bet · GD01SfU11 · 1989-12-31 00:00:00 — I motion S068 yrkande 1 begär m.fl. etttillkänna givande om att alla föräldrar bör ha möjlighet att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning. Motionärerna påpekar att det i vissa fall kan vara svårt för föräldrarna att ta ledigt från arbetet när ett barn är sjukt 10 och attdet kan vara lättare att anlita någon annan närstående för vård av barnet.Sinikka m.fl. begär i motion 51274 ett tillkännagi- 1989/90:SfUl 1 vande om behovet av rätt till tillfållig föräldrapenning för annan närstående,när barnets mor inte sammanlever med fadern. omfattarbåde rätten till tillfallig föräldrapenning i allmänhet och den tillfalligaföräldrapenning som fadern har rätt till i samband med barns Utskottet förklarade sig i sitt av godkändabetänkande SfU 1987/88:6 införstått med att speciellt ensamstående ochensamboende föräldrar hade ett stödbehov vid barns sjukdom som inte täcktes avföräldraförsäkringens regelsystem. Utskottet var av principiella skäl tveksamttill möjligheten att överlåta rätten till tillfållig föräldrapenning tillnågon närstående, eftersom det kunde befaras att en sådan utvidgning av rättentill tillfållig föräldrapenning skulle medföra att kommunerna ytterligareminskade sin utbyggnad av barnvårdarverk-samheten och att socialförsäkringensåledes fick ta över kommunernas ansvar. Vidare kunde ett genomförande avförslaget medföra såväl administrativa som tillämpningsmässiga problem.Utskottet ville dock inte motsätta sig att en förutsättningslös utredning komtill stånd för att klarlägga ensamstående och ensamboende föräldrars behov avatt kunna överlåta rätten till tillfållig föräldrapenning till annan närstående.Utskottet har senare i betänkandet 1988/89:SfU12 med hänvisning till dentveksamhet utskottet gett uttryck för vid behandlingen av frågan omöverlåtelserätt inte varit berett att förorda en utvidgning avutredningsuppdraget till att omfatta alla föräldrar. har på regeringens uppdrag gjort denbegärda utredningen, som redovisats i rapporten (RFV anser 1989:2) Vissa frågorinom den tillfalliga föräldrapenningen. har likaledes påregeringens uppdrag gjort en kartläggning av ensamföräldrarnas utnyttjandeav de kommunala barnvårdarresurserna och redovisat den i rapporten finnsbarnvårdarna? pekar i sin rapport på svårigheternaatt definiera begreppen "ensamstående och ensamboende" och"närstående". Med hänvisning till de administrativa ochtillämpningsmässiga problem som särregler inom försäkringen ofta leder tilloch till att sådana också kan komma systemet att upplevas som orättvist anserverket att den enda praktiska lösningen om man vill införa rätten till överlåtelseav tillfållig föräldrapenning torde vara att låta alla föräldrar få sådanrätt och att någon särskild prövning av anknytningen mellan den närstående ochföräldern inte bör komma i fråga. Verket anser vidare att, omförsäkringsreglerna ändras så att ersättningsrätten kan överlåtas till vem somhelst, en förälder kan känna sig pressad att avstå från möjligheten att självstanna hemma hos sitt sjuka barn och att denna olägenhet skulle vara mestbesvärande för en ensamstående förälder. Om rätten till tillfållig föräldrapenning skall kunna överlåtastill annan person än förälder, innebär detta enligt att kopplingen till familjen upphör och att försäkringen genomgår en principiell förändring i riktning mot en allmän barntillsynsförsäkring. En sådanförändring är enligt verket tveksam, och verket pekar på att frågan kanfå sin lösning på annat sätt t.ex. genom en utbyggnad av l989/90;SfUl 1 Verket erinrar om att, både när rätten tillföräldrapenning för tillfållig vård av barn infördes och när den senare harutvidgats, statsmakterna med skärpa har framhållit att dessa åtgärderinte fick innebära att kommunerna minskade sin utbyggnad Föräldrapenningen fick inte tas som ett alternativtill en utbyggnad av de kommunala barnomsorgsinsatserna. Verketpåminner om det faktum att barnvårdarverksamheten minskat beräknar att en rätt att överlåtarätten till tillfållig föräldrapenning medför en kostnadsökning med 105 110milj. Till detta kommer enligt verket ett ökat resursbehov hosförsäkringskassorna med ca 25 årsarbetare. Motsvarande beräkningar för vad ensådan rätt endast för ensamstående föräldrar skulle kosta ger en kostnadsökningmed 75 80 milj. kr. och ca 20 årsarbetare hos kassorna. Av framgår attbarnvårdarverksamheten minskat successivt i kommunerna i taktmed att föräldraförsäkringen byggts ut. fanns barnvårdarverksamhet i176 kommuner. Ar 1988 hade antalet kommuner med barnvårdarverksamhet minskattill 70 och förväntades antalet gå ned ytterligare till 62. Av de 70kommuner som hade barnvårdarverksamhet ansåg 40 att verksamhetenräckte till, medan 21 kommuner ansåg att den inte gjorde det. Omfattningen avbarnvårdarverksamheten var störst i , och . Entredjedel av det totala antalet barnvårdartimmar utnyttjades avensamföräldrarna. Utskottet vidhåller den inställning som redovisades ibetänkandet SfU 1987/88:6 att en möjlighet att överlåta rätten till tillfålligföräldrapenning kan befaras medföra att kommunerna ytterligare minskar sinutbyggnad av barnvårdarverksamheten och att socialförsäkringen således får taöver kommunernas ansvar. Farhågorna har också stärkts av socialstyrelsenskartläggning. Som framhållit kan en sådan möjlighet ocksåanses innebära en principiell förändring av föräldraförsäkringen i riktning moten allmän barntillsynsförsäkring, och rätten till tillfållig föräldrapenningbör inte ses som ett alternativ till en utbyggnad av de kommunalabarnomsorgsinsatserna. Utskottet är av de anförda skälen inte berett att nutillstyrka en rätt att överlåta tillfållig föräldrapenning, men utskottet utgårfrån att frågan kommer att övervägas i i samband medberedningen av och rapporter. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionS068 yrkande 1. Av samma skäl avstyrks också motion Sf274. Tio motioner berör möjligheterna till tillfålligföräldrapenning eller annan ersättning i de fall en förälder måste avstå från förvärvsarbete till följd av sjukdom hos annan än barnet eller dess vårdare. m.fl. begär i motion S068 (yrkande 2) ett tillkännagivande om att tillfallig föräldrapenning skall kunna utnyttjas när ett daghem stängs eller när dagbarnvårdares eget barn är sjukt. att detvisserligen är kommunens ansvar att se till att ersättare finns tillgänglig,men i situationer där detta inte fungerar drabbar det ändå /90:SfUll begär i motion Sf202 att beslutar atttillfållig föräldrapenning skall utgå vid sjukdom hos ordinarie vårdares barn.Vidare begär och i motion SOIO en utredning omtillfållig föräldrapenning då dagbarnvårdares egna barn blir sjuka och vidtillfållig stängning av daghem. och begär imotion Sf220 också en sådan utredning. m.fl. begär i motion Sf261(yrkande 2) ett förslag om rätt till tillfallig föräldrapenning även i de fallnär barnomsorg stängs på grund av sjukdom hos personalen eller pågrund av brist på personal. m.fl. i motion Sf235 och GunnarThollander m.fl. i motion Sf245 begär ett tillkännagivande om att tillfålligföräldrapenning bör utgå vid sjukdom eller smitta hos dagbarnvårdares barn.Rinaldo begär i motion Sf219 ett tillkännagivande om ersättning frånförsäkringskassan då dagbarnvårdares barn är sjuka, och och Rosa-LillWåhlstedt begär i motion S013 ett tillkännagivande om försäkringskompensationvid sjukdom hos dagbarnvårdares barn. Slutligen begärs i motion So609 av EvaJohansson m.fl. ett tillkännagivande om att en utredning behövs om rätt tillersättning för förlorad arbetsförtjänst för föräldrar som på grund avtillfalliga stängningar av barnomsorgen inte kan förvärvsarbeta. har yttrat sig över dessa motioner. I sittyttrande 1989/90:SoU4y påpekar socialutskottet att stängning av barnomsorgdrabbar småbarnsföräldrar ekonomiskt. framhåller vidare attmånga föräldrar dessutom saknar möjlighet eller har stora svårigheter att varaborta från sina arbeten eller sina studier vid varje tillfålle som barnomsorgenstänger oförutsett och att detta problem kvarstår även om en ekonomiskkompensation skulle utgå. vill därför betona att det i förstahand måste eftersträvas att barnomsorgen hålls öppen på överenskomna tider ochatt det är kommunerna som ansvarar för att ersättare finns tillgängliga i desituationer som avses i motionerna. delar uppfattningen i motionerna att deföräldrar som drabbas av tillfålliga och oförutsedda stängningar av barnomsorgenbör hållas ekonomiskt skadeslösa, och utskottet anser därför att frågan omersättning för förlorad arbetsförtjänst för föräldrar som inte kanförvärvsarbeta på grund av tillfålliga stängningar av barnomsorgen bör utredas.Utredningen bör enligt socialutskottet syfta till en lösning som inte bidrartill att minska kommunernas ansvarstagande för barnomsorgen, och lösningen börockså motverka tvister om vem kommunen eller staten/socialförsäkringssystemet som har huvudansvaret för att den enskilde hålls skadeslös. .Socialförsäkringsutskottet vill erinra om att rätten tillföräldrapen ning för förälder som behöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom hos ett barn eller barnets ordinarie vårdare infördes . Förälder hade tidigare rätt till sjukpenning för vård av ett sjukt barn. Med ordinarie vårdare kan enligt förarbetena till 13 1** 1989190. lagändringenförstås antingen hemarbetande förälder eller någon tredje 1989/90:SfUl 1 person,exempelvis dagbarnvårdare, barnpraktikant eller någon nära Frågan om rätt till tillfållig föräldrapenning förförälder som avstår från förvärvsarbete för att vårda barn som på grund avsjukdom eller smitta hos ordinarie vårdares barn inte kan vistas hos denordinarie vårdaren togs upp av föräldraförsäkringsutredningen i dess betänkande(SOU 1982:36) Enklare föräldraförsäkring. Enligt utredningen torde enutvidgning av bestämmelserna så att föräldrapenning skulle kunna utges på grundav sjukdom eller smitta hos ordinarie vårdares barn komma att medföra enbetydande utökning av försäkringen. Utredningen framhöll att, om dagmammansbarn insjuknade skulle detta, liksom vid ordinarie vårdares sjukdom, kunnamedföra rätt till föräldrapenning för flera barn , som normaltvårdades hos henne. Även om det kunde finnas skäl att ge rätt till föräldrapenningi den nämnda situationen var utredningen därför inte beredd att föreslå någonförändring på denna punkt bl.a. med hänsyn till de kostnader för försäkringensom en sådan ändring skulle kunna komma att medföra. har vid tidigare behandling avliknande motioner, senast i betänkandet 1988/89:SfU12, hänvisat tillföräldraförsäkringsutredningens bedömning och avstyrkt motionerna. Utskottethar också pekat på att den som förmedlat barnomsorgen, dvs. i allmänhetkommunen, har ett ansvar för att ersättare finns tillgänglig för att skötabarnet i nu aktuella situationer. 1 det nämnda betänkandet uttalade utskottetåter sin förståelse för de problem som påtalades i motionerna. uppfattning fanns emellertid en betydande risk att en utvidgning avrätten till tillfallig föräldrapenning i de situationer som avses i motionernaskulle inverka menligt på kommunernas ansvarstagande för barnomsorgen och attsocialförsäkringen skulle få ta över en stor del av det kommunala ansvaret.Utskottet hade erfarit att personalbristen inom den kommunala barnomsorgen varsärskilt stor i , och men att personalbristen ökadeäven på andra håll i landet. Utskottet ville därför understryka att den somförmedlar barnomsorgen, dvs. i allmänhet kommunen, har ansvar för att ersättarefinns tillgänglig i sådana situationer som avsågs i motionerna och att dettagäller i fråga om tillfallig föräldrapenning vid sjukdom hos dagbarnvårdaresbarn och i än högre grad vid stängning av daghem. har samma uppfattning somsocialutskot tet om betydelsen av att barnomsorgen hålls öppen på överenskomna tider och om kommunens ansvar för att ersättare finns tillgängliga i de situationer som avses i motionerna, och utskottet har inte några invändningar mot ett vidgat ekonomiskt ansvar för kommunerna vid utebliven barnomsorg. Utskottet, som erinrar om att rätten till tillfållig föräldrapenning vid sjukdom hos ordinarie vårdare infördes då det var vanligare än nu att den ordinarie vårdaren var en hemarbetande förälder eller att vården ändå skedde i barnets och 14 föräldrarnashem, vill däremot med bestämdhet avvisa tanken på att ersättningskall utgå från föräldraförsäkringen i de situationer som 1989/90:SfUl 1 Utskottet vidhåller med det anförda sin tidigare bedömning i fråganoch avstyrker bifall till motionerna Sf202, Sf219, Sf220, 5f235, Sf245, Sf261yrkande 2, SOIO, S013, S068 yrkande 2 och So609. Tillfållig föräldrapenning utges även till föräldrar tillbarn som fyllt t.o.m. det kalenderår under vilket barnet fyller tolvår, när föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning,besök i barnets skola eller besök i förskola eller fritidshemsverksamhet inomsamhällets barnomsorg i vilken barnet deltar. För sådana s.k. kontaktdagarutges ersättning per barn och år. Villkoren för utnyttjande av kontaktdagar har föranlettflera motionsyrkanden. I motion SOll av begärs (yrkande 1) attuttaget av kontaktdagar i föräldraförsäkringen inte skall begränsas till tvådagar per barn och år utan att de totalt skall kunna tasut som föräldrarna själva bestämmer. Genom detta skapas enligtmotionären större valfrihet för barnfamiljerna. Samma yrkande framställs imotion S037 av och (yrkande 1). Utskottet har tidigare och senast i betänkandet1988/89:SfU 12 avvisat motionsförslag om ett valfritt uttag av kontaktdagarna.Utskottet har ansett att en jämn fördelning av ökar möjligheternaför föräldrar, förskola och skola att upprätthålla en god kontakt under enviktig period av barnets uppväxttid. Utskottet erinrade vidare om att med denmöjlighet att ta ut föräldrapenning till dess barnet lyllt eller densenare tidpunkt då barnet slutat första skolåret som föreslogs i denföreliggande propositionen vidgades möjligheterna till ersättning i sådanasammanhang. Utskottet förutsatte därvid att föräldrapenning skulle kunna tas uti samband med barnets skolstart på samma sätt som tidigare gällde för särskildföräldrapenning. Utskottet vidhåller den redovisade inställningen ochavstyrker bifall till motionerna SOll yrkande 1 och S037 yrkande 1. påpekar i motion Sf210 att behovetför föräldrar att se hur deras barn har det är minst lika stort inomden privata som inom den kommunala barnomsorgen, och hon begär ett förslag omrätt till tillfållig föräldrapenning vid kontaktbesök i barnets dagligavistelsemiljö oavsett barnomsorgsform. 1 motion SOll (yrkande 2) begär KarinIsraelsson att tillfållig föräldrapenning skall utgå för kontaktdagar oavsettvilken barnomsorgsform som utnyttjas. Det förhållandet att kontaktdagarna intekan utnyttjas för besök i privata daghem skapar enligt motionären orättvisorför de föräldrar som är helt hänvisade till privata omsorgsformer i och med attden kommunala barnomsorgen inte täcker efterfrågan. och begär detsamma i motion 5037 (yrkande 2). Utskottet behandlade senast liknande yrkanden i sittbetänkande 1988/89:SfU12. Utskottet var då inte berett att förorda enutvidgning av rätten till kontaktdagar till besök i förskoleverksamhet som intefaller Utskottet vidhåller denna uppfattning 1989/90:SfUl 1 ochavstyrker bifall till motionerna Sf210, SOll yrkande 2 och 5037 yrkande 2. begär i motion SO03 en översyn avgällande regler för tillfållig föräldrapenning i syfte att komma till rätta medproblemet att kunna umgås som uppstår då ett barn och en umgänges-berättigadförälder bor på skilda håll. Utskottet, som vill erinra om attunderhållsbidragskommittén avser att i en slutrapport presentera enkartläggning och analys av den sociala och ekonomiska situationen försärlevande föräldrar med särskilt låga inkomster, hyser förståelse för detproblem som tas upp i motionen men anser att det knappast kan lösas inomföräldraförsäkringen. Utskottet avstyrker därför bifall till motion 5O03. Som tidigare nämnts utgår tillfållig föräldrapenningnormalt endast för vård av barn som inte har fyllt men kan i vissa falläven utges för vård av barn som har fyllt tolv men inte . Detta gällerdå barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annathandikapp är i behov av särskild tillsyn eller vård. För vård- ellertillsynsbehov som grundat rätt till vårdbidrag utges dock inte tillfalligföräldrapenning. och begär i motion Sf293 enöversyn av föräldraförsäkringen i syfte att ge föräldrar till barn och ungdomarupp till möjlighet att få ersättning från försäkringen i samband medbarnets sjukdom eller vid läkarbesök. De barn för vilka rätten till ersättning gäller upp kan enligt allmänna råd (1989:4)Föräldrapenningförmåner indelas i två grupper. Den ena gruppen är barn medtidigare kända långvariga sjukdomar eller handikapp som kontinuerligt ellermera tillfålligt behöver hjälp eller tillsyn i sin dagliga tillvaro. För dessabarn kan det också vara fråga om att de vid tillkommande sjukdomstillståndbehöver ytterligare hjälp. Den andra gruppen är barn som i vanliga fall klararsig själva men som när de drabbas av en allvarlig sjukdom eller ett handikappbehöver föräldrarnas stöd, hjälp och omsorg under en begränsad sjukperiod ellervid läkarbesök. Dessa barn kan omfattas av den utökade ersättningsrätten närdet är fråga om en skada eller en sjukdom av den karaktären att barnet inte börvistas ensamt hemma på grund av hälsoproblemets allvarliga art. Enligtsocialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 1985:15) om bedömningen inom hälso- ochsjukvården av rätt till föräldrapenning för tillfållig vård av barn ärutgångspunkten, när det gäller rätt till tillfållig föräldrapenning, attnormalt utvecklade och friska barn kan klara sig själva utan tillsynav föräldrarna vid tillfålliga sjukdomar som inte är av allvarlig art ellerkräver någon speciell vård. Utskottet anser att gällande regler ger utrymme förtillfållig föräldrapenning i de situationer som motionärerna avser. Någon utökningav rätten till tillfållig föräldrapenning i liknande situationer är utskottet inteberett att förorda, och utskottet avstyrker bifall till motion Sf293. Fyramotioner gäller sextonårsgränsen för rätt till tillfallig föräldra- 1989/90:SfUl 1 penning.Bengt m.fl. begär i motion Sf250 (yrkande 5) ett beslut om atttillfållig föräldrapenning skall kunna utgå även till föräldrar som tillfålligttvingas avstå från förvärvsarbete för att vårda sjukt hemmaboende vuxethandikappat barn. m.fl. begär i motion SG66 (yrkande 1) ett förslagom att tillfållig föräldrapenning skall kunna utgå vid sjukdom hos barn medutvecklingsstörning eller annat funktionshinder så länge barnet bor hemma ochföräldrarna har ansvaret för dess omvårdnad. och begäri motion Sf225 ett tillkännagivande om att åldersgränsen bör höjas till 21 årvid vård av sjukt handikappat barn. och begär imotion Sf280 ett tillkännagivande om behovet av rätt till tillfalligföräldrapenning för vård av utvecklingsstörda skolungdomar även efter det attde fyllt . Utskottet har vid tidigare behandling av frågan omtillfållig föräldrapenning vid vård av vuxna handikappade barn (se senast1988/89:SfU12) hänvisat till att ersättning från den allmänna försäkringentill handikappade personer som är eller äldre utges i form avhandikappersättning och förtidspension. I speciella situationer kan ävenersättning för anhörigvård utges. Utskottet har också vidhållit sin uppfattningatt vårdbehovet för vuxna personer inte bör lösas inom föräldraförsäkringensram. Utskottet finner inte heller nu skäl att frångå sintidigare uppfattning och avstyrker bifall till motionerna Sf225, Sf250 yrkande5, Sf280 och S066 yrkande 1. Tillfållig föräldrapenning kan utges till båda föräldrarnaför samma barn och tid när båda föräldrarna följer med ett barn som lider av enallvarlig sjukdom till läkare eller om båda föräldrarna som en del ibehandlingen av ett barn behöver delta i ett läkarbesök eller i någon av läkareordinerad behandling. Dessutom kan ersättning utgå till båda föräldrarnasamtidigt för kontaktdagar, dvs. i samband med föräldrautbildning, besök ibarnet skola eller besök i förskole- eller fritidshemsverksamhet inomsamhällets barnomsorg i vilken barnet deltar. Frågan om rätt till tillfållig föräldrapenning till bådaföräldrarna tas upp i fyra motioner. I motion 5O02 av . begärs ett förslag om nya regler för att tillfållig föräldrapenning skallkunna utgå till handikappade barns båda föräldrar vid habiliteringoch föräldrautbildning (yrkande 4). I motion 51252 begär förslag omregler så att tillfallig föräldrapenning kan utgå till båda föräldrarna tillhandikappade barn vid habiliteringsbesök och föräldrautbildning(yrkande 1) och förslag till sådant förtydligande i nuvarande lagtext attreglerna tillämpas lika över hela landet (yrkande 2). m.fl. begäri motion Sf250 ett förslag till förtydligande i 4 kap. 10 § lagen om allmänförsäkring så att föräldrar garanteras rätt till ledighet och ersättning frånföräldraförsäkringen för att delta i barns rehabilitering, habilitering ochutbildning så att båda föräldrarna kan delta (yrkande 6). Jönssonoch i motion Sf267 ett tillkännagivande 1989/90:SfUl 1 om rätttill tillfållig föräldrapenning för båda föräldrarna till handikappade barnoch ungdomar vid habilitering. anför i sina allmänna råd (1989:4)Föräldrapenningförmåner, som exempel på situationer när tillfallig föräldrapenningkan betalas ut till båda föräldrarna , familjebehandling av barn ochungdomar inom barn- och ungdomspsykiatrisk verksamhet. Även när barnet ärintaget på sjukhus rekommenderar verket att tillfållig föräldrapenning kanbetalas ut till båda föräldrarna . har haft i uppdrag att göra enöversyn av bestämmelserna om rätt till tillfållig föräldrapenning för föräldrartill handikappade och svårt sjuka barn vid institutionsbesök och utbildning ide fall barnet inte är närvarande vid besöket och utbildningen. Verket harredovisat uppdraget i rapporten (RFV anser 1989:2) Vissa frågor inom dentillfålliga föräldrapenningen. I rapporten sägs att, om reglerna skulle ändrasså att en förälder kan få ersättning i flera situationer utan att barnet ärnärvarande, bör en komplettering med denna innebörd göras i lagtexten. Enförutsättning för rätt till ersättning bör enligt verket vara att ett besökvid en institution (t.ex. habiliteringsklinik, specialskola m.m.) är direktföranlett av barnets sjukdom eller handikapp eller ingår som en del i behandlingenav barnet. När det gäller deltagande i utbildning bör ersättning kunna utges omutbildningen anordnas av sjukvårdshuvudman och utbildningen huvudsakligen ärinriktad på utbildning och information om barnets sjukdom eller handikapp. Bådaföräldrarna bör därigenom också tillsammans kunna besöka läkare som en del ibehandlingen av barnet eller delta i en av läkare ordinerad behandling, även ombarnet inte är närvarande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ofta ärviktigt att båda föräldrarna kan delta vid besök på exempelvishabiliteringsklinik eller specialskola. Gällande ordning ger också möjlighetatt utge tillfållig föräldrapenning i dessa situationer under förutsättning attbesöket kan anses ingå som en del av behandlingen av barnet i någon av läkareordinerad behandling. Det är enligt utskottets uppfattning förbundet med storasvårigheter att i lagtext närmare än vad som skett definiera i vilka falltillfållig föräldrapenning bör utgå till båda föräldrarna. Utskottet utgåremellertid från att regeringen i samband med beredningen avriksförsäkringsverkets ovan nämnda rapport noga överväger även denna fråga,och utskottet avstyrker därför bifall till motionerna Sf250 yrkande 6, Sf252,Sf267 och SO02 yrkande 4. Föräldrapenning efter arbete utomlands För rätt till föräldrapenning gäller att föräldern skallha varit inskriven hos allmänförsäkringskassa under minst närmast före den dagför vilken föräldrapenningen skall utbetalas. utges med belopp motsvarande förälderns . sjukpenningom föräldern under minst före barnets födelseeller den beräknade tidpunkten härför har varit försäkrad /90:SfUll ensjukpenning över garantinivån. För att vara inskriven i allmän försäkringskassaskall man vara bosatt i riket.