bet · GD01FiU29 · 1989-12-31 00:00:00 — attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi304 yrkande 2, 1989/90:Fi305,1989/90:Fi306 yrkande 2, 1989/90:Fi307 yrkande 1 och 1989/90:Fi311 yrkande 1, res.14 (m) res.15 (c) 6. beträffandeextra skatteutjämningsbidrag attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Fi301, 1989/90:Fi303, 1989/90:Fi306yrkande 8, 1989/90:Fi309 och 1989/90:Fi312 bemyndigar regeringen att utge extraskatteutjämningsbidrag för i enlighet med vad som förordats iproposition 1989/90:100 bilaga 9 punkt mom. 1, res.16 (m) res.17 (c) 7. beträffande anslag till skatteutjämningsbidragtill kommuner na m.m. attriksdagen med bifnll till proposition 1989/90:100 bilaga 9 punkt mom. 2till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. för /91 undersjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 18 , 8. beträffandeinomregional skatteutjämning attriksdagen avslår motion 1989/90:Fi311 yrkande 3, res.18 (m) 9. beträffande allmän skatteutjämningsavgift /90:FiU29 att med avslag på motion 1989/90:Fi306 yrkande 3 antar deti proposition 1989/90:100 bilaga 9 under litt. F framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1987:560) om skatteutjämningsavgift, res.19 (m) 10. beträffandesärskild skatteutjämningsavgift attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi306 yrkande 4 och 1989/90:Fi311yrkande 2, res.20 (m, fp) 11. beträffande kompensation för slopad kommunalföretagsbe skattning attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 bilaga 9 punkt och medavslag på motion 1989/90:Fi306 yrkande 5 till Bidrag till kommunerna medanledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för budgetåret1990/91 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på , res.21 (m) 12. beträffande kompensation för slopad kommunalgarantibe skattning attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:150 bilaga 4 punkt 3 mom. 3godkänner att bidraget till kommuner och landstingskommuner med anledning avavskaffandet av den kommunala garantibeskattningen m.m. slopas, 13. beträffande anslaget till kompensation förslopad garantibeskattning m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:150 bilaga 4 punkt 4 mom. 4 ochmed anledning av proposition 1989/90:100 bilaga 9 punkt samt motion1989/90:Fi306 yrkande 6 till Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala garantibeskattningen m.m. för /91under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på , 14. beträffandeminskad regebtyrning m.m. attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Fi307 yrkande 4 och 1989/90:Fi308 yrkande3, res.22 (fp) res.23 (c) 15. beträffande utvidgning av den kommunalabeskattnings rätten attriksdagen avslår motion 1989/90:Fi23 yrkande 4, res.24 (vpk, mp) 16. beträffande överföring av uppgifter till kommunerna att avslår motion 1989/90:Fi307 yrkande 3, res.25 (c, mp) 17. beträffandekostnadsanalyser i regeringens propositioner 1989/90:FiU29 att avslårmotion 1989/90:Fi302. 26 (m, fp, c) Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Anne (), (), (), iGamleby (s), (), Per (), (), IrisMårtensson (s), (), (), (),(fjp), (), (vpk), (),() och (). Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom. 1) , och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Utskotteterinrar" och på s. 18 slutar med "i propositionen" bort haföljande lydelse: ser det finns det stora risker för en fortsatt alltför snabbexpansion av den kommunala verksamheten i förhållande till detsamhällsekonomiska utrymmet. Den alltför snabba kommunala tillväxten är ett avde stora problemen i svensk ekonomi. Årets underskott i kommunsektornsfinansiella sparande beräknades i budgetpropositionen till 14 miljarderkronor. Enligt kompletteringspropositionen väntas det nu stiga till över 20miljarder kronor. Den viktigaste orsaken härtill är den under mellantidenavslutade lönerörelsen, som resulterat i löneökningar somvida överstiger vad både kommunerna och samhällsekonomin tål. Beräkningen baseraspå en antagen volymökning på . Med stöd av tidigare erfarenheterkan det befaras att volymökningen inte kommer att stanna vid detta.Sparandeunderskottet riskerar således att bli ännu större. Detav uppställda 1-procentsmålet för den kommunalakonsumtionen har regelmässigt överskridits. Enligt utskottets mening ärsituationen nu så allvarlig att tillväxten i kommunsektorn helt måste upphöra. Kommuneroch landsting disponerar över mycket stora resurser. 1989/90:FiU29Deras förutsättningar att inom oförändrade ramar ge en god service till Reservationer medborgarna är därför stora. Det finns också goda möjlighetertill en betydande effektivisering av verksamheten. Omdagens produktivitetsminskning inom den kommunala sektorn upphörde skulle sammaverksamhet, som sker vid en real resursökning med bortåt , kunnabedrivas inom ramen för oförändrade kommunala utgifter. En nolltillväxt i denkommunala konsumtionen som utskottet vill förorda dvs. att de sammanlagdakommunala utgifterna skall vara oförändrade i fast penningvärde låter sigalltså väl förena med höga ambitioner inom sådan verksamhet som främstombesörjs av kommunerna. Utskottetser med tillfredsställelse att regeringen i finansplanen ställer upp enproduktivitetsförbättring på som en rimlig och nödvändig målsättningför den kommunala sektorn. konstaterar dock utskottet att konkretamedel för att uppnå detta mål inte anvisas. Debehov som skall täckas måste tillgodoses genom omprioriteringar och effektivisering.Om de kommunala monopolen bryts kan konkurrensen öka, vilket förbättrareffektiviteten. Dessutom kan privatiseringar och entreprenader utnyttjas,varigenom effektivitetsvinster kan göras. Ikompletteringspropositionen redovisas äntligen insikt om att kommunalskatternainte kan och inte får höjas ytterligare. 1990 höjdes kommunalskatten i 41kommuner och 10 landsting. I stort sett halva befolkning har fåtthögre kommunalskatt. har dröjsmål förslaget från moderatasamlingspartiet om ett kommunalt inkomstskattestopp tagits på allvar, vilketutskottet hälsar med glädje. Detta är enligt utskottet ett första steg i enallmän sänkning av kommunalskatterna. Utskottetvälkomnar också den utredning som tillsätts för att se över kommunernasfinansieringskällor, statsbidragen m.m. Bland dess uppdrag ingår attpresentera ett eller flera sätt att finansiera kommunernas verksamhet inomramen för en total utdebitering på högst 30 kryskr. Också detta tar utskottetsom intäkt för en utveckling i riktning mot sänkta kommunalskatter och sänktskattetryck. Somunderlag för utredningens arbete ligger också det av moderata samlingspartietofta upprepade kravet på en övergång från specialdestinerade statsbidrag tillmer allmänna. Utskottet instämmer i det i motion Fi66 framfördaförslaget att en omläggning och reducering av bidragen kan ske redan underinnevarande år. Genomsänkta marginalskatter dämpas såväl löne- som prisstegringstakten, vilket haren positiv inverkan på kommunernas ekonomi. De dynamiska effekterna av sänktaskatter och brutna kommunala monopol innebär att kommunsektorns ekonomi totaltsett förbättras med den politik som utskottet här förordat. Motbakgrund av vad utskottet anfört tillstyrks motionerna Fi66 yrkande 15, Fi304 yrkande 1 och Fi306 yrkande 1. MotionFi65 yrkande 6 avslås då utskottet inte kan acceptera den /90:FiU29föreslagna resursöverföringen till kommunsektorn. Mot samma bak- Reservationergrund avslås motionerna Fi69 yrkandena 1 och 3, Fi213 yrkande 7 och Fi308yrkande 1. Motion Fi69 yrkande 2 anser utskottet tillgodosedd genom denutredning som tillsätts. deb att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande inriktningen av den kommunala ekonomin att riksdagenmed anledning av motionerna 1989/90:Fi66 yrkande 15, 1989/90:Fi304 yrkande 1och 1989/90:Fi306 yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi65 yrkande6, 1989/90:Fi69 yrkandena 1, 2 och 3, 1989/90:Fi213 yrkande 7 och 1989/90:Fi308yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom. 1) AnneWibble och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Utskotteterinrar" och på s. 18 slutar med "i propositionen" bort haföljande lydelse: Utskottetvill med anledning av vad som anförs i propositionerna och motionerna anföraföljande. Regeringenförutser i den reviderade finansplanen att kommunernas volymexpansion kommeratt vara . Enligt utskottets uppfattning är detsamhällsekonomiskt nödvändigt att kommunernas expansion begränsas till högst . Motbakgrund av de stora behov som föreligger inom kommunsektorn ser utskottet detinte som möjligt att hålla tillbaka den kommunala verksamheten så att denskulle vara totalt sett oförändrad som föreslås imotioner från moderata samlingspartiet. Utskottet avvisar därför motionernaFi66 yrkande 15, Fi304 yrkande 1 och Fi306 yrkande 1. Iregeringens kalkyler antas att relationen mellan primärkommunernas expansion och landstingens expansion skall bestå. Enligt utskottetsuppfattning skulle detta medföra oacceptabla konsekvenser för sjukvården. Detär enligt utskottets mening rimligare att primärkommuner och landsting tillåtsexpandera ungeSr i samma takt, något som också framhålls i motionFi69. Utskottetvill understryka att en nödvändig förutsättning för att en begränsning avkommunsektorns expansionstakt till högst skall vara förenlig medberättigade krav på barnomsorg, äldreomsorg, sjukvård m.m. är att deoffentliga monopolen avskaffas. Dagens problem inom den kommunala sektorn är främsttvå. För det första saknas valfrihet, och för det andra finns stora brister iservicen vilka bl.a. yttrar sig i köer. Bådadessa problem avhjälps, enligt utskottets mening, 1989/90:FiU29 genomatt de regelsystem som i praktiken fungerar som offentliga Reservationer monopol avskaffas. Somframhålls i motion Fi69 skulle förekomsten av fler entreprenaderoch enskilda alternativ öka medborgarnas valfrihet i fråga om de viktigasociala tjänsterna. Utskottet delar den av motionärerna framfördauppfattningen att ökad valfrihet i sig skulle innebära en ökad välfård. uppfattning är dagens bristande tillgänglighet och kösituation intefrämst en fråga om brist på resurser. Det är snarare det sätt på vilketexisterande resurser används som är ineffektivt. Detta sammanhänger bl.a. medatt någon verklig konkurrens inom produktionen av tjänsterna inte finns. Enfungerande konkurrens skulle enligt utskottets uppfattning leda till en mereffektiv användning av resurserna, och därmed till att medborgarna skulle fåvaluta för skattepengarna. Enviktig förutsättning för en utveckling i denna riktning är att merparten avdagens specialdestinerade statsbidrag omvandlas till mer allmänna bidrag. Denutredning som tillsätts har fått direktiv vilka väl överensstämmer medförslag framförda i motion Fi69 och tidigare motioner från . Dei kompletteringspropositionen föreslagna riktlinjerna för kommunsektorn, bl.a.det tillfålliga förbudet att höja kommunalskatterna, anser utskottet väl svaramot den strävan till god ekonomisk utveckling som utskottet finner nödvändig.Utskottet ställer sig därmed bakom den allmänna inriktning som beskrivs ifolkpartiets motion och tillstyrker därmed motion Fi69 yrkandena 13. Någonkraftig förstärkning av kommunsektorns resurser, så som föreslås i motion Fi65yrkande 6, är inte samhällsekonomiskt försvarbart. Motbakgrund av de stora behov som föreligger inom kommunsektorn ser dock utskottetdet inte som möjligt att hålla tillbaka den kommunala verksamheten så att denskulle vara totalt sett oförändrad som föreslås i motionFi66 yrkande 15. Även motionerna Fi304 yrkande 1 och Fi 306yrkande 1 avslås. Det i motion Fi213 yrkande 7 framförda kravet på översyn avskatteutjämningssystemet kommer att tillgodoses. Yrkandet avstyrks därför. deb att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande inriktningen av den kommunala ekonomin attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Fi69 yrkandena 1, 2 och 3 och1989/90:Fi308 yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 6,1989/90:Fi66 yrkande 15, 1989/90:Fi213 yrkande 7, 1989/90:Fi304 yrkande 1 och1989/90: Fi306 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 3.Inriktningen av den kommunala ekonomin l989/90:FiU29 (mom. 1) Reservationer och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "av utskottet" bortha följande lydelse: Ökningstakten i den kommunala konsumtionen har under1980-ta-let till stor del orsakats av statliga direktiv och pålagor, exempelvisinom omsorgs- och tillsynsverksamheten. Denna utveckling har lett till attkommuner och landsting nu varit nödsakade att i huvudsak betala sin ökningstakti verksamhet via skattehöjningar. Stora skillnader föreligger i skatteuttagmellan olika kommuner. De betingas framför allt av skattekrafts- ochdemografiska orsaker och inte av skillnader i servicegrad och effektivitet. De tidigare beslutade åtstramningsåtgärderna,t.ex. momshöjningen och det i kompletteringspropositionen föreslagnaskattestoppet, anser inte utskottet vara åtgärder som främjar en positiv ochbalanserad utveckling av den kommunala ekonomin. Utskottet tar därför avståndfrån dessa förslag. En utveckling enligt den framskrivning som görs ilångtidsbudgeten är enligt utskottets mening inte förenlig med en balanseradutveckling av samhällsekonomin. Utskottet anser att den kommunala konsumtionengenom förnyelse och effektivisering av verksamheten bör kunna begränsas till ca1 % . Någon kraftig förstärkning av kommunsektorns resurser,såsom föreslås i motion Fi65 yrkande 6, är inte samhällsekonomiskt försvarbart.Yrkandet avslås. Utskottet ställer sig i stället bakom vad i centermotionenFi213 anförs om den kommunala ekonomin. Utskottet vill särskilt understrykavikten av att utredningen om den kommunala skatteutjämningen som krävs imotionen nu kommer till stånd. Motion Fi213 yrkande 7 bifalls. deb att den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjarmed "De tidigare" och slutar med "i propositionen" bortutgå, deb att utskottets hemställan under1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande inriktningen av den kommunalaekonomin att med bifall till motion 1989/90:Fi213 yrkande 7 samt medavslag på motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 6, 1989/90:Fi66 yrkande 15,1989/90:Fi69 yrkandena 1, 2 och 3, 1989/90:Fi304 yrkande 1, 1989/90:Fi306yrkande 1 och 1989/90: Fi308 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. 4.Inriktningen av den kommunala ekonomin l989/90:FiU29 (mom. 1) Reservationer Lars-OveHagberg (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Utskotteterinrar" och på s. 18 slutar med "i propositionen" bort haföljande lydelse: Utskottet vill medanledning härav anföra följande. långtidsbudget som redovisas i kompletteringspropositionen görs enberäkning där man antar att den kommunala ekonomin kommer att växa med 1,6 %realt under budgetåren 1990/91 1994/95. Det är en något lägre ökningstakt änunder genomsnittet för åren och en lägre prognos än iföregående långtidsbudget, som i båda fallen uppgick till . Dennatillväxttakt måste enligt utskottet anses som otillräcklig mot bakgrund av destora förbättringar av verksamheten som är nödvändiga. I den kommunalaoffentliga verksamheten utförs flera av samhällets viktigaste uppgifter ivård, omsorg, skola och kultur. Samtidigtkonstaterar utskottet att det förväntade underskottet förkommunsektorn om i den reviderade finansplanen stigit tillminus . En bidragande orsak till detta är de undermellantiden tecknade avtalen. Problemeninom den offentliga sektorn är till icke oväsentlig del ett resultat av mer änett decennium av besparingspolitik gentemot sektorn. Saneringen av statensbudget och skyddandet av de stora vinsterna inom näringslivet ochfinanssektorn har fått gå före en behövlig utbyggnad/upprustning av denoffentliga sektorns socialt och samhällsekonomiskt viktiga delar. Denoffentliga sektorn har inte utvecklats i takt med kraven på densamma. Utskottetvill understryka att krav måste ställas på en effektiv och ändamålsenligofientlig sektor. Men effektiviseringar räcker inte. Det behövs mer resurser. Denutredning som skall tillsättas måste få som målsättning att kraftigtförstärka kommunernas ekonomi. Drastiskaåtgärder behövs för att sanera kommunernas och landstingens finanser, minskaderas lån etc. Utan extra resurser förvärras krisen inom flera kommunalaverksamhetsområden tjänster som berör människors vardag på ett fundamentaltsätt såsom barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård. Utskottetavstyrker regeringens förslag om ett kommunalt inkomstskattetak och avstyrkerockså förslaget att till staten återföra det ekonomiska utrymme som inomkommunsektorn skapas som en effekt av skatteomläggningarna. Påkort sikt måste dock extraordinära åtgärder vidtas. Utskottet tillstyrkerdärför förslaget i motion Fi65 yrkande 6 att tillföra 5 miljarderkronor till kommuner och landsting för sanering av deras ekonomi. De riktlinjer för denkommunala ekonomin som framförs i motio- 46 nerna Fi66 yrkande 15,Fi69 yrkandena 1 3, Fi213 yrkande 7, Fi304 yrkande 1, Fi306 yrkande 1och Fi308 yrkande 8 skulle enligt utskot- 1989/90:FiU29 tets meninginnebära drastiska försämringar av kommunernas möjlig- Reservationerheter att uppfylla medborgarnas berättigade behov. Yrkandena avslås därför. deb att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande inriktningen av den kommunala ekonomin attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi65 yrkande 6 samt med avslag påmotionerna 1989/90:Fi66 yrkande 15, 1989/90:Fi69 yrkandena 1, 2 och 3,1989/90:Fi213 yrkande 7, 1989/90:Fi304 yrkande 1, 1989/90:Fi306 yrkande 1 och1989/90: Fi308 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en engångsöverföring av medel till kommuner och landsting. Kommunalt skattestopp (mom. 2) GunnarBjörk och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Sedan de"och på s. 21 slutar med "motion Fi64" bort ha följande lydelse: Sedande konstitutionella förutsättningarna har klarlagts ytterligare ansluter sigfinansutskottet till den avvikande mening som framförs ikonstitutionsutskottets yttrande KU9y. Dettainnebär enligt utskottets mening att det nu framlagda förslaget om etttvåårigt, totalt kommunalt skattestopp är ett ingrepp i den kommunalabeskattningsrätten, som inte är förenligt med regeringsformen. Utskottetifrågasätter också effektiviteten i ett kommunalt skattestopp. Denna synpunktframförs också i motion Fi74. Risken är uppenbar att kommunernakommer att tvingas höja avgifterna. Utskottet anser att regeringen i ställetbör uppta överläggningar med de båda kommunförbunden i syfte att hittalösningar som minskar behovet av skattehöjningar. Utskottetavstyrker propositionens förslag om tillfålligt skattestopp, liksom liknandeyrkande i motionerna Fi304 yrkande 3 och Fi306 yrkande 9, men tillstyrkermotion Fi74 yrkandena 8 och 9. Samma yrkande återfinns i motionerna Fi65yrkande 4 och Fi70 yrkande 9. Även dessa yrkanden tillstyrks. Vadgäller motion Fi47 yrkande 4 vill utskottet framhålla att en ökning avtransfereringarna till kommunsektorn på det sätt som föreslås i motionen inteär lämpligt i den aktuella ekonomiska situationen. MotionFi48 yrkande 23 avstyrks också, eftersom även den ställer krav på ökaderesurser till kommunsektorn som helhet. motion Fi64 föreslagna möjligheten till skatteväxling i sam band med att kyrkliga samfålligheter bildas, ändras eller upplöses blir tillgodosedd med utskottets ställningstagande. Utskottet delar motionä- . rens uppfattning att denkyrkliga kommunsektorn på samma grun- 1989/90:FiU29 der som redovisatsför kommuner och landsting skall undantas från Reservationerskattestoppet. Motionen bifalls i aktuell del. deb att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande kommunalt skattestopp att med bifalltill motionerna 1989/90:Fi64, 1989/90:Fi65 yrkande 4, 1989/90:Fi70 yrkande 9,1989/90:Fi74 yrkandena 8 och 9 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi47yrkande 4, 1989/90:Fi48 yrkande 23, 1989/90:Fi304 yrkande 3 och 1989/90:Fi306yrkande 9 avslår i proposition 1989/90:150 bilaga 4 punkt 3 mom. 1 framlagtförslag till lag om tillSllig begränsning i kommuners rätt att ta ut skatt ochsom sin . mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Kommunalt skattestopp (mom. 2) Lars-OveHagberg (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Sedan de"och på s. 21 slutar med "motion Fi64" bort ha följande lydelse: Utskottetsäger ett bestämt nej till kommunalt skattestopp. Detta betyder inte attutskottet accepterar höga och höjda kommunalskatter, men utskottet kan inteheller acceptera att kommunernas budgetunderskott ökar. Av regeringensfinansplan framgår att kommunerna kommer att ha ett underskott påca , detta räknat på befintlig verksamhet. Tecknadelöneavtal gör att underskotten blir än större drygt 20 miljarderkronor i den samlade kommunsektorn. Detbehövs en broms på kommunalskatterna. Utskottet anser att ett skattestopp ärfel väg att gå. I stället måste anslå ett ekonomiskt stödpaket tillkommunsektorn. Ett kommunalt skattestopp utan nya resurser innebär att kriseninom vård, omsorg, skola, kultur och nödvändig service förvärras. Långsiktigtmåste kommunerna enligt utskottets mening få ett bättre skatteunderlag. Den avregeringen aviserade utredningen om skatteutjämning bör resultera iatt skatteutjämningssystemet tillförs nya resurser från vinstrika sektorer isamhället. Ett av skatteomläggningens resultat är att kommunernasskatteunderlag ökar, och därmed stärks kommunernas ekonomi. Denna förstärkningär nödvändig och bör inte föranleda några begränsande åtgärder. Samtidigtvill utskottet understryka vikten av att den offentliga verksamheten görs så effektiv som möjligt. Regeringen har satt upp produktivitetsmål, och utskottet vill i detta sammanhang framhålla att målen måste anpassas till den kommunala servicens uppgift. Även om produktiviteten ökas kan dock inte kommuner klara sina nödvändiga uppgifter utan ett extra resurstillskott av det slag som utskottet ovan föreslagit. Mot denna bakgrund tillstyrks motionerna Fi47 yrkande 4och Fi65 1989/90:FiU29 yrkande 4. Yrkanden om avslag på förslaget omskattestopp återfinns Reservationer också i motionerna Fi70 yrkande 9och Fi74 yrkande 9. Även dessa yrkanden tillstyrks av utskottet. Något kommunalt inkomstskattestopp accepteras således inteav utskottet, vilket innebär att motionerna Fi304 yrkande 3 och Fi306 yrkande 9avslås. Utskottet avslår av samma orsak motionerna Fi48 yrkande 23 och Fi64. deb att utskottets hemställan under2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande kommunalt skattestopp att riksdagenmed bifall till motionerna 1989/90:Fi47 yrkande 4, 1989/90:Fi65 yrkande 4,1989/90:Fi70 yrkande 9 och 1989/90: Fi74 yrkande 9 samt med avslag påmotionerna 1989/90:Fi48 yrkande 23, 1989/90:Fi64, 1989/90:Fi74 yrkande 8,1989/90:Fi304 yrkande 3 och 1989/90:Fi306 yrkande 9 avslår i proposition1989/90:150 bilaga 4 punkt 3 mom. 1 framlagt förslag till lag om tillfålligbegränsning i kommunernas rätt att ta ut skatt och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Kommunalt skattestopp (mom. 2) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "Sedan de" och på s. 21 slutar med "motion Fi64" bortha följande lydelse: Utskottet finner det märkligt att regeringen presenterarett så långtgående förslag till inskränkning i den kommunala självbestämmanderättensamtidigt som en ny kommunallag är under utarbetande en lag vars syfte bl.a.är att stärka den kommunala självstyrelsen och demokratin. Som utskottet vid flera tidigare tillSllen konstaterat,senast i betänkande 1988/89:FiU29, innebär grundlagsregleringen av denkommunala självbeskattningen att kommunerna ges reell frihet att bestämma beskattningensstorlek. Starka konstitutionella skäl talar således mot det nu framlagdaförslaget. Lagrådets granskning av det kommande skattestoppet grundarsig på regeringens förslag om ett ettårigt stopp.