bet · GD01UbU15 · 1989-12-31 00:00:00 — I motion 1989/90:Ub827 (fp) yrkande 1, som även behandlar utbildningsfrågor i , konstateras en alltför kraftig inriktning på yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan i förhållande till näringslivets struktur. Enligt motionärerna bör behovet av ökad teoretisk utbildning i gymnasieskolan i tillgodoses bättre. 1 motion 1989/90:Ub805 (s) delvis be handlas vissa rekryteringsfrågor inom vårdområdet. Motionärerna konstate rar att sökandeintresset till vissa vårdutbildningar successivt har minskat un- 10 Mot denna bakgrund krävs åtgärder för att rädda rekryte-1989/90:UbU15 ringsunderlaget. Motionärerna förslår att det bör ges möjlighetatt i ökad omfattning få anordna vissa vårdutbildningar inom kommunalvuxenutbildning (komvux). Länsskolnämnderna bör därför ges rätt att omfördelaoutnyttjade platser i gymnasieskolan till vårdinriktad utbildning inom komvux.Slutligen anförs i motion 1989/90:Ub759 (c) delvis att inlandsdelarna i Hallandslän har brister i den gymnasiala utbildningen. Enligt motionärerna bör olikalösningar prövas i syfte att allmänt förstärka utbildningen på gymnasial nivå ilänets inland. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. beslut (prop. 1987/88:102, UbU 1987/88:16, rskr1987/88:.367) om slopandet av direktramens sektorsindelning syftade till attstärka utbildningsplaneringen på länsnivå och öka kommunernas möjligheter attorganisera gymnasieskolan efter lokala önskemål och behov. 1 enlighet med 3kap. ll-14§§ gymnasieförordningen fördelar SÖ arselevplatserna mellan länen iform av länsramar, och länsskolnämnden bestämmer hur många intagningsplatsersom varje huvudman får inrätta för varje studieväg. När det gäller en utökad dimensionering avvårdutbildningar inom komvux vill utskottet hänvisa till förordningen (SÖ-FS1985:152) om överföring av vissa resurser mellan gymnasieskolans lilla ram ochkommunal vuxenutbildning. Om kurs för vilken länsskolnämnden tilldelat platserinom lilla ramen inte kommer till stånd, får motsvarande resurser enligt 4§samma förordning överföras till undervisningstimmar för gymnasieskolekurser iyrkesämnen och särskilda yrkesinriktade kurser inom komvux. Förordningen hartillämpats /86 och kommer enligt vad utskottet inhämtatatt gälla tills vidare I avvaktan på beredning av frågan om en ny struktur förgymnasieskolan. SÖ skall redovisa omfattningen m.m. avförordningens tillämpning. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub759 delvis, 1989/90:Ub805 delvis,1989/90:Ub821 yrkande 1 och 1989/90:Ub827 yrkande 1. När det gäWer fördelningen av elevplatser iförsöksverksamhet med treårig yrkesutbildning begärs i motionerna1989/90:Ub288 (s) delvis, 1989/90:Ub304 (c) yrkande 3 och 1989/90:Ub820 (fp)yrkande 1 delvis ökad tilldelning av intagningsplatser till gymnasieskolan iKronobergs län. I motion 1989/90:Ub259 (fp) begärs intagningsplatser förförsöksverksamhet med treårig naturbrukslinje i och slutligenföreslås i motion 1989/90:Ub273 (s) att gymnasieskolan i kommuntilldelas intagningsplatser för försöksverksamhet med industriell teknisklinje. Utskottet vill erinra om förordningen om försöksverksamhetmed treåriga yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan 1988/89-1990/91 (SÖ-FS1988:84). Enligt 9 S samma förordning bestämmer SÖ efter samråd med berördayrkesnämnder eller motsvarande vilka skolhuvudman som får delta iförsöksverksamheten. Regeringen härden ]990gett SÖi uppdrag att göraen preliminär fördelning av 1 200 intagningsplatser för försöksverksamhet medtreåriga yrkesinriktade linjer. Fördelningen skall ske på sådant sätt att Iförsta hand och kommun får försöksverk- samhet i full skala. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1989/90;UbU15 1989/90:Ub259. 1989/90:Ub273, 1989/90:Ub288 delvis, 1989/90:Ub304yrkande 3 och 1989/90:Ub820 yrkande 1 delvis. När det gäller delningslal för klass inom jordbruks-,skogs- och trädgårdsiit-bildningar (JST-utbildningar) föreslås I motion1989/90:Ub310 yrkande 14 att det bör bli möjligt för länsskolnämnderna attbesluta om delningstalet 16 i de fall det bara finns en klass av enJST-utbildnIng vid en skolenhet. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. I de fall länsskolnämnden bedömer en sådan åtgärdnödvändig får framställning därom - såsom anges i propositionen - göras tillregeringen. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att avslårmotion 1989/90:Ub3lO yrkande 14. beslutade vid /89 (prop.1988/89:100, bet. l988/89:UbU15, rskr. 1988/89:283) att antaletiiuagnitigsplat.ier för specialidrott vid idrotisgymnasierna skall uppgå till700 Intagningsplatser. SÖ föreslår i sin anslagsframställning för budgetåret1990/91 att antalet intagningsplatser skall utökas med 100 till totalt 800. 1 motion 1989/90:Ub819 (m) yrkande 9 föreslås en utökningav verksamheten med specialidrott i enlighet med SÖ:s förslag. Även imotionerna 1989/90:Ub810 (m) yrkande 1 och 1989/90:Ub542 (fp) yrkande 2framförs förslag om att fler ungdomar bör få möjlighet att kombinera utbildningmed idrott. Utskottet vill ånyo stryka under att avsikten med dennaform av gymnasieskolstudier är att underlätta för ungdomar som bedriverintensiv idrottsträning på elitnivå att kombinera detta med studier igymnasieskolan. Lltskottet delar föredragande statsrådets uppfattning ipropositionen om det nödvändiga i att inom nuvarande ram förspecialidrottsverksamhet ständigt ompröva organisationen med hänsyn tillgrenar, platsantal och orter Mot denna bakgrund anser utskottet att antaletintagningsplatser vid idrottsgymnasie-rna inte bör utökas. Med hänvisning tilldet anförda föreslår utskottet att avslår motionerna 1989/90:Ub542yrkande 2. 1989/90:Ub8lO yrkande I och 1989/90:Ub819 yrkande 9. 1 fyra motioner framförs förslag om anordnande avgymnasieutbildning i kombination med viss specialidroii. 1 motion 1989/90:Ub238(s) föreslås ett seglingsgymnasium i kommun, i motion 1989/90:Ub284 (fp)ett id-rottsgymnasium med allmän orientering och skidorlentering i Skellefteåkommun, i motion 1989/90:Ub302 (s) ett bandygymnasium i ochslutligen i motion 1989/90:Ub307 (m) yrkande 4 ett motorsport-gymnasium iÖstergötlands län. Utskottet vill hänvisa till bestämmelserna i 12 kap.gymnasieförordningen om kombination med specialidrott. Enligt 3 § är det SÖ somefter samråd med beslutar om vilka kommuner som fåranordna kombinationer med specialidrott i sin gymnasieskola, I hur stor omfattningdet får ske för resp. kommun och på vilken eller vilka idrottsgrenar somkommunens verksamhet med kombinationer skall inriktas. Med det an- 1989/90: UbU 15 förda avstyrker utskottet motionerna 1989/90:Ub238, 1989/90:Ub284, 1989/90:Ub302 och 1989/90:Ub307 yrkande 4. Enligt motion 1989/90:Ub309 (c) yrkande 4 innebär idrottenför handikappade en god möjlighet till både fysisk och psykisk rehabilitering.Mot denna bakgrund anser motionärerna att idrottsgymnasier för olika grupper avhandikappade bör starta på olika håll i landet. Utskottet anser i likhet med motionärerna atthandikappidrotten bör få stöd och stimulans från statsmakternas sida. Det finnsinget i gällande bestämmelser som hindrar att olika Idrottsgrenar inomhandikappidrotten anordnas som kombination med specialidrott Inomgymnasieskolans ram. En förutsättning är givetvis att det föreligger intressefrån såväl specialförbund som kommuner med gymnasieskola. Enligt vad utskottetinhämtat har en grupp handikappade elever /88 studerat vidgymnasieskolan I , där gymnasieutbildning i kombination medspecialidrott anordnas i grenarna längdskidåkning och skidskytte. Verksamhetenför handikappade elever kommer dock att upphöra fro.m. /91 pågrund av svårigheter att rekrytera elever Utskottet finner det med hänvisning till det anförda intepåkallat att gör något särskilt uttalande med anledning av motion1989/90:Ub309 yrkande 4, varför den avstyrks. I motion 1989/90:Ub300 (m, fp) redogörs för en form avregionala idrottsgymnasier som bedrivs i vissagymnasieortskommuner i . Den s.k. Smålandsmodellen har utvecklats isamarbete med länsskolnämnd, berörda kommuner och specialidrottsförbund.Enligt motionärerna är verksamheten uppbyggd på samma sätt som vididrottsgymnasier med riksrekrytering med följande skillnader Elevområdet ärbegränsat till viss region och kommunerna står för samtliga driftskostnaderinkl. löner för lärare i idrott. Eleverna har ingen timplanejämkning ocherhåller avgångsbetyg utan särskild notering om idrottsträning. Motionärernaföreslår att de regionalt rekryterande idrottsgymnasierna I kommunerna skall godkännas och att elever som kommer från andra kommunerskall beviljas Inackorderingstillägg i likhet med eleverna vid de riksrekryterandegymnasieskolorna. Enligt vad utskottet erfarit har efter ett omfattande beredningsarbete med samtligaspecialförbund angående behovet av utbildning för ungdomar inom svenskelitidrott inte aktualiserat den s.k. Smålandsmodellen. Utskottet anser attriksrekrytering av elever till viss idrottsgren är en förutsättning för attkombination med specialidrott på elitnivå skall få anordnas i gymnasieskolan.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion 1989/90: Ub300. r* 1989/90. Elevplatsramarför /92 och planeringsramar för l989/90UbU 15 budgetåret1992/93 samt inriktningen för direktramarna budgetåren 1993- När det gäller ramar för elevplal.scr i gymnasieskolan /92 föreslås i budgetpropositionen 119 ()()() intagningsplatseroch 287 900 årselevplatser för direktramen och 32 450 årselevplatser för lillaramen. Enligt motion l989/9():Ub3l7 (vpk) yrkande 21 delvis börgymnasieskolan vara dimensionerad så att samtliga 16-åringar kan få plats. Utskottet konstaterar att de av regeringen föreslagnaramarna för elevplatser för /92 överensstämmer med riksdagensbeslut vid /89 (bet. 1988/89:UbU 15, rskr 1988/89:283) omplaneringsramar för /92. Med hiinvisning till det anfördaföreslår utskottet att med avslag på motion l989/9():Ub3l7 yrkande21 delvis godkänner vad som förordats i proposition 1989/90:100 beträffanderamar för elevplatser i gymnasieskolan för /92. Utskottet föreslår att godkänner regeringensförslag till planeringsramar för elevplalser I gyiniiasicskolan för budgetåret1992/93. När det gäller inriktningen för direktrainanui förhudgetåren 1993-1995 vill utskottet erinra om vad som anförs ibudgetpropositionen om det beredningsarbete om gymnasieskolans struktur m.m.som skall ligga till grund för en ny gymnasieskola . Mot dennabakgrund anser utskottet att förutsättningarna för att göra en bedömning avgymnasieskolans dimensionering för de aktuella aren på l99()-talet är osäkra.Utskottet föreslår med detta förbehåll att utan erinran läggerproposition 1989/90:100 i denna del till handlingarna. 1 motion 1989/90:Ub325 (vpk) (öve'f.\å'<. försöksverksanilwimed treårig energiteknisk linje enligt en kursplan som utarbetats inom SÖ inomramen för pågående försöksverksamhet med treårig yrkesutbildning igymnasieskolan. Enligt motionärerna bör en treårig energiteknisk linje ersättaden tvååriga drift- och underhållstekniska linjen (Du-linjen) i gymnasieskolanmed hänsyn till den ökade tekniknivån inom olika industribranscher ochförändrade kompetenskrav för olika personalkategorier. Försöksverksamhetenberäknas kosta 3,2 milj.kr för /91, Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Genom regeringens förordning (SÖ-FS 1988:84) omförsöksverksamhet rned treåriga yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan1988/89-1990/91 har överlämnats åt SÖ att efter samråd med berörda yrkesnämndereller motsvarande bestämma vilka skolhuvudman som skall få delta i försöksverksamheten.SÖ skall också enligt förordningen fördela intagningsplatser mellanskolhuvudmännen och bestämma vilka studievägar som huvudmännen skall anordna. Med hänsyn till gällande beslutsordning när det gällerpågående försöksverksamhet med treårig yrkesutbildning anser utskottet attriksdagen bör avslå motion 1989/90:Ub325. I motion1989/90:Ub270 (m) erinras om att en stor del av undervisningen 1989/90:UbU!5 i försöksverksamheten med treårig yrkesutbildning I årskurs treskall vara arbetsplatsförlagd. Eiiligf motionären kommer det attbehövas utbildningsplatser i bl.a. småföretag. Särskilda medel tillackvisitörer för ut-hiUhiingsplaiser i småföretag bör därför anvisas avriksdagen. Utskottet utgår från att frågan om ackvisition avutbildningsplatser i såväl småföretag som andra företag omfattas av utvärderingenav försöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan.Mot denna bakgrund anser utskottet att resultatet av denna utvärdering ochregeringens förslag om en reformerad yrkesutbildning bör avvaktas innan fråganom medel till ackvisitörer för utbildningsplatser prövas. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1989/9():Ub270. Enligt motion l9S9/90:Ub214 (c) har landstingen inte enmed kommunerna likvärdig förutsättning när det gäller att anordna gymnasialutbildning utifrån förordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidragtill utbildning. Motionärerna anser att reduktionen av statsbidragtill gymnasial utbildning inte bör variera med huvudman och/ellerutbildningsområde (yrkande 1). En förändring av nuvarande bestämmelser bör skefro.m. /91 (yrkande 2). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. beslutade vid /81 (prop.1980/81:100 bil. 12, UbU 1980/81:22 och UbU 1980/81:30, rskr 1980/81:283) om enminskning av vissa statsbidrag till driften av gymnasieskolor Vidföljande beslutade (prop. 1981/82:100 bil. 12, UbU1981/82:18, rskr 1981/82:233) om en minskning med ytterligare 18 procentenheterav vissa statsbidrag till landstingskommunernas gymnasieskolor Detta regleras iförordningen (1982:610) om ändring i förordningen 1981:449 om minskning avvissa statsbidrag till utbildning. Utskottet anser att det inte finns anledning för riksdagenatt nu ändra sitt tidigare beslut i frågan, varför utskottet avstyrker motion1989/90:Ub214. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en minskningav statsbidraget till sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift förgymnasieskolan fr.o.m. re-dovisningsårei 1989/90. Beträffande anslagsbeloppel under Bidrag till driften avgymnasieskolor föreslår regeringen att för /91anvisar ett förslagsanslag på 624084500(. Utökningen av antaletintagningsplatser I försöksverksamheten med treårig yrkesutbildning och attdenna försöksverksamhet fr.o.m. /91 skall omfatta också årskurstre föranleder ett ökat medelsbehov av sammanlagt 36 milj.kr För planering,information m.m. införpropositionen om den nya gymnasieskolan beräknas 3milj.kr. Médelsbe-hovet för den gymnasiala lärlingsutbildningen som ärdimensionerad för 3200årselevplatser beräknas till 46,1 milj.kr. Förhemspråksundervisning och för extra undervisning i svenska under anslagspostenSärskilt undervisningsbidrag beräknas totalt 62,4 milj.kr. och för bidrag tillstudie-och yrkesorientering 60,1 milj.kr Enligtmotion 1989/90;Ub825 (m) yrkande 21 delvis bör avslå förslagetom utökad försöksverksamhet med treårig yrkesutbildning, vilket 1989/90:UbU15innebär att anslaget kan minskas med 10 milj.kr. 1 stället boren förstärkningske av den gymnasiala lärlingsutbildningen, varför bör anvisa 30milj.kr utöver regeringens förslag för detta ändamål (yrkande 23 delvis). Vidarebör avslå regeringens förslag om 3 milj.kr. för information omplanerad förändring av gymnasieskolan (yrkande 22). En besparing bör ocksåkunna göras på hemspråksundervisning och extra undervisning i svenska med 27,4milj.kr (yrkande 24). bör således (yrkande 25) till Bidrag tilldriften av gymnasieskolor för /91 anvisa ett förslagsanslag påtotalt 6230 445000kr., dvs. mindre än vad regeringen harföreslagit i proposition 1989/90:100, Enligt motion 1989/90:Ub807 (fp) yrkande 22 delvis börriksdagen anvisa 17,5 milj.kr. utöver regeringens förslag, dvs. 6258 345000 krMedelsökningen avser finansiering av en utökad försöksverksamhet med treårigyrkesutbildning med 2 800 platser utöver vad regeringen har föreslagit ibudgetpropositionen. Motionärerna föreslår att den utökade försöksverksamhetenfinansieras genom överföring av 17,5 milj.kr. från anslaget B 19. Bidrag tillåtgärder för kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m.m. tillförevarande anslag. För att finansiera en utökning av antaletintagningsplatser i försöksverksamheten med yrkesinriktad utbildning med 4000platser begärs i motion 1989/90:Ub310 (c) 24 milj.kr utöver vad regeringen harföreslagit i proposition 1989/90:100 (yrkande 9). För finansiering avytterligare 600 intagnings-platser för direktramen föreslås 9,6 milj.kr utöverregeringens förslag (yrkande 12). Slutligen bör den besparing om 35 milj.krsom drabbat gymnasieskolans undervisningsresurser till följd av tillämpningenav den s.k. cash limit-principen återföras (yrkande 16). Totalt bör såledesriksdagen till Bidrag till driften av gymnasieskolor anvisa , enökning med totalt 68,6 milj.kr. jämfört med regeringens förslag. Enligt motion 1989/90:Ub317 (vpk) yrkande 23 bör riksdagenanvisa 17,5 milj.kr för att finansiera en utökad direktram. Vidare harförsöksverksamheten med treårig yrkesutbildning enligt motionärerna visat sigmedföra betydande extra kostnader för kommunerna. Mot denna bakgrund bör riksdagenanslå 20 milj.kr utöver regeringens förslag (yrkande 26). För att möjliggöraen utökning av denna försöksverksamhet med en treårig energiteknisk linjeberäknas 3,2 milj.kr (yrkande 25). I syfte att förbättra syo-verksamheten igymnasieskolan föreslår motionärerna 25 milj.kr utöver vad regeringen harföreslagit (yrkande 11). Det totala medelsbehovet under anslaget beräknarmotionärerna till 6306545000kr, en ökning med 65,7 milj.kr. jämfört medregeringens förslag. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande: I konsekvens med utskottets ställningstagande I detföregående föreslår utskottet att med bifall till proposition 1989/90:100 och med avslag på motionerna 1989/90:Ub310 yrkandena 9, 12 och 16, l989/90:Ub3l7 yr kandena 11, 23. 25 och 26, 1989/90:Ub807 yrkande 22 delvis samt 1989/90:Ub825 yrkandena 21 delvis, 22, 23 delvis. 24 och 25 till Bidrag till driften av gymnasieskolor för /91 anvisar ett förslagsanslag på 16 Vissaläroplansfrågor 1989/90:UbU 15 I motion l989/90:Ub224 (vpk) fQres\åiiförsöksverksafnheimed att i den reguljära undervisningen i gymnasieskolan integrera musik ochdrama. Syftet är att på detta sätt stärka elevernas självförtroende. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. /86 haren omfattande försöksverksamhetinom gymnasieskolan bedrivits inom ramen för utvecklingsarbetet Gymnasieskolai utveckling (prop. 1983/84:116, UbU 1983/84:29, rskr 1983/84:412). Försöksverksamhetenhar successivt utvärderats av SÖ. Detta arbete har bl.a. legat till grund förSÖ:s redovisning av regeringens uppdrag om översyn av de tre-och fyraårigalinjerna i gymnasieskolan. SÖ:s förslag har remissbehandlats och bereds förnärvarande inom . 1 årets budgetproposition aviseras enproposition om en reformerad gymnasieskola under /91. För lokalt initierad försöksverksamhet finns särskildamedel enligt förordningen (1982:608) om statsbidrag till lokal skolutvecklingm.m. För /91 beräknas anslagsbeloppet för detta ändamål till68,9 milj. kr. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1989/90: Ub224. I motion 1989/90:Ub8l2 (fp) yrkande 1 föreslås attengelska som B-språk och C-språk införs som ordinarie ämnen i gymnasieskolan.Enligt motionärerna har många invandrarelever inte de förkunskaper i engelskasom svenska elever har i årskurs 1 av gymnasieskolan. Därför bör olikaåtgärder vidtas för att ge invandrareleverna goda kunskaper i engelska i densvenska gymnasieskolan. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Undervisning i engelska som C-språk i gymnasieskolan harbedrivits som försöksverksamhet /89 i vissa kommuner. Detinnebär att eleverna börjar studierna av språket på nybörjarnlvå. Förnärvarande bedrivs sådan försöksverksamhet vid högst 15 skolenheter i högsttio kommuner i landet. Enligt vad utskottet inhämtat är erfarenheterna goda avförsöksverksamheten med engelska som C-språk, och intresset från kommunernassida har varit större än vad som kunnat förutses. När det gäller införandet av engelska som B-språk igymnasieskolan vill utskottet hänvisa till 10 kap. 17 § gymnasieförordningen,där det anges att studiet av B-språk bygger på att eleverna i harstuderat språket som B-språk under två eller . Enligt vad utskotteterfarit har det Inte förelegat samma behov för Invandrareleverna att studeraengelska som B-språk som engelska som C-språk. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion l989/90:Ub812 yrkande 1. Enligt motion 1989/90:Ub234 krävs förebyggande åtgärderför atl förhindra onödig sktddsäitning i ungdomsåren. om kreditmarknaden och privatekonomiska frågor bör varaobligatoriska inslag i gymnasieskolans avgångsklasser anser motionärerna.Utskottet hänvisar till läroplan för gymnasieskolan (Lgy 70) och kurspla- nen(läroplan 1988:82) i ämnet samhällskunskap. Ett av fyra huvudmoment 1989/90:UbU 15 i detta ämne är politik, ekonomi, arbetsliv och sociala förhållanden.Under detta moment behandlas sådana frågor som konsumentens villkor och privatekonomisamt kredit- och penningmarknaden. Utskottet utgår från att undervisningen isamhällskunskap bedrivs enligt kursplanen. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion l989/90:Ub234. Till detta vill utskottet läggaföljande. Spardelegatlonen (Fi 1985:03) har fått uppdrag att ökahushållens sparande. Spardelegatlonen bedriver en omfattandeinformationsverksamhet i skolorna. I gymnasieskolan stöder spardelegatlonenundervisningen om privatekonomi genom dels fortbildning för lärare, delskostnadsfritt undervisningsmaterial. 1 studiedagsarrangemang samarbetarspardelegatlonen med resurspersoner från banker, konsumentorganisationer,försäkringsbolag, kronofogdemyndigheter m.fl. Ett särskilt gymnasieprojekt somgäller privatekonomi och sparande berör samtliga gymnasieskolor i landet. Enligt motion 1989/90: Ub310 (c) yrkande 15 böravsiämningsdatum för antalet elever i gymnasieskolan flyttas från den 15januari till . Motionärerna anför att nuvarandeavstämningsdatum kan leda till bl.a. underskott i en gymnasieskolas budget tillföljd av en minskning av antalet elever under läsåret. Då statsbidragsfragan för gymnasieskolan för närvarandebereds inom föreslår utskottet att avslår motionl9S9/9l):Ub310 yrkande 15. 1 motion l989/90:Ub8l4 (m. fp, s) yrkande 1 begärs attförsöksverksamhet med ettårig leknikenitblldning förläggs till gymnasieskolan iVärnamo kommun. Motionärerna understryker behovet av yrkesutbildad personaltill den omfattande småindustrin i sydvästra delen av . I budgetpropositionen (bil. 10 s. 157 f. och 231 f.)redovisas den planerade försöksverksamheten med en ettårig teknikerutbildningmed såväl som statlig huvudman. Lokalisering av försöksverksamhet avdetta slag är Inte en fråga för . Med det anförda avstyrker utskottetmotion /90:Ub814 yrkande 1. Frågan om anordnande av gymnasieskola I mindre kommunertas upp i motion 1989/90:Ub286 (c). Enligt motionärerna bör en kommun självkunna få besluta om anordnande av gymnasieutbildning. För att uppnåtillräckligt elevunderlag bör samverkan ske med komvux-verksamheten och andramindre kommuner Medanledning av motionsyrkandet vill utskottet anföra följande. Enligt 5 kap. 2 S skollagen får gymnasieskola anordnas avkommuner och landstingskommuner efter medgivande av SÖ I varje särskilt fall.Gymnasieortskommuner kan enligt 8 kap. 1 § gymnasieförordningen anordna s.k.filialutbildning. Sådan filialutbildning kan förläggas till en närbelägen kommunsom saknar egen gymnasieskola. Filialutbildning får dock endast avseyrkesinriktade studievägar Utskottet vill erinra om att försöksverksamhet medsamarbete mellan 1989/9():UbU 15 gymnasieskolan och vuxenutbildninghar bedrivits inom ramen för projektet i utveckling (prop.1983/84:116, UbU 198-3/84:29, rskr 1983/84:412). Försöksverksamheten skallslutligt avrapporteras av SÖ till regeringen .