bet · GD01SoU4 · 1989-12-31 00:00:00 — De etiska frågeställningar som rör den medicinskautvecklingen kring det mänskliga livets början har behandlats av utskottet vidflera tillfållen tidigare, bl.a. i betänkandena SoU 1986/87:7, SoU 1987/88:4om genteknik m.m. och SoU 1987/88:26 om befruktning utanför kroppen, m.m. Ibetänkandet SoU 1986187:7 gavs en redogörelse för bl.a. de grundläggande fri-och rättigheterna enligt 2 kap. regeringsformen, bestämmelserna i 1974 årsabortlag, vissa internationella regler och deklarationer, utredningar avintresse i detta sammanhang samt tidigare riksdagsbehandling. 1 betänkandetSoU 1987188:4 erinrade utskottet om att det i betänkandet SoU 1986/87:7.uttalat att det vore önskvärt att regeringens förslag i de aktuella frågornalades fram för och så samlat som möjligt, så attriksdagen gavs tillfålle att anlägga en helhetssyn på de etiskafrågeställningar som den medicinska utvecklingen kring det mänskliga livetsbörjan aktualiserar. Utskottet konstaterade därefter att något sådant förslaginte var att vänta från regeringen vare sig eller våren 1988.Utskottet anförde därefter: Som utskottet uttalade i sitt betänkande SoU 1986/87:7 gårutvecklingen på den medicinska teknologins och forskningens område mycketsnabbt. Frågorna är komplexa och går delvis i varandra på ett sådant sätt attett övergripande principiellt resonemang måste föras för att ställning skallkunna tas i olika delfrågor. Utskottet är medvetet om att den snabbautvecklingen gör att varje ställningstagande kan komma att behöva omprövas motbakgrund av nya vetenskapliga rön. Det faktum att ny kunskap hela tidentillkommer är emellertid inget skäl för att avvakta med den övergripandepolitiska diskussionen. Utskottet ser det alltså som angeläget att riksdageninom kort får en samlad redovisning av det aktuella läget inom forskningen ochde etiska problem vartill ställning måste tas. Att arbetet inomregeringskansliet inte bedrivs med denna inriktning är allvarligt. Risken äruppenbar att politikerna kan försättas i en situation då nya medicinskatekniker tas i bruk och blir etablerade utan att har givits möjlighetatt lägga fast de vägledande principerna. Utskottet förutsätter därför att regeringen skyndsamtfullföljer det arbete på de behandlade områdena som inletts avgen-etikkommittén och dåvarande inseminationsutredningen och som fortsatts avbl.a. I avvaktan därpå kan utskottet inte heller nuförorda att binder sig för någon viss uppfattning i de aktuellafrågorna I betänkandet SoU 1987188:26 (s. 15 1.) uttalade utskottetatt det på nytt ville framhålla det angelägna i att regeringen snarastfullföljer det arbete som inletts av gen-etikkommittén och som fortsatts avbl.a. det samt att regeringens arbete bedrivs med inriktningenatt ge underlag för en övergripande principiell diskussion kring deetiska frågeställningar som rör livets början. Regeringen borde, enligtutskottets mening, intensifiera sitt arbete i syfte att ge underlagtill ett sådant ställningstagande. Detta gavs regeringen till känna. Motioner(c) som i huvudsak överensstämmer med den nu aktuella 10 motionenbehandlades av utskottet i betänkandena SoU 1987/88:4 och SoU1987/88:26. Utskottet hänvisade därvid till det pågående arbetet 1989/90:SoU4 hosutredningen om det ofödda barnet och ville för tillfållet inte binda sig förnågot ställningstagande. Frågan om behovet av ett ökat rättsskydd för fostretbehandlades, med anledning av motioner (m) därom, i utskottets betänkanden SoU1987/88:2 och SoU 1987/88:21. Utskottet avstyrkte i betänkandet SoU 1987/88:2 motionenmed hänvisning till uttalanden i betänkandet SoU 1987/88:4, vari utskottetefterlyste regeringens överväganden med anledning av gen-etikkommitténs ochinseminationsutredningens tidigare förslag. Utskottet tillade bl.a. följande(s. 10). Utskottets ställningstagande för engenomlysning och eventuell förändring av vissa bestämmelser abortlagsamt för att frågor som rör abortlagen skall behandlas i den mån arbetet medfosterdiagnostiken ger anledning till det, har sin grund i utskottetsallvarliga övertygelse att de etiska problem, som genom den medicinskautvecklingen efter abortlagens tillkomst har uppstått itillämpningen av lagen, måste få sin lösning. Enligt utskottets meningrycks förutsättningarna för en abortlagstiftning baserad på den angivnahuvudprincipen om kvinnans rätt att själv inom vissa tidsgränser besluta omabort undan, om endast en misstanke uppstår att utsortering av individer, somav olika skäl bedöms som mindre önskvärda, sker med lagens hjälp, eller attlagen tillämpas så "generöst" att abort sker av , som om devore önskade skulle kunna räddas till livet. I betänkandet SoU 1987/88:21 erinrade utskottet om denbelysning av vissa frågor som begärt samt om det ännu intefårdigberedda förslaget från gen-etikkommittén och det ännu pågående arbetet iutredningen om det ofödda barnet. 1 avvaktan på resultatet av detta arbete sågutskottet inte skäl att initiera ytterligare utredningar på området. Även en motion (fp) om hanteringen av aborterade fosterbehandlades av utskottet i betänkandet SoU 1987/88:26 om befruktning utanförkroppen m.m. Beträfiande den aktuella forskningen om en metod att botaParkinsons sjukdom hade utskottet inhämtat att man använder sig av hjärncellerfrån högst . I betänkandet hänvisades också till att Svenskaläkaresälbkapets delegation för medicinsk etik har antagit riktlinjer föranvändning av vävnad från . Enligt dessa riktlinjer får vävnad tas endastfrån döda . I riktlinjerna sägs vidare att eftersom död inte förutsättercelldöd i varje enskilt organ, är det möjligt att efter dödentillvarata enskilda celler, vävnader eller organ för transplantation. Vidforskning på , eller där fosterceller kommer till användning, krävs attmodern informeras om forskningen och sedan efter rimligt rådrum ger sittsamtycke till denna. Utskottet (SoU 1987/88:20 s. 19 f.) konstaterade att frågor om hanteringen av aborterade skall övervägas av transplantationsut redningen. 1 direktiven hänvisas uttryckligen till utskottets tidigare i i uttalanden (i betänkandet SoU 1980/87:5) att det , för behandling av bl.a. Parkinsons sjukdom och diabetes, bedrivs forskning med 1989/90:SoU4 En av transplantationsutredningens viktigaste uppgifter är vidare,uttalade utskottet, att överväga och lämna förslag till vilka krav på samtyckesom bör ställas för att få ta organ för transplantation. Utskottet förutsatteatt utredaren även överväger frågan om formerna för moderns samtycke, närfrågan är om att använda ett aborterat , eller celler från ett sådant,för forskningsändamål. Utredningen skall även överväga frågan om den slutligahanteringen av dödfödda , vilket utskottet också såg som en angelägenfråga. Önskemålen i motionen ansågs i allt väsentligt tillgodosedda, ochmotionen avstyrktes därför. I sitt slutbetänkande (SOU 1984:88) Genetbk integritetdiskuterade gen-etikkommittén (5 1981:03) etiska, humanitära och sociala frågorkring hybrid-DNA-tekniken. Utredningen övervägde vidare behovet av en etisk ochsocial lagstiftning i syfte att sätta gränser för hur långt försök med att påkonstlad väg förändra anlag hos levande organismer skall tillåtas. Kommitténredovisade också olika synsätt beträffande det mänskliga livets början samtlade fram förslag rörande forskning och försök på befruktade ägg. I fråga omfosterdiagnostik anförde genetikkommittén bl.a. följande (s. léö f). Den genetiska diagnostiken öppnar vägen för tidigidentifiering av ett helt spektrum av tillstånd från svåra genetiska sjukdomaroch missbildningar över funktionsnedsättningar av olika slag ochsvårighetsgrad till vad som skulle kunna beteckneis som smärre variationer i enbefolkning. Ett krav på all medicinsk diagnostik är att den skall haett medicinskt syfte. Motivet eller målet måste vara att skydda liv,återställa hälsa eller minska lidande. Med tanke på den DNA-baserade diagnostikens möjligheteratt med bibehållet medicinskt syfte även nyttjas för andra ändamål bör dettakrav skärpas. Endast svåra sjukdomar bör komma ifråga för sådan diagnostik.Kriteriet bör vara att den riskerade sjukdomen hotar fostrets och det blivandebarnets liv eller utvecklingsmöjligheter. Användningen av genetisk diagnostik måste alltid föregåsav en noggrann familjegenetisk studie av arvgången för sjukdomen ifråga.Resultatet av en sådan undersökning avgör om genetisk diagnostik genomDNA-analys skall användas och vad man i så fall skall leta efter. ansåg vidare att bordefå till uppgift att lämna tillstånd till att bedriva DNA-baseradfosterdiagnostik och i sitt tillstånd räkna upp vilka sjukdomar som fårefterforskas. Betänkandet har remissbehandlats och övervägs fortfarande inomregeringskansliet. Statens medicinsk-etbka råd har tillsocialdepartementet framförtsynpunkter på betänkandet och de inkomna remissvaren. sinaallmänna synpunkter förutsätter och föreslår rådet att Genévede- klarationenoch , i egenskap av grundläggande 12 medicinsk-etiskadokument, i tillämpliga delar och analogt skall gälla vid försökpå och embryon. I detta sammanhang vill rådet lyfta 1989/90:SoU4 framföljande ur : "Syftet med biomedicinsk forskningsom innefattar försök på människa måste vara att förbättra diagnostiska,terapeutiska och profylaktiska åtgärder samt att öka förståelsen försjukdomens etiologi och patogenes". Vad gäller gen-etikkommitténs förslagtill normer bör deras existens, enligt rådets uppfattning och i likhet medkommitténs förslag, förankras i en lag som också anger efterlevnad och tillsyn.Forskning och försök på könsceller, embryon och är av den karaktären attdenna typ av forskning och försök, enligt rådets mening, bör bli föremål för enenhetlig etisk bedömning. De föreslagna etiska normerna uttrycker också viktigaprincipiella ställningstaganden. När det gäller att sätta gränser föranvändningen av genetisk fosterdiagnostik, avvisar rådet alla typer avförteckning över de sjukdomar som får efterforskas. Är 1980 tillsattes en särskild expertgrupp inomsocialstyrelsen med uppgift att utarbeta en fakta- och problembeskrivning ifråga om fosterdiagnostik. Expertgruppen har avgett rapporten(PM 27/82) som innehåller medicinsk-tekniska,psykologiska, etiska och juridiska aspekter på fosterdiagnostik. Rapporten harremissbehandlats, och en reviderad rapport utkom (Socialstyrelsenredovisar 1988:12, Fosterdiagnostik. Fakta och problembeskrivning). Utredningen om det ofödda barnet har, som tidigare nämnts,avgett sitt slutbetänkande SOU 1989:51 (Den gravida kvinnan och fostret två individer. Om sena aborter.). I fråga omfosterdiagnostik lämnas en faktaredovisning av diagnostikens användnings- ochproblemområden, vilka diagnostikmetoder som används samt i vilka fallfosterdiagnostik görs. Utredningens etiska överväganden i fråga omfosterdiagnostik redovisas utförligt. Frågan om frivillighet vidfosterdiagnostik tas upp, särskilt med avseende på screeningundersökningar.Synpunkter lämnas även beträffande vilka kvinnor som bör få tillgång tillfosterdiagnostik. Utredningens synpunkter i fråga om information ochvägledning i samband med fosterdiagnostik redovisas också. (5 1987:02) tillkallades genombeslut . Enligt direktiven (Dir. 1987:17) skall utredaren bl.a.överväga och lämna förslag till vilka krav på samtycke som bör ställas lör attfå ta organ lör transplantation. 1 direktiven anförs vidare, med hänvisning till utskottetsbetänkande SoU 1986/87:5, att det för behandling av bl.a. Parkinsons sjukdomoch diabetes bedrivs forskning med aborterade och att utredarenbör överväga frågor rörande hanteringen av aborterade . Slutbetänkandet, som bl.a. tar upp dessa frågor, kommerenligt uppgift att överlämnas 1990. Utskottetsbedömning 1989/90:SoU4 Utskottet konstaterar att de nu aktuella frågornabehandlas i såväl gen-etikkommitténs betänkande som slutbetänkandet frånutredningen om det ofödda barnet. Förslagen är föremål för beredninginom . Även i samband med transplantationsutredningenspågående arbete kommer vissa av de frågeställningar som motionärerna tar uppatt belysas. Regeringens överväganden i dessa frågor bör, enligt utskottetsmening, awaktas. Utskottet vidhåller uppfattningen att regeringen skyndsamtbör återkomma till med underlag för en övergripande principielldiskussion beträffande olika etiska frågeställningar som rör livets början. I awaktan på resultatet av beredningsarbetet anserutskottet inte att bör göra några sådana uttalanden som förordas imotionen. Utskottet avstyrker därför motion So469 (c). 1. beträffande översyn av regler för senaaborter attriksdagen avslår motion 1988/89:5o44ö yrkande I, 2. beträffande en förutsättningslös översyn avabortlagen att avslår motion 1988/89:So44ö yrkande 5, 3. beträffandeabortingrepp på utvecklingsstörda kvinnor att avslår motion1988/89;So4öl, 4. beträffandefosterdiagnostik m.m. att avslår motion 1988/89:So4ö9. Närvarande: (), (), StenSvensson (m), (), (), Per Stenmarck (m),(), (), (), IngridHemmingsson (m), (Ip), (), (vpk), (), (), () och Rosa-LillWåhlstedt (s). Reservation i989/90:SoU4 En förutsättningslös översyn av abortlagen (mom. 2) deb att det avsnitt i betänkandet som på s. 7 börjar med"Utskottet vidhåller" och slutar med "avstyrksföljaktligen." bort ha följande lydelse: Utskottet anser dock att det nu är dags att ånyo övervägaabortlagens innebörd. Lagen bygger på synen på fostret som en del av kvinnanskropp i stället för en individ med människovärde. Det är emellertid, enligtutskottets mening, väsentligt att nu slå fast att modern och det blivandebarnet är två olika individer som båda är skyddsvärda. Vid de olikaställningstaganden som måste göras när de olika individernas intressen skallvägas mot varandra bör man utgå från det sistnämnda synsättet. Vad utskottet nu anfört bör , med anledning avmotion 1988/89:So446 yrkande 5, som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffande en förutsättningslös översyn av abortlagenatt med anledning av motion 1988/89:so46é yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Gällandebestämmelser m.m....................................... 2 Utredningar................................................................. ........... 5 Utskottetsbedömning .............................................. ........... 6 Abortingrepppå utvecklingsstörda kvinnor .............. ........... 7 Tidigarebehandling..................................................... ......... 10 gotab 99243, 1989