bet · GD01SoU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar 1989/90 SoU20 Ibetänkandet behandlas regeringens proposition 1989/90:92 om gymnasieutbildningför svårt rörelsehindrade ungdomar och de motioner som väckts med anledning avpropositionen. I betänkandet behandlas också vissa motionsyrkanden från denallmänna motionstiden . Medanledning av ett antal motioner (m, fp, c, vpk, mp) med olika förslag om attföreträdare för de handikappade eller deras organisationer skall ingå i densärskilda om intagning till den specialanpassadegymnasieutbildningen uttalar utskottet att även företrädare för derörelsehindrade bör ingå i nämnden. Utskottet föreslår därför ett tillägg tillförslaget i propositionen till 5 kap. 12 a § andra stycket skollagen. Utskottetbehandlar det statliga kostnadsansvaret för habilitering m.m. för elever vidden specialanpassade gymnasieutbildningen. Utskottet anser att staten börfinansiera dessa kostnader för samtliga elever, oberoende av elevens hemort ochbostadsform. Vad utskottet anför föreslås ge regeringen till känna. I övrigt tillstyrkerutskottet förslagen i propositionen. Till betänkandet harfogats ett särskilt yttrande (fjp). 1proposition 1989/90:92 om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeungdomar har regeringen föreslagit debatt anta förslaget till 1. lag om ändring iskollagen (1985:1100), 2. godkännavad som förordats om statlig finansiering av kostnader na för boende i elevhem, omvårdnad samt habilitering i anslutning till gymnasieskolor med specialanpassad utbildning för svårt rörelsehindra de ungdomar (avsnitt 3.5), 1989/90. 3. till under femte huvudtitelnför-budget- 1989/90:SoU20 /91 anvisa ett förslagsanslag på . Vidare bereds i proposition tillfålle att ta delav vad som anförts om 4. anordnande av specialanpassad utbildning för svårtrörelsehindra de i en gymnasieskola i den norra planeringsregionen (avsnitt 3.2), 5. huvudmannaskap för Rh-anpassad utbildning och föromvård nadsinsatser i anslutning till skola med sådan utbildning (avsnitt 3.4), 6. uppgifterför (avsnitt 3.7). Motioner väckta med anledning av .proposition 1989/90:92 1989/90:Sol9 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att också två elevrepresentanter, en man och en kvinna, skall ingå iden särskilda nämnd som skall nyinrättas för att avgöra frågor om intagningtill den specialanpassade utbildningen, 2. att riksdagenbeslutar att minsta antalet ledamöter i nämnden skall vara nio. 1989/90:So20 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att en representant för de handikappade skall ingå i intagningsnämnden. 1989/90:So21 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att det, enligt de närmare föreskrifter somkommer att meddelas, i den särskilda nämndens sammansättning skall ingå enrepresentant för de svårt rörelsehindrade eller för deras organisationer. 1989/90;So22 av m.fl. (fp) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrepresentation i intagningsnämnden, 2. att riksdagenmed ändring i regeringens förslag beslutar att besvär över intagningsnämndensbeslut i första hand skall prövas av länsrätt, 3. att beslutar att ändra förslaget till 3kap. 19 a § skollagen i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:So23 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombrukarrepresentation i intagningsnämnden, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att detstatliga övertagandet av kostnadsansvaret inte får förhindra eller fördröjaandra nödvändiga reformer på handikappområdet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en uppföljningoch utvärdering av verksamheten. Motionerväckta under den allmänna motionstiden i989/90:SoU20 1989/90:So260 av m.fl. (m) vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeungdomar, 1989/90:So296 av lohansson m.fl. (c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasieplatser för rörelsehindrade ungdomar. uppdrog regeringen åt statens förhandlingsnämndatt ta upp förhandlingar om att överföra verksamheten med omvårdnad åt svårthandikappade elever vid gymnasium till länslandstingskommun. uppdrog regeringen åt styrelsen förvårdartjänst att, i avvaktan på att slutlig överenskommelse kunde träffas,fr.o.m. 1987 debitera berörda landsting och kommuner en preliminär avgift föromvårdnad och därmed sammanhängande verksamhet för svårt rörelsehindradeelever vid gymnasium. Hemkommunen skulle därvid betala ochhemlandstingskommunen av omvårdnadskostnaden. I betänkandet SoU 1986/87:18 (s. 26 f.) behandladeutskottet motionsyrkanden med anledning av budgetpropositionen omatt staten skulle ta det ekonomiska ansvaret för de svårt rörelsehindradeelevernas gymnasieutbildning. Utskottet uttalade bl.a. följande. Enligt utskottets uppfattning åvilar det ekonomiskaansvaret för omvårdnaden om de rörelsehindrade ungdomarna under deras gymnasieskolgångprincipiellt vederbörande primär- och landstingskommuner. Staten måsteemellertid vara beredd att svara för att den begränsade grupp det här är frågaom verkligen kan erbjudas en fungerande gymnasieskolgång. De av dessa ungdomarsom vill studera vidare måste då garanteras den omvårdnad som är enförutsättning för att de skall kunna fullfölja sina studier. Deras möjligheterfår inte vara beroende av hemortskommun. Statens ansvar för dessa ungdomarsmöjligheter till gymnasiestudier bör slås fast. Sedan utskottet hänvisat till de pågående förhandlingarnamellan statens förhandlingsnämnd och underströkutskottet att förhandlingarna därför borde bedrivas med inriktning på attfrågan måste bringas till en skyndsam lösning. I avvaktan härpå hade utskottetingen erinran mot att berörda kommuner och landsting debiterades en preliminäravgift i enlighet med vad 1* 1989/90. Rättelse: S. 14 rad 21 Står: yrkande 1 delvis Rätlat till:yrkande 1 somanförts i budgetpropositionen. Vad utskottet uttalat om statens 1989/90:SoU20 ansvarför dessa ungdomars möjligheter till gymnasiestudier borde, enligtutskottet, som sin mening ge regeringen till känna. följdeutskottet (rskr. handikapputredning fick genomtilläggsdirektiv (dir. 1988:65) i uppdrag att utreda och lämna förslag om delsgymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar, dels social omvårdnadoch habilitering i anslutning till utbildningen. I betänkandet 1988/89:SoU19 (s. 18 f.) , dåutskottet i samband med behandlingen av budgetpropositionen senast behandladefrågan, avstyrkte utskottet motionsyrkanden om statens ansvar förrörelsehindrade ungdomars gymnasiestudier. Utskottet, som konstaterade attfrågan om ansvaret för gymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade ungdomarbehandlades med förtur av handikapputredning, ansåg att kommitténsarbete borde avvaktas innan övervägde något initiativ i frågan. biföll emellertid en reservation av utskottetsc-, vpk- och mp-ledamöter om ett tillkännagivande till regeringen med följandelydelse (rskr 217). En betydligt mindre andel av de svårt rörelsehindradeungdomarna än av andra ungdomar genomgår gymnasieutbildning. Ett av skälen tilldetta är att små kommuner finner det betungande att betala för de boende- ochvårdkostnader som uppkommer, ca . per elev och år, vid Skärholmensgymnasium. Staten bör ha ansvaret för de svårt rörelsehindrade ungdomarnasgymnasiestudier. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna. behandlade frågan i sittgranskningsbetänkande 1988/89:KU30. Enligt hade de kravriksdagen ställt i fråga om ansvar för berörda ungdomars gymnasiestudier inteuppfyllts på ett tillfredsställande sätt. uttalade attdet således borde ha vidtagits mer kraftfulla åtgärder från ansvarigt håll föratt bringa frågan till en skyndsam lösning. Resultatet av granskningen anmäldes för avkonstitutionsutskottet. Riksdagengodkände utskottets anmälan (rskr. handikapputredning avlämnade i juni 1989delbetänkandet (SOU 1989:54) Rätt till gymnasieutbildning för svårtrörebehindrade ungdomar. Kommittén föreslog i betänkandet en lagstadgad rätt tillgymnasieut bildning för svårt rörelsehindrade ungdomar. Vidare föreslog kommit tén att ett specialanpassat gymnasium för svårt rörelsehindrade ungdo mar borde tillkomma i , utöver dem som redan finns i Skärhol men och . Kostnader för omvårdnad vid de specialanpassade gymnasierna föreslogs täckas av statsbidrag via anslag till . När det gäller huvudmannaskapet för utbildningen och finansieringen av utbildningskostnaderna föreslog kommittén att det kommunala ansvaret kvarstår. Gällandeordning i989/90:SoU20 En av målsättningarna för gymnasieskolan är att allaungdomar skall beredas plats där. Även elever med funktionshinderbör så långt möjligt få fullgöra sin skolgång på eller nära hemorten och därmedges möjlighet att bo kvar i sina hem . Detta förutsätter attskolmiljön och undervisningen är utformade så att de är tillgängliga för elevermed funktionshinder. Också frågor om boende och omvårdnad i boendet,habiliteringsinsatser, personlig assistans m.m. måste lösas. Enligt gymnasieförordningen (1987:743) skall fördelningenav studievägar och elevplatser mellan kommunerna utgå från följande. Ett antalorter i landet (gymnasieorter) skall för sökande från ett för gymnasieortennaturligt upptagningsområde (gymnasieregion) kunna erbjuda ett allsidigt urvalav vanliga studievägar i en gymnasieskola med ortens kommun som huvudman(gymneisieortskommun). Ett särskiljande av olika grupper av elever iundervisningen bör så långt möjligt undvikas. För vissa grupper, som på grundav sina handikapp inte kan gå i den vanliga skolan, har säranordningar påskolområdet ändå ansetts nödvändiga (prop. 1983/84:27, UbU 1983/84:8, rskr.112). De flesta elever med rörelsehinder har möjlighet attfullgöra sin utbildning i den reguljära skolan utan särskilda anordningar. Detfinns emellertid en grupp svårt rörelsehindrade elever som har behov avsärskilda insatser av pedagogisk och social art för att klara sin skolgång. I gymnasieförordningen (1987:743) finns regler omspecialklasser för elever i gymnasieskolan, som på grund av bl.a. rörelsehinderinte kan följa den vanliga undervisningen. Enligt förordningen (1987:738) om statsbidrag tillsärskilda insatser inom skolområdet kan en kommun få statsbidrag tillundervisningsinsatser som kommunen vidtar för elever med handikapp. Sådantbidrag får även användas för insatser i anslutning till undervisningen, t.ex.personlig assistans. Enligt förordningen (1984:75) om regional samverkan ifråga om undervbning för elever med handikapp är landet indelat i fem regioner,med en planeringsberedning knuten till en länsskolnämnd i varje region. I skollagen (1985:1100) finns bestämmelser ominterkommunal ersättning för utbildningskostnader. Gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever finnsi dag vid och gymnasier. Vid gymnasium svarade staten förfinansieringen av elevhem och personlig omvårdnad fram . Sedan dessdebiterar , som tidigare framhållits, berörda landstingoch kommuner (resp. ) kostnaden för omvårdnad och därmedsammanhängande verksamhet för eleverna. Göteborgskommun är huvudman för skolverksamheten vid Ange- 1989/90:SoU20 redsgymnasium medan Stiftelsen är huvudman för den socialaomvårdnaden och habiliteringen. Stiftelsen debiterar elevernashemkommuner och hemlandstingskommuner kostnaden för dessa verksamheter eftersamma principer som gäller för . I propositionen föreslås, i god överensstämmelse medutredningens förslag, att det i skollagen (1985:1100) förs in ett bemyndigandeför regeringen att bestämma vilka kommuner som i sin gymnasieskola får anordnaspeciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar,kombinerad med särskilda omvårdnadsinsatser i form av boende i elevhem,omvårdnad i boendet och habilitering. Sådan specialanpassad utbildning ochomvårdnad bör ytterligare anordnas vid gymnasieskolan i en kommun i norraplaneringsregionen, utöver dem som redan finns i och . Vidare föreslås att skollagen ändras så att svårtrörelsehindrade ungdomar, som på grund av handikappet inte kan följa reguljärstudiegång i gymnasieskolan, ges rätt att få specialanpassad utbildning igymnasieskola efter den obligatoriska skolgångens slut. Denna rätt föreslåsgalla intill utgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller 21 åreller, om det behövs för att avsluta påbörjad utbildning, t.o.m.vårterminen det år eleven fyller . I propositionen föreslås att frågor om intagning tilldenna specialanpassade gymnasieutbildning skall avgöras av en särskild nämnd.Nämndens beslut föreslås kunna överklagas till kammarrätt av den som sökertill sådan utbildning. bör, med hänsyn till desstillsynsuppgifter, vara den myndighet som utser ledamöter till den särskildanämnden. Den specialanpassade utbildningen för svårtrörelsehindrade elever föreslås anordnas som en del av en kommuns befintligagymnasieskola, och huvudman för själva utbildningen skulle därmed varakommunen. Huvudman för boende i elevhem, omvårdnad och habiliteringi anslutning till gymnasieskolan i bör, enligt propositionen, iavvaktan på överenskommelse med annan huvudman, vara huvudman för omvårdnadsinsatserna i anslutning till gymnasieskolani bör också i fortsättningen vara Stiftelsen . Detbör eftersträvas att kommunen eller landstingskommunen åtar sighuvudmannaskapet för omvårdnadsinsatserna i anslutning till den tilltänktagymnasieskolan i den norra planeringsregionen. I propositionen föreslås vidare att kostnader för boende ielevhem, omvårdnadsinsatser och habilitering för elever som bor i elevhem skall täckas av statsbidrag via anslag till . Staten föreslås också svara för kostnaderna för habilitering för svårt rörelse hindrade elever som är hemmahörande i annan landstingskommun än den somskolan ligger i, men som bor i annan bostad än elevhem. Av 1989/90;SoU20 en elevsom bor i ett elevhem i anslutning till en sådan skola får skälig avgift förkost och logi tas ut. bör enligt propositionen, vidsidan av de uppgifter den redan har för vårdartjänst mm. och genom huvudmannaskapetför elevhem, omvårdnad och habilitering i anslutning till Skärholmensgymnasium, lägga fram förslag till regeringen om statligt anslag tillstatsbidrag till boende i elevhem, omvårdnad i boendet och habilitering ianslutning till gymnasieskolorna med specialanpassad utbildning. Nämnden förvårdartjänst bör också fördela statsbidragen enligt de regler som regeringenföreskriver. I propositionen föreslås också att skallbistå den särskilda nämnden med kansliresurser. Enligt propositionen beräknas för /91 förvårdartjänst åt studerande med svåra rörelsehinder vid folkhögskolor, universitetoch högskolor ett medelsbehov av . För omvårdnadsinsatser ianslutning till gymnasieskolor med specialanpassad utbildning för svårtrörelsehindrade elever beräknas . Enligt propositionen beräknaskostnaden för kansliet vid till . De nya bestämmelserna i skollagen omgymnasieskolutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar föreslås träda ikraft . Det nya intagningsförfarandet föreslås bli tillämpatförsta gången för elever som söker till . Det föreslagnastatsbidraget för finansieringen av boendet i elevhem, övrigaomvårdnadsinsatser och habilitering vid den specialanpassade utbildningenföreslås dock kunna ges fr.o.m. för elever som då går i sådanutbildning. Allmänt om behovet av en reform I två motioner från den allmänna motionstiden tas fråganom behovet av en reform upp. I motion 1989/90:So260 av m.fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar (yrkande 6).Motionärerna anser att utredningens förslag bör genomföras. De förutsätter attriksdagen fattar beslut i sådan tid att detta kan tillämpas från den 1 juli1990. I motion 1989190:So296 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom gymnasieplatser för rörelsehindrade ungdomar (yrkande 2). Motionärernaanser att gymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade ungdomar är ensynnerligen eftersatt verksamhet. Motionärerna driver kravet på ett statligtkostnadsansvar i detta sammanhang. Utskottet anser att syftet med motionerna får ansestillgodosett i och med att proposition i frågan nu framlagts. Utskottet avstyrker sålunda motionerna So260 (m) yrkande 6 och So296 (c) yrkande 2. Intagningen 1989/90:SoU20 1 motion l989l90:So}9 av m.fl. (mp) yrkasatt beslutar att också två elevrepresentanter, en man och en kvinna,skall ingå i den särskilda nämnd som skall nyinrättas för att avgöra frågor omintagning till den specialanpassade utbildningen (yrkande 1) samt att riksdagenbeslutar att minsta antalet ledamöter i nämnden skall vara nio (yrkande 2).Motionärerna anser, med hänsyn till att nämnden kommer att göra svårabedömningar med prejudicerande verkan, att beslutens kvalitet blir bättre omtvå rörelsehindrade elever ingår i nämnden. Ungdomarna bör representerahandikapporganisationerna och vara eller ha varit elever vid någon av deberörda skolorna. Enligt motionärerna bör uppdraget upphöra under det år elevenfyller eller har avslutat sina studier. Motionärerna anser, med hänsyntill att två rörelsehindrade ungdomar bör ingå i nämnden, att det är lämpligtatt minsta antalet ledamöter i nämnden ökas till nio. 1 motion 1989l90:So20 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar att en representant för de handikappade skall ingå iintag-ninnämnden. Motionärerna anser att det är väsentligt att nämnden får enså bred sammansättning som möjligt. Att de handikappade ungdomarna inte finnsrepresenterade i den föreslagna nämnden är en brist enligt motionärerna. I motion 1989/90:So21 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att det, enligt de närmare föreskrifter som kommeratt meddelas, i den särskilda nämndens sammansättning skall ingå enrepresentant för de svårt rörelsehindrade eller för deras organisationer.Motionärerna anser att ett brukarinflytande är viktigt dels för att tillföraexpertis vid ofta svårbedömda placeringar, dels av principiella skäl eftersombrukarna bör vara representerade i så många beslutsinstanser som möjligt. I motion 1989/90:So22 av m.fl. (fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om representation i intagningsnämnden (yrkande 1). Motionärerna anseratt, eftersom viss praxis troligtvis kommer att utvecklas vid nämnden, det ärviktigt att en representant från de rörelsehindrades organisationer finns med inämnden. 1 motion l989l90:So23 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombrukarrepresentation i intagningsnämnden (yrkande 1). Motionärerna anser att derörelsehindrade ungdomarna och deras organisationer, med hänsyn till denspecialkunskap dessa besitter, måste vara representerade i nämnden. I propositionen (s. 18 f.) anförs att den nämnd somskall bedöma behovet avutbildning i specialanpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever bör ha en sammansättning som tillgodoser behovet avsakkunskap om rörelsehinder i kombination med andra handikapp,erfarenhet av utbildning av svårt rörelsehindrade elever samterfarenhet av grundskola och gymnasial utbildning och överblick 8 över utbildningssituationen vid gymnasieskolor med specialanpassad utbildning.Sådan sakkunskap finns enligt propositionen för närvaran- 1989/90:SoU20 de framförallt hos , , planeringsberedningarnasamt utbildningshuvudmännen och ledningen för skolor, elevhem och habiliteringpå de berörda orterna. Enligt propositionen (s. 19) skall det vara en uppgiftför regeringen att meddela närmare föreskrifter om den särskilda nämnden ochdess sammansättning. I förslaget till lagtext (5 kap. 12 a § andra stycketskollagen) anges att nämnden skall ha minst sju och högst elva ledamöter. Blanddessa skall finnas företrädare för gymnasieskolan och , för ,för sådana länsskolnämnder som svarar för regional samverkan i fråga omundervisning för elever med handikapp samt för skall utses av . Under remissbehandlingen av handikapputredningsbetänkande framförde barn och ungdomar (RBU)att det borde skapas möjligheter för representanter för handikapporganisationernaatt medverka i intagningsnämndernas arbete. Utskottet gör följande bedömning. Utskottet delar inställningen i propositionen att dennämnd som skall bedöma behovet av specialanpassad gymnasieutbildning för svårtrörelsehindrade elever bör ha en sammansättning som tillgodoser behovet avsakkunskap om rörelsehinder i kombination med andra handikapp samt erfarenhetoch kunskaper inom de angivna delarna av utbildningsområdet. Mot dennabakgrund anser utskottet att i nämnden bör ingå, förutom de ledamöter somenligt propositionen skall finnas, även företrädare för de rörelsehindrade. Utskottet föreslår att med anledning avmotionerna Sol9 (mp) yrkande 1, So20 (m), So21 (vpk), So22 (fp) yrkande 1 ochSo23 (c) yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört i denna del. Vad utskottet anfört beträffande sammansättningen avnämnden föranleder ett tillägg till förslaget i propositionen till 5 kap. 12 a§ andra stycket lag om ändring i skollagen. Någon ökning av det minsta antalet ledamöter i nämnden somföreslås i motion Sol9 (mp) yrkande 2 behövs inte enligt utskottet. I motion 1989190:So22 av m.fl. (fp)yrkas att med ändring i regeringens förslag beslutar att besvär överintagningsnämndens beslut i första hand skall prövas av länsrätt (yrkande 2).Motionärerna påpekar att kammarrätten i första hand skall pröva ärenden av merprincipiell karaktär. Vidare sägs i motionen att handläggningstiden oftast ärlängre i kammarrätt än i länsrätt. I propositionen (s. 19) anförs att de bestämmelser omöverklagande g som nu finnsenligt skollagen i flertalet fall innebär att överklagande beslut kan i vissa 1989/90:SoU20 fallöverklagas till regeringen. Vidare sägs att överklagade ärenden av nuförevarande slag avser frågor om enskilds rättigheter gentemot det allmänna.Prövningen är enligt propositionen av sådant slag att den bör göras av domstol.Kammarrätten är klagoinstans i en del skolärenden. Sådana ärendengäller bl.a. tillsynen över att skolplikten fullgörs (3 kap. 14 och 16 §§skollagen) och beslut av styrelsen för skolan om avstängning och förvisning aven elev (20 kap. 3 § gymnasieförordningen). Övervägande skäl talar enligtpropositionen för att kammarrätten bör anförtros även uppgiften att prövaöverklagade beslut rörande de svårt rörelsehindrade ungdomarnas rätt tillspecialanpassad gymnasieutbildning i gymnasieskola. Frågan om lämpligdomstolsinstans kan, enligt propositionen, behöva omprövas mot bakgrund av vadsom kommer att föreslås av den tillsatta domstolsutredningen. Av domstobutredningens direktiv (dir. 1989:56) framgår atten av kommitténs huvuduppgifter blir att se till att domstolarna i principtilldelas enbart sådana frågor som verkligen kräver domstolsprövning. Om enuppgift på ett godtagbart sätt kan handläggas av en förvaltningsmyndighet, börden flyttas över dit. Domstolarna bör förbehållas de uppgifter som ärhänförliga till det som man brukar kalla rättskipning i egentlig mening. Enligtdirektiven kan det vara en fördel att förvaltningsmålen har undergått prövningi en domstolsinstans innan de når kammarrätten. Att låta kammarrätt komma indirekt i mål där det överklagade beslutet har fattats av en centralförvaltningsmyndighet kan, enligt direktiven, sägas stämma mindre väl överensmed önskemålet att tyngdpunkten i rättskipningen skall ligga i den lägstadomstolsinstansen. Målen kan sannolikt ofta utredas och avgöras enklare,snabbare och billigare, om den första domstolsprövningen inte sker så högt uppi domstolshierarkJn som i kammarrätt. handikapputredning (SOU 1989:54) föreslog attintagningsnämnden skulle vara första instans. Utredningen föreslog vidare (s.61) att beslut om de svårt rörelsehindrade ungdomarnas rätt till gymnasieutbildningskulle kunna överklagas till kammarrätten.