffa dataterminaler tillarbetsvägledarna och 10 milj.kr. till förstärkta arbetsförmedlingsinsatser förflyktingar. Moderatasamlingspartiet föreslår i kommittémotionen Fi67 en medelsanvisning med 15milj.kr. för terminalanskaffningen, i kommittémotionen Fi68 enmedelsanvisning med 45 milj.kr. för jobb-klubbama och terminalanskaffningen ochcentern i kommittémotionen Fi73 en medelsanvisning med 40 milj.kr. förjobb-klubbarna och flyktinginsatserna. I den sistnämnda motionen föreslåsdärutöver ett riksdagsuttalande om att medlen för jobb-klubbar skall tilldelaslän som har lägst sysselsättningsgrad och störst arbetslöshet. Utskottettillstyrker regeringens förslag beträffande medebanvbning-en, dvs. attytterligare 55 milj.kr. anvisas under förevarande anslag och avstyrker därmedde tre motionernas sinsemellan motstridiga förslag till medelsanvisning.Fördelningen av medel för verksamheten med jobb-klubbar m.m. bör i vanligordning ankomma på regeringen eller, efter regeringens bestämmande, på AMS. Regionalaskillnader i sysselsättning och arbetslöshet är självfellet en fektor som fårbetydelse i sammanhanget men något uttalande härom, såsom begärs i motion Fi73(c), är inte påkallat från sida. Isamtliga tre nu aktuella motioner begärs vidare att skall geregeringen till känna vad som anförts i dem om ökade insaber för flyktingar ochinvandrare. I motion Fi67 (m) yrkas att regeringen skall presentera en samladbedömning samt förslag till hur flyktingar och invandrare på ett bättre sätt äni dag skall komma in på arbetsmarknaden. Likartade önskemål framställs imotionerna Fi68 (fp) och Fi73 (c) med förslag om bl.a. särskildaarbetsförmedlingsinsatser i nya former, med möjlighet för förmedlingarna attfriare än nu disponera anvisade medel, temporära arbetstillstånd, förkortadeväntetider för asylsökande vid tillståndsgivningen m.m. Detbör först noteras att förutom det ovan redovisade beloppet, 10 milj.kr. förarbetsförmedlingsinsatser, föreslår regeringen ett ytterligare belopp om 50 milj.kr.för rekryteringsstöd m.m. för flyktingar och invandrare. Detta kommer attbehandlas i den följande framställningen. Arbetsmarknadsministern anmäler atthon avser att senare ta initiativ till en utvärdering av arbetsmarknadsverketsinsatser för flyktingar och invandrare. Närdet gäller de i motionerna framförda önskemålen om insatser för flyktingar ochinvandrare får vidare konstateras att utskottet prövade liknande uppslag ibetänkandet 1989/90:AU11. Utskottet uttalade bl.a. att det är oacceptabelt atttusentals människor som beviljats vistelsetillstånd i sitter fast imottagningsförläggningar när landet har brist på arbetskraft. Det vardock enligt utskottets uppfettning inte påkallat med initiativ från riksdagenssida med anledning av de då föreliggande motionerna. ställningstagande ibetänkandet AUll, som godkändes av riks- 1989/90:FiU40 dagen,avstyrker utskottet bifall till de på nytt framställda yrkandena Bilaga4 om flyktinginsatser i motionema Fi67 (m), Fi68 (fp) och Fi73 (fp). Regeringenföreslår två nya försöksverksamheter inom arbetsmarknadsutbildningen.Svårigheter sägs föreligga att rekrytera deltagare till utbildning för yrkeninom verkstadsindustrin. På grund härav förordar regeringen ett stimulansbidragtill deltagarna i sådan utbildning med . per genomförd kursvecka, dockhögst . Bidragskostnaden uppskattas till 30 milj.kr.Anslaget Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag föreslås bliuppräknat med detta belopp. Vidareföreslås ett nytt bidrag till arbetsgivare för att stimulerakompetensutveckling av anställda enligt modellen "en lärande organisation".Bidrag vid sådan kompetensutveckling skall kunna lämnas med belopp motsvarandehögst hälften av arbetsgivarens kurs- och lönekostnader, dock högst 50 000 kr.per deltagare. Kostnaden anges till 20 milj.kr. Regeringen föreslår attanslaget Arbetsmarknadsutbildning förstärks med det beloppet och dessutom med85 milj.kr. på grund av allmänna kostnadsfördyringar eller med sammanlagt 105milj.kr. Moderaternayrkar i kommittémotionen Fi67 att skall avslå regeringens förslag idetta avsnitt i samtliga delar. anser i kommittémotionen Fi73 attstimulansbidraget för utbildning i verkstadsyrken liksom den begärdamedelsanvisningen för ändamålet skall avslås av . godtar ikommittémotionen Fi68 regeringens förslag med undantaget att kostnaderna förförsöket med kompetensutveckling bör bekostas av redan anvisade medel. Vidareförordas i motionen att försöket med kompetensutveckling framför allt skallinriktas på små och medelstora företag utan egna resurser för personalutbildning. Sompåpekas i propositionen kommer utveckling och utbildning av redan anställda atti fortsättningen bli en viktig uppgift för arbetsmarknadspolitiken i Sverige.Det gäller att hitta lämpliga former för detta, och utskottet anser att det avregeringen föreslagna försöket bör prövas. Utskottet tillstyrker alltså attregeringen fir det begärda godkännandet av en försöksverksamhet med bidragtill arbetsgivare för kompetensutveckling av anställda. Detta innebär attmotion Fi67 (m) avstyrks i motsvarande del. Utskottet har inget att invända motatt försök förläggs till lämpliga och intresserade små och medelstora företagmen avstyrker den begränsning som ligger i den i motion Fi68 (fjp) föreslagnainriktningen på små och medelstora företag. Likaså tillstyrkerutskottet ett godkännande av regeringsförslaget att försök inleds med utbildningsbidrag i form av stimulansbidrag till deltagare i utbildningför yrken i verkstadsindustrin. i motionerna Fi67 (m)och Fi73 (c) avstyrks sålunda. Dei detta avsnitt aktuella medebanvbningarrta bör ske på sätt rege- 1989/90:FiU40 ringen föreslagit. Med avstyrkande av motionema Fi67 (m) ochFi68 Bilaga 4 (fp) i motsvarande delar föreslår utskottet att anslagetArbetsmarknadsutbildning tillförs ytterligare 105 milj.kr. Vidareföreslår utskottet med avstyrkande av motionema Fi67 (m) och Fi73 (c) imotsvarande delar att till anslaget Kontant arbetsmarknadsstöd ochutbildningsbidrag skall anvisas ytterligare 30 milj.kr. I partimotion Fi66 aktualiserar tidigare framförda krav påatt skall ta initiativ till en allmän arbetslöshetsförsäkring. Liknandeförslag har upprepade gånger prövats av , senast med anledning av dentill betänkandet 1989/90AU 11 fogade reservationen 37 (m, fp, c).Reservationen vann inte kammarens bifall. Med hänvisning till detta nyligengjorda ställningstagande avstyrker utskottet det nu föreliggande yrkandet. kommunisterna föreslår i partimotionen Fi65 ett tillkännagivandeom att regeringen ompröva tanken på en ökad egenavgift iarbeblöshetsförsäkringen. Underdenna rubrik har för nästa budgetår anvisat ett reservationsanslag på1 819 milj.kr., varav 1 530 milj.kr. till beredskapsarbeten m.m. och 80milj.kr. till insatser för flyktingar och invandrare. Regeringen föreslårföljande omdispositioner av anslagsmedlen: tposten Beredskapsarbeten, m.m. ingår ett belopp på 15 milj.kr. till bidrag tillstatliga och kommunala industribeställningar som kan göras i samband meddriftinskränkningar. Mot bakgrund av läget på arbetsmarknaden och den ringaomfettningen av användningen av stödformen föreslår regeringen att riksdagenskall godkänna att stödformen slopas fr.o.m. nästa budgetår. Anslaget kan medhänsyn härtill räknas ned med nyssnämnda belopp. Vidare föreslås att postendärutöver dras ned med 80 milj.kr. eller sammanlagt 95 milj.kr. Aandra sidan föreslås att anslagsposten Insatser för flyktingar och invandrareräknas upp med 50 milj.kr. Nettoeffektenav dessa omdispositioner blir att det anslag anvisat kan minskas med45 milj.kr., och det är vad regeringen föreslår. Avslutningsvisanmäls i detta avsnitt av propositionen att om föreslagna utgiftsökningarbifells av kommer ett belopp på 55 milj.kr. att föras bort frånreservationsmedelsbehållningen på anslaget B 6. Centernuttalar i kommittémotionen Fi73 att möjligheten att lägga ut industribeställningar bör finnas kvar. I motionen yrkas att skall avslå regeringens förslag på den punkten liksom förslaget att 199 minska anslaget tillSysselsättningsskapande åtgärder. Utskottet godtar på de ipropositionen angivna skälen att stödformen 1989/90:FiU40 industribeställningarupphör och finner i motsats till motionärerna Bilaga 4 inte anledningatt motsätta sig att anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder minskas meddet föreslagna beloppet, 45 milj.kr. Motion Fi73 avstyrks på grund härav i denu behandlade delarna. Ipartimotionen Fi66 yrkar att uttaget av arbetsmiljöavgiften skallupphöra fr.o.m. . Etttidigare moderatyrkande av samma innebörd avstyrktes av utskottet i yttrande1989/90:AU2y till socialförsäkringsutskottet, som i betänkandet 1989/90:SfU12anslöt sig till utskottets ställningstagande. biföll vadde båda utskotten hemställt. finner för sin del inteanledning föreslå att inta en ändrad ståndpunkt och avstyrker därmedyrkandet i motion Fi66. Utskottettillstyrker att regeringen lämnas det i propositionen begärda godkännandet avvad som anförts om överföring av medel från fonden för arbetsmiljöförbättringartill kostnader för arbetarskyddsverkets deltagande i det europeiskastandardiseringsarbetet på arbetsmiljöområdet. Anställningmed lönebidrag innebär att arbetsgivare som anställer handikappade kan fåbidrag med vissa procentandelar av den totala lönekostnaden för denhandikappade. Dessa procentandelar är festa beroende på arbetsgivarkategori(för statliga myndigheter, för allmännyttiga organisationer, 50 %för andra arbetsgivare etc). Bidragen bekostas från anslaget C 6. Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning. Vidsidan av bidragsgivningen med festa bidrag pågår /89 enbegränsad försöksverksamhet med flexibla lönebidrag. Försöket omfettar förnärvarande sju län. För gravt handikappade ungdomar görs ingen geografiskbegränsning. Regeringen föreslår att försöket vidgas att omfetta ytterligarefem län. Moderatema,och föreslår i kommittémotionerna Fi67, Fi68 resp. Fi73 att försöken med flexibla lönebidrag skall omfetta hela landet. anger i sin kommittémotion vissa riktlinjer för hur den utvidgade verksamheten skall bedrivas. föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att bidraget till statliga arbetsgivare skall kunna vara lägre än och erinrar vidare om att ideella organisationer kan ha en svag ekonomi och därför inte kan anställa handikappade om de skall svara för en alltför stor egen löneandel. Utskottetavstyrkte i betänkandet 1989/90:AU12 motionsyrkanden /90:FiU40 om attförsök med flexibla lönebidrag under nästa budgetår skulle fi Bilaga 4 bedrivasi hela landet. Utskottets mening är att det nuvarande systemet med festa bidragbör ersättas av ett flexibelt och till handikappens svårighetsgrad anpassatbidragssystem. Denna övergång bör dock av flera skäl inte ske förrän budgetåret1991/92. Utskottet vill inte motsätta sig att den nu pågåendeförsöksverksamheten vidgas på det sätt som regeringen har föreslagit.Motionsyrkandena om att verksamheten skall utsträckas att gälla hela landetavstyrks. Detär ett led i försöksverksamheten att bidrag till statliga arbetsgivare efteröverenskommelse i de enskilda fellen sätts lägre än till avlönekostnaden. Något särskilt uttalande härom, vilket begärs imotion Fi73 (c), är således inte påkallat. Med anledning av vad som vidareanförs i samma motion vill utskottet tillägga att en allmän övergång till ettflexibelt lönebidrag kan komma att vålla problem för kulturella institutioner,allmännyttiga organisationer m.fl. arbetsgivare som får helaeller nästan hela lönekostnaden för de handikappade arbetstagarna täckt avlönebidraget. Dessa arbetsgivare måste få tid på sig att anpassa sin planeringtill de ändrade förutsättningar som kommer att gälla. Detta är ett av skälentill att utskottet har bedömt att övergången till ett nytt lönebidragssystembör ske successivt. Meddet anförda kan utskottet ansluta sig till regeringens förslag om vidgadförsöksverksamhet med flexibla lönebidrag och avstyrker motionerna Fi67 (m),Fi68 (fp) och Fi73 (c) i de aktuella delarna. Folkpartietföreslår i kommittémotionen Fi68 att skall medge att antaletarbetstimmar vid fir öka med 0,6 milj.kr. och attanslaget till stiftelsens verksamhet på grund härav höjs med 55 milj.kr. Motionsyrkandetöverensstämmer med den folkpartireservation som fogades till utskottetsbetänkande /90:AU12 i avsnittet om anslag C 9. Bidrag till StiftelsenSamhall. Reservationen föll vid kammarens behandling av ärendet den 4 maj.Utskottet anser inte att det finns skäl att ändra de av helt nyligenfettade besluten om verksamhetens omfettning m.m. vid Samhallgruppens företagoch avstyrker därför bifell till det nu behandlade yrkandet i motion Fi68. Vissa avvikelser från semesterlagen tpropositionen redovisas gällande semesterbestämmelser, utredningar m.m. samt behovet avåtgärder med hänsyn till bristen på arbetskraft inom flera områden. Trotsatt antalet arbetade timmar ökat kraftigt bara under det senasteåret råder det fortferande brist på harnyligen beslutat om en förlängning av den lagstadgade semestern (prop. 1989/90:59, bet. I nuvarandesituation är det emellertid angeläget att försöka 201 utnyttja arbetskraften påbästa sätt, sägs det i propositionen, som redovisar olikatänkbara åtgärder i detta syfte på semesterområdet. 1989/90:FiU40Metoder som kan förverkligas genom lagstiftning är införandet av en Bilaga 4 möjlighet att avstå från betald semesterledighet resp. liberaliseringav sparandet av semester. Debestämmelser som föreslås på detta område bör tas in i en särskild lag medtidsbegränsad giltighet med hänvisning till att motivet är den just nu rådandearbetskraftsbristen. En uppföljning bör ggras beträffende effekterna päarbetskraftsutbudet m.m. Arbetsmarknadsministernföreslår att en arbetstagare, som under ett semesterår har rätt till mer än 20semesterdagar med semesterlön skall kunna komma överens med arbetsgivaren omatt avstå från sin rätt till ledighet under en eller flera av de överskjutandedagarna. Överenskommelsen fir inte avse semesterdagar som arbetstagaren sparatfrån ett tidigare semesterår. Möjligheten att avstå från semesterledighetregleras i en lag som skall gälla fr.o.m. t.o.m. den 31 mars1992. Samtidigtföreslås en liberalisering av reglerna för sparande av semester på så sätt atten arbetstagare utan hinder av bestämmelsen i 18 § andra stycketsemesterlagen (1977:480) skall fi spara semesterdagar som annars skulle hatagits ut eller i ytterligare två årfrån utgången av fristen. Ienlighet med ovanstående förslag har inom arbetsmarknadsdepartementetupprättats ett förslag till lag om avvikelser från vissa bestämmelser isemesterlagen (1977:480). Lagrådets förslag till ändringar har godtagits ochinarbetats i det nu föreliggande lagförslaget i proposition 150. Utskottetkommer först att ta upp frågan om lagförslaget i sin helhet. Därefter behandlaslagförslaget angående avstående från betald semesterledighet med undantag avförslaget om underrättande av den lokala arbetstagarorganisationen vilket tasupp separat. Vidare behandlas förslaget om möjlighet för arbetstagaren att fortsättaatt spara viss semesterledighet, frågor om flexibilitet samt frågan ompermanentning av de nya reglerna i semesterlagen. Slutligen redovisas frågan omett nytt anslag till information om de föreslagna nya reglerna. Miljöpartietde gröna yrkar i motion Fi70 (yrkande 13) avslag på propositionen vad gällervissa avvikeber från semesterlagen. Motionärerna anser med hänvisning tillregeringens ombytlighet i semesterfrägan att det är onödigt att krångla tilllagstiftningen ytterligare genom en särskild, tillfillig lag. Enligtmiljöpartiet är de regler som finns om möjlighet att spara semester tillkommande år fullt tillräckliga för att skapa flexibilitet för arbetstagarnassemesteruttag. Utskottetkan först konstatera att den föreslagna lagen syftar till att ökaarbetsutbudet. Med hänsyn till den nuvarande arbetsmarknadssituationen medbrist på arbetskraft kan man inte förkasta lagförslaget i dess helhet såsomföreslagits av . Till de punkter i lagförslaget som tagits upp ide olika motionerna återkommer utskottet. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi70 i aktuell del. Utskottetövergår därefter till att behandla frågan om avstående /90:FiU40 semesterledighet med undantag för delfrågan om underrättande avar- Bilaga 4 betstagarorganisation. Utskottets behandling i denna delmotsvarar 3 § första och andra stycket, 4 och S §§ i lagförslaget. IFi65 (yrkande 8) av kommunisterna yrkas avslag på propositionenvad gäller avstående av betald semesterledighet. Vpk anför att förslagetinnebär en oerhört allvarlig försvagning av det sociala skyddet förarbetstagarna. Enligt motionärerna kommer arbetstagaren ofta att känna sigtvingad att acceptera ett förslag från arbetsgivaren att avstå från semesterför att undvika att stöta sig med denne. Moderatasamlingspartiet, och biträder principen i lagförslaget vadgäller möjligheten att avstå från semester och i stället fi ut mera i lön. Detnu föreliggande lagförslaget anser utskottet för sin del vara en adekvat åtgärdmed hänsyn till behovet att öka tillgängen på arbetskraft. Utskottet serpositivt på den i propositionen aviserade utvärderingen angående effekterna påarbetskraftsutbudet och vilka gmpper av arbetstagare som utnyttjat möjlighetenatt avstå från semesterledighet. Självfellet anser utskottet att arbetstagarenskall kunna ta ut sin lagstadgade semester utan att arbetsgivarens eventuellamissnöje kommer till uttryck. Den kommande utvärderingen bör enligt utskottetinnefetta frågan om hur arbetstagarens önskemål om att trots allt ta utsemester bemötts av arbetsgivaren.