bet · GD01SfU14 · 1989-12-31 00:00:00 — Imotion 51531 av och anför motionärerna att SJhar ett betydande intresse av att i konkurrens med fiyget och enskildabussbolag arbeta fram lämpliga rabattsystem lör studenterna och att samtidigtförhandlingar från studenternas sida bör upptas med andra trafikföretag så attkonkurrensen skapar bästa möjliga trafikförsörjning för studenterna. anser i motion 51540 att regeringen snabbt bör få i gångförhandlingar med SJ om dess möjlighet att ge rabatt och, om det visar signödvändigt, därefter ompröva sitt beslut inom sina budgetramar. Imotion 51505 (yrkande 5) av m.fi. begärs att ytterligare . anvisas till anslaget för bibehållande av reserabatterna förstuderande, dvs. det belopp som CSN beräknat för ändamålet i sinanslagsframställning. Sammayrkande framställs i motion Sf537 av m.fl. ochAgne begär i motion Sf504 och och i motion5f529 ett tillkännagivande att studeranderabatten inte bör slopas. IrsWerner m.fl. begär i motion 5f525 att studeranderabatterna inte skall avskaffas(yrkande 1) och att . anslås för att behålla rabatterna (yrkande 2). I motion 51542 av m.fl. begärs etttillkännagivande om att studeranderabatter bör ges även /90:SfU14 resor medbuss i skogslänen där det inte finns någon järnväg och att särskilda medel börställas till förfogande för detta ändamål. m.fl. begär i motion 51511 (yrkande 2) attrabatten för studerande på SJ skall garanteras och utökas att gälla även för des.k. E 4-tågen längs . m.fl. begär i motion51524 ett beslut om att CSN-rabatten på tåg skall behållas (yrkande 2) och attför de områden som har få eller inga järnvägsförbindelser rabattavtal skallslutas med länstrafikbolagen (yrkande 4) samt att medel 98 milj. kr. avsätts för dessa ändamål. Även i motionerna 51518 av , 51521 av KristinaSvensson m.fl., 51522 av m.fl., 5f527 av , 5f528 avMarianne , Sf530 av och , Sf532 avArne Kjörnsberg och 5f538 av och begärstillkännagivanden om att reserabatterna för studerande skall finnas kvar. Av CSN:s anslagsframställning framgår bl.a. att ,då i nuvarande form infördes, ca 475 000 studerande erhöll kortetoch att 5J:s nettointäkter för studeranderesor detta år ökade med till290 milj. kr. Vidare framgår att rabatten också lämnas på E4-tåget från till , dock endast i direkt anslutning tilltågresa, samt att GDG och beslutat lämna rabatt på bussresortill studerande mot uppvisande av . I anslagsframställningen angessom en av de viktigaste frågorna inför förhandlingarna med SJ för budgetåret1990/91 att försöka utöka giltighet till de delar av landet därtågförbindelser saknas. De reserabatter som är förknippade med ärenligt utskottets uppfattning utomordentligt värdefulla för studenterna. Dehar också fördelar i. andra avseenden. Utskottet anser det därför väsentligtatt sådana rabatter kan behållas och om möjligt också utvidgas framför allt pådet sätt CSN anger i sin anslagsframställning. En förutsättning är emellertidatt det kan ske inom den nuvarande kostnadsramen. Enligt vad utskottet erfarit har CSN tagit uppförhandlingar med andra trafikföretag i fråga om rabatter och har möjlighet att ta upp ytterligare förhandlingar. Med länstrafikföretagen förhandlar CSN även beträffande gymnasieelevernas kostnadsfria resor mellan hem och sko la. Utskottet har därför kommit till den slutsatsen att det bör finnas möjlighet att lösa frågan om reserabatterna på annat sätt än uteslutan de genom avtal med SJ. CSN bör alltså ta upp förhandlingar i detta avseende också med andra trafikföretag, såsom flyg- och båtbolag och länstrafikbolag. Härigenom löses också frågan om rabatter i sådana områden där det inte finns järnväg. Kostnaden för de rabatter som CSN kan förhandla fram med olika trafikföretag är emellertid svår att beräkna. bör därför bemyndiga regeringen att ge CSN i uppdrag att förhandla fram förmånligast möjliga reserabatter. Förhand lingsresultatet bör därefter föreläggas regeringen för godkännande, För tillkommande utgifter i statsbudgeten finns medel avsatta under 29 posten Beräknattillkommande utgiftsbehov. När förhandlingarna slut- l989/90:SfU14 förts och kostnaden kanuppskattas bör regeringen återkomma till med begäran om medel påtilläggsbudget. Genomdet anförda anser utskottet att motionerna om reserabatter för studerande ihuvudsak får anses tillgodosedda, och utskottet tillstyrker med det anfördaregeringens budgetförslag i denna del. Till följd av utskottetsställningstagande i fråga om studerandehälsovården bör till Bidrag till vissastudiesociala ändamål anvisas . Utbildningsarvoden till studerande vid vissalärarutbildningar Anslaget,som är nytt, omfattar utgiften för de utbildningsarvoden som harutbetalats under anslaget D 10 Utbildning för undervisningsyrken. Frånanslaget betalas utgifter för utbildningsarvoden till studerande vidlolkhögskollärarlinjen, handels- och kontorslärarlinjen, industri-ochhantverkslärarlinjen, vårdlärarlinjen och speciallärarlinjen. Ipropositionen föreslås att till anslaget F 8 för /91 skallanvisas ett förslagsanslag på . Deti propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i studiestödslagen(1973:349) har inte föranlett några erinringar från utskottets sida. Till följdav de förslag till höjda fribeloppsgränser och proportionell reducering somutskottet ovan har förordat behöver emellertid ändring göras även i paragrafersom inte omfattas av regeringens förslag. För att undvika att skallbehöva ta ställning till dels ett förslag till lag om ändring istudiestödslagen, dels ett förslag till lag om ändring i lagen om ändring istudiestödslagen och båda dessa lagar därefter promulgeras, har utskottet förtsamman regeringens och utskottets förslag till en lag om ändring istudiestödslagen (1973:349). Detta förslag återfinns i bilaga. 1. beträffandeomorganbation av studiestödsadminbtrationen att deb godkänner de ipropositionen angivna riktlinjerna för en successiv övergång till enorganisation med en sammanhållen länsstudiestödsnämnd i varje län, deb bemyndigar regeringenatt vidta de förberedelseåtgärder som behövs för att kunna genomföraomorganisationen, av de medel som tillfaller 1989/90:SfU14 statsverketgenom vuxenutbildningsavgiften för /91 används för att delvisfinansiera anslaget m.m., deb tillCentrala m.m. för /91 anvisar ett ramanslagpå . Ersättning till vbsa myndigheter för deras handläggning avstudiesocialt stöd attriksdagen till Ersättning till vbsa myndigheter för deras handläggning avstudiesocialt stöd för /91 anvisar ett förslagsanslag på , 4. beträffande studiehjälp vid utlandsstudier ochanslag till stu diehjälp m.m. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1989/90:51508yrkande 6 och 1989/90:Sf546 yrkande 1 deb till Studiehjälp m.m. för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på 2 , deb antardet av utskottet i bilaga framlagda förslaget till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) såvitt avser 3 kap. 22 §, 1(m) 5. beträffande utredning om bättre villkor förgymnasieelever m.fl. attriksdagen avslår motion 1989/90:51548, 2(vpk) 6. beträffandenytt studiemedebsystem attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5072 yrkande 5, 1989/90:Sf50S yrkande 1,1989/90:51517, 1989/90:51524 yrkande 1, 1989/90:51541 yrkande 1 och1989/90:51544, 3(m) 4(c) 5(vpk) 6(mp) 7. beträffandekonststuderandes villkor att avslår motion 1989/90:51533, 8. beträfiandehöjning av bidragsdelen attriksdagen avslår motionerna 1989/90:51524 yrkande 3 och 1989/90:51541 yrkande6, 7(c, vpk) 8(mp) attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:51505 yrkande 3 och1989/90:51541 yrkande 4 och med anledning av motionerna 31 1989/90:51501, 1989/90:51502, 1989/90:51505 yrkande 2, 1989/90.Sf506,1989/90:Sf508 yrkande 2, 1989/90.Sf509, 1989/90:SfU14 1989/90:51514,1989/90:51524 yrkande 5, 1989/90:51534, 1989/90:51535, 1989/90:51539,1989/90:51541 yrkande 3, 1989/90:51545 och 1989/90:51546 yrkande 2 i denna del antardet av utskottet i bilaga framlagda förslaget till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) såvitt avser 4 kap. 16, 19 och 24 §§, 9(m) attriksdagen avslår motion 1989/90:51508 yrkande 3, 10(m, c) attriksdagen avslår motion 1989/90:Sf541 yrkande 2, 11(vpk) 12. beträffandeavskrivning av studielån attriksdagen avslår motion 1989/90:51508 yrkande 5, 12(m) 13. beträffandebankernas medverkan attriksdagen avslår motion 1989/90:51508 yrkande 4, 13(m,fp) 14. beträ&nde studiemedel vid vbs utbildning att avslår motion 1989/90:51549, 14(fp) 15. beträffandeanslag till studiemedel m.m. attriksdagen med anledning av propositionen och motionerna 1989/90:51505 yrkande4, 1989/90:51541 yrkande 5 och 1989/90:51546 yrkande 2 i denna del tillStudiemedel m.m. lör /91 anvisar ett förslagsanslag på , 15(m) 16(vpk) 16. beträffande samverkan medstudiedokumentationssystemen att avslår motion 1989/90:51505 yrkande6, 17. beträffande samordnad adminbtrationatt avslår motion 1989/90:51523, 17(fp) 18. beträffandeöversyn av vuxenstudiestödet attriksdagen avslår motionerna 1989/90:51507, 1989/90:51516, 1989/90:51519yrkandena 2 och 3, 1989/90:51547 i denna del och 1989/90:5072 yrkande 6 i dennadel, 19. beträffande kollektiv ansökan frånpensionärsorganbationer m.m. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1989/90.51519yrkande 4 godkänner vad som förordats om förlängd försöksverksamhet med friareresursutnyttjande beträffande vuxenstudiestöden och med kollektiv ansökan ominternatbidrag för handikapp- och pensionärsorganisationer, 18(fp, c) 20. beträffande kollektiv ansökan frånegenföretagarorganbatio- 1989/90:SfU14 ner attriksdagen avslår motionerna 1989/90:51519 yrkande 5, 1989/90:Sf547 i denna deloch 1989/90:SG72 yrkande 6 i denna del, 19(fp, c) attriksdagen avslår motion 1989/90:51513, 22. beträffandeanslag till vuxenstudiestöd m.m. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna 1989/90:51508 yrkande 7, 1989/90:51519 yrkande 1 och1989/90:51546 yrkandena 3-9, debgodkänner att 1 . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för budgetåret 1990/91 används lör att finansiera anslaget Vuxenstudiestöd deb till Vuxenstudiestöd m.m. för /91anvisar ett reservationsanslag på 1 , 20(m) 21(fp) attriksdagen antar det av utskottet i bilaga framlagda förslaget till lag omändring i studiestödslagen (1973:349) i vad förslaget inte berörts ovan undermomenten 4 och 9, Bidrag till vbsa studiesociala ändamål 24. beträffande huvudmannaskapet förstuderandehäbovården att avslår motion 1989/90:51503, 22(vpk) 25. beträffandebidrag till studerandehäbovården attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51519 yrkande 7 i denna del och medanledning av motionerna 1989/90:51515 i denna del och 1989/90:51536 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 26. beträffandetalboks- och attriksdagen med bifall till propositionen medger att regeringen lämnar talboks-och det beställningsbemyndigande om . /92 som förordats i propositionen, 27. beträffandereserabatter för studerande att med anledning av motionerna 1989/90:Sf504, 1989/90:51505yrkande 5 i denna del, 1989/90:51511 yrkande 2 i denna del, 1989/90:51518, 1989/90:51521, 1989/90:51522, 1989/90:Sf524 yrkande 2 i denna del och yrkande 4, 1989/90:51525 yrkande 1, 1989/90:51527, 1989/90:51528, 1989/90:51529, 1989/90:51530, 1989/90:5f531, 1989/90:Sf532, 1989/90:51537 i denna del, 1989/90:51538, 1989/90:51540 och 1989/90:51542 som sin mening ger regeringen till känna vad 33 3 1989/90. 28. beträffande medebanvbningen 1989/90:SfU14 att med bifall till motion 1989/90:51519 yrkande 7 i denna deloch med anledning av propositionen och motionerna 1989/90:51515 i denna del och1989/90:5036 i denna del samt med avslag på motionerna 1989/90:51505 yrkande 5i denna del, 1989/90:51511 yrkande 2 i denna del, 1989/90:51524 yrkande 2 idenna del, 1989/90:51525 yrkande 2 och 1989/90:51537 i denna del till Bidragtill vbsa studiesociala ändamål för /91 anvisar ettförslagsanslag på . Utbildningsarvoden till studerande vid vbsalärarutbildningar 29. beträffande medebanvbningen attriksdagen med bifall till propositionen till Utbildningsarvoden till studerandevid vbsa lärarutbildningar för /91 anvisar ett förslagsanslag på119 . Utskottet hemställer vidare att ärendet skall avgörasefter endast en bordläggning. Närvarande: (), (), SiggeGodin (fp), (), (), (),(), (), (), (),(Ip), (), Margö (vpk), RagnhildPohanka (mp), (), () och Bo Finnkvist(s). Studiehjälp vid utlandsstudier och anslag tillstudiehjälp m.m. (mom. 4) , , (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Förslaget i" och på s. 12 slutar med "Studiehjälpm.m." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det av mycket stort värde omsvenska ungdomar bereds möjlighet till gymnasiestudier i ett annat land. Detta medverkar till en ökad internationalisering och en ökad 34 förståelseför andra kulturer. Inte minst krävs en större öppenhet i fråga omyrkesinriktade utbildningar. Kostnader för resa och uppehäl- 1989/90:SfU14 leoch avgifter vid utlandsstudier innebär dock antingen stora ekonomiskauppoffringar eller tvång att avstå från sådana studier. Utskottet anser därför,i likhet med motionärerna i motionerna 5f508 och Sf546, att elever skall hasamma rätt till studiehjälp i form av studiebidrag och inackorderingstilläggvid gymnasiestudier utomlands som i Sverige-Utskottets förslag om studiehjälputomlands kan beräknas kosta ca 35 milj, kr, varför regeringens förslagtill studiehjälp m,m, bör räknas upp med motsvarande belopp, deb att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4, beträffande studiehjälp vid utlandsstudier och anslagtill studiehjälp m.m. attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:51508 yrkande 6 och 1989/90:51546yrkande 1 och med anledning av propositionen deb tillStudiehjälp m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslag på ,, deb antardet av utskottet i bilaga framlagda förslaget till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) såvitt avser 3 kap, 22 § med den ändringen attlagrummet erhåller följande såsom Reservanternas förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Reservanternas förslag 22 § Studiehjälp enligt detta kapitel Studiehjälp enligt detta kapitel får beviljas svensk medborgare för får beviljas svensk medborgare för studier utom riket, om studierna studier utom riket för sådana stu- inte med lika stor fördel kan bedri- dier som motsvarar eller är jämför vas vid svensk läroanstalt. bara med studier vid svensk läro anstalt eller utbildningslinje som omfattas av förordnande enligt Även i andra fall fårstudiehjälp enligt detta kapitel beviljas för studier utom riket enligtbestämmeber som regeringen meddelar. Första och andra styckena gäller dock endast sådanastudier som motsvarar eller är jämförbara med studier vid svensk läroanstalteller utbildningslinje som omfattas av förordnande enligt 1 §. Första och andra styckena gäller Första stycketgäller inte för ej lör sjukperiod som avses i sjukperiod somavses i 15 §. Närmare föreskrifter om studiehjälp för studier utom riketmeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Utredningom bättre villkor för gymnasieelever i989/90:SfUl4 m.fl. (mom. 5) Margö (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Såsom ovan" och slutar med "motion S1548." bort haföljande lydelse; Den låga nivån på studiebidraget gör att många ungdomar igymnasieskolan tvingas att arbeta parallellt med sina gymnasiestudier. Även omvärvning av arbete och utbildning har fördelar, är gymnasiestudier ettheltidsarbete och omfattande extraarbete leder till sämre resultat i skolan.Utskottet anser därför att studiebidraget bör ha en sådan nivå att ungdomarinte av ekonomiska skäl tvingas att arbeta extra under terminerna. Detsammagäller nivån för inackorderingstillägg och extra tillägg. Det är vidare enligt utskottets mening viktigt attungdomar som har fyllt och alltså är myndiga har möjlighet att ha en egenekonomi utan att vara beroende av sina föräldrar, även om ungdomarna studerarvidare på gymnasieskola eller på folkhögskola. Ett ytterligare skäl att gymnasie- och folkhögskolestudiermåste kombineras med rimliga ekonomiska förhållanden är enligt utskottetsuppfattning att ungdomar inte av ekonomiska skäl bör lockas att genomgåinternutbildning inom företag i stället för vanlig utbildning. Utskottet anser således att det finns flera skäl attreformera studiefinansieringssystemet för folkhögskole- och gymnasieelever. Enutredning i detta syfte bör därför, såsom framhålls i motion 5f548, snarasttillsättas. deb att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffande utredning om bättre villkor förgymnasieelever m.fi. attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51548 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Nytt Studiemedelssystem (mom. 6) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Motioner om" och på s. 14 slutar med "och 51544." bortha följande lydelse: Skuldsättningen blir med dagens studiemedelssystem enligtutskottets uppfattning oacceptabelt hög vid kvalificerade studier vid högskoloroch universitet och tiden för återbetalning orimligt lång. Personer i vanligainkomstlägen och med måttlig skuldsättning kommer därför inte att kunna bliskuldfria före pensioneringen. Följden av detta blir att stora kostnader kommeratt uppstå för avskrivning av studieskulder. Trots att det nu gällande studiemedelssystemet just harträtt i kraft, behövs enligt utskottets mening redan nu en översyn för att komma -. till rättamed bristerna. Regeringen bör därför, som framhålls i motion Sf50S(yrkande 1), föranstalta om en översyn av studiemedels- 1989/90:SfU14 Systemet i syfte att ta fram förslag för att komma till rätta med problemen kring skuldsättningen. Härigenom tillgodoses ocksåi huvudsak motionerna Sf517, S072 yrkande 5, 51541 yrkande 1, 51524 yrkande1 och 51544. deb att moment 6 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse; 6. beträffande nytt studiemedebsystem att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:Sf508 yrkande 1 och med anledning av motionerna1989/90:5072 yrkande 5, 1989/90:51517, 1989/90:51524 yrkande 1, 1989/90:51541yrkande 1 och 1989/90;Sf544 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Nytt studiemedelssystem (mom. 6) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Motioner om" och på s. 14 slutar med "och 51544." bortha följande lydelse; 1 reservation 1 till utskottets betänkande SfU 1987/88:26framfördes stark kritik mot regeringens förslag i proposition 1987/88:116 tillnytt studiemedelssystem eftersom det viktigaste problemet skuldkrisen intelöstes genom förslaget. Det nya systemet medför att studieskulden, trots fullåterbetalning, kan växa år för vissa akademikergrupper om deraslöneutveckling blir svag. Det gäller framför allt grupper med lång studietidoch låg inkomst, t.ex. bibliotekarier och socionomer. Vissa grupper kommeraldrig att kunna betala tillbaka skulden. Detta beror på att i det föreslagnasystemet skall av inkomsten användas för amortering på studielånenmedan räntan kommer att bli högre (utan avdragsrätt). Således kommerstudieskulden att växa så länge som årslönen är mindre än skulden. Utskottet anser att den enda rimliga lösningen är attinföra en beskattad studielön på av basbeloppet kompletterad med statsgaranteradelån på av basbeloppet. Genom att studielönen blir beskattningsbar kanfribeloppsreglerna avskaffas, och utskottet förutsätter också attlitteraturkostnader blir avdragsgilla för de studerande. Även om kostnaderna för studielön enligt den angivnamodellen är svåra att beräkna, bör ett system med studielön ge lägresamhällskostnader eftersom behovet av avskrivning av skulder ochräntesubventioner minskar. Till detta bör läggas de samhällsvinster som uppstårgenom att fler skaffar sig en längre utbildning och att effektiviteten iutbildningssystemet höjs. Det bör, såsom anförs i motion 51517, ankomma påregeringen att lägga fram ett förslag till ett nytt studiemedelssystem i enlighet med det anförda. Härigenom tillgodoses också i huvudsak motionerna 5072 yrkande 5, 51541 yrkande 1, 51524 yrkande 1, 51544 och S1508 yrkande 1. . deb attmoment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:SfU14 6. beträffande nytt studiemedebsystem att medbifall till motion 1989/90:51517 och med anledning av motionerna 1989/90:5072yrkande 5, 1989/90:51508 yrkande 1, 1989/90:51524 yrkande 1, 1989/90:51541yrkande 1 och 1989/90:51544 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Nytt studiemedelssystem (mom. 6) Margö (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Motioner om" och på s. 14 slutar med "och S1544." bortha följande lydelse: I reservation 2 till utskottets betänkande SfU 1987/88:26framhölls att förslaget i proposition 1987/88:116 inte löste de grundläggandeproblemen i studiemedelssystemet och inte heller motsvarade kommande behov. Idet nya systemet har subventioner flyttats från återbetalningsdelen tillbidragsdelen och totalbeloppen. Därmed kvarstår problemen med den tungaskuldbördan efter studierna. Skulden blir orimligt och orättvist stor vidutbildningar som leder till yrken med lägre löneutveckling. Inför 1990-taletstår högskolan dessutom inför problemet med minskade ungdomskullar och därmedökande konkurrens med näringslivet om ungdomarna. Det långsiktiga målet föratt lösa dessa problem är att införa studielön för alla som studerar påhögskolan. På kort sikt bör ett första friar införas då denstuderande skall få tillgodoräkna sig studiemedlen som bidrag om enstudieprestation motsvarande 24 poäng på två terminer uppnåtts. Uppfylls intedenna studieprestation omvandlas bidraget till studielön till den del detskulle utgått som studielån i gällande system. studiemedelskommitté utredde inte de samhälleligaeffekterna av ett studielönesystem. En utredning bör därför tillsättas meduppgift att utreda förutsättningarna för att ersätta nuvarande studiemedelssystemmed studielön och som en första etapp införa ett friar enligt den ovan angivnamodellen. Det anförda bör med bifall till motion 51541 yrkande 1 ges regeringentill känna. Härigenom tillgodoses också i huvudsak motionerna 51508 yrkande 1,51517, S072 yrkande 5, 51524 yrkande 1 och 51544. deb att moment 6 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 6. beträffande nytt studiemedebsystem attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51541 yrkande 1 och med anledning avmotionerna 1989/90:5072 yrkande 5, 1989/90:51508 yrkande 1, 1989/90:51517,1989/90:51524 yrkande 1 och 1989/90:51544 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Nyttstudiemedelssystem (mom. 6) i989/90:SfUl4 deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Motioner om" och på s. 14 slutar med "och 5f544." bortha följande lydelse: För att det moderna samhället skall fungera är det avstörsta betydelse att det finns välutbildade människor. För att åstadkommadetta och för att få en jämn rekrytering till högre utbildning från allasamhällsklasser är studielön enligt utskottets uppfattning den enda rättvisalösningen. Utskottet anser därför att, som framhålls i motion 5f524 (yrkande1), en utredning bör tillsättas för att belysa kostnader och övrigakonsekvenser av införandet av studielön. Härigenom tillgodoses också ihuvudsak motionerna 5f508 yrkande 1, 51517, 5072 yrkande 5, 51524 yrkande 1 och51544. deb att moment 6 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 6. beträffande nytt studiemedebsystem attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51524 yrkande 1 och med anledning avmotionerna 1989/90:5072 yrkande 5, 1989/90:51508 yrkande 1, 1989/90:51517,1989/90:51541 yrkande 1 och 1989/90:51544 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Höjning av bidragsdelen (mom. 8) (), () och MargöIngvardsson (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "51524 yrkande3." bort ha följande lydelse; Konsumtionsprofilen för studenter är en typisklåginkomsttagarpro-fil. Skattereformens effekter kommer inte att kompenserastudenternas ökade levnadskostnader.