bet · GD01SoU19 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringen anser också att de s.k. psykodynamiska ochsocialpsykiatriska områdena är forskningsområden som blivit allt viktigare.Viss verksamhet pågår i landet inom dessa områden men har inte nått sammaställning som den biologiskt orienterade psykiatriska forskningen, heter det ipropositionen. Mot denna bakgrund kommer MFR att få i uppdrag att bedöma hur,inom nuvarande resurser, förutsättningar kan skapas för en snabbarekunskapsuppbyggnad inom de s.k. psykodynamiska och social psykiatriskaforskningsområdena inom psykiatrin. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt med forskning om samspelet mellan sociala förhållanden och psykiskohälsa. Sådan forskning ingår som en del i den folkhälsovetenskapliga forskningsom enligt propositionen utgör ett prioriterat forskningsområde. Med hänsynhärtill behövs enligt utskottets uppfattning inget initiativ från riksdagenssida i denna fråga. Utskottet avstyrker motion So40 (mp) såvitt nu är i fråga(yrkande 6). I motion So35 av () hemställs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförs om att forskningsresurserna på astma-allergiområdet måste ges en kraftig förstärkning. Enligt motionä ren misstänker forskare som studerar sambanden mellan miljö och allergier att luftföroreningar ligger bakom ökningen av astma och allergier i industriländerna. Motionären uppger att en mycket liten ., andel avforskningsmedlen har gått till forskning om miljön, som dock kan antas vara huvudorsak till sjukdomsökningen. Det 1989/90:SoU19 behövs alltså en kraftig förstärkning av forskningsresurserna pådetta område, menar motionären. Enligt propositionen (s. 65) har problemen med de s.k.sjuka husen visat att behoven av kunskap om sambandet mellan hälsotillståndethos befolkningen och brister i byggnaders utformning är mycketstora. I propositionen hänvisas till den statliga , som isitt betänkande Att förebygga ALLERGI/överkänslighet (SOU 1989:76) konstateratatt vi saknar kunskaper om uppkomsten av allergier/överkänslighet och att dettainte minst gäller de samband dessa problem har med inomhusmiljön. Regeringenbetonar i propositionen det ansvar som bl.a. byggforskningsrådet har förforskning och utveckling (FoU) om inomhusmiljön och uttalar attforskningsinsatserna inom detta område bör öka . I propositionen pekas också på ett ökat behov avmiljömedicinsk forskning med hänvisning till att miljöförändringar, särskiltutsläpp i luft och vatten, kan påverka människors hälsa (prop. s. 75). Enligtpropositionen är det önskvärt att forskningsnämnd, medicinskaforskningsrådet och , till vilket institutet förmiljömedicin är knutet, gör en bedömning av nuvarande forskning på området ochuppnådda forskningsresultat. Myndigheterna bör vidare belysa och precisera detfortsatta forskningsarbetet. föreslår också i sitt ovan nämndabetänkande att ett allergicentrum bildas med stat och näringsliv somfinansiärer. En viktig uppgift för ett sådant allergicentrum skulle vara attskaffa överblick över pågående allergiforskning och att genom konferenser låtaforskare, politiker, administratörer och branschfolk m.fl. mötas. Allergicentrumskulle också sprida information om forskningsresultat och vara en resurs attvända sig till för att få information om pågående forskning. är det vidare angeläget med ett nära samarbete mellanallergicentrum och (), som av utredningen föreslås fåansvar för samordning av ett tvärsektoriellt allergiforskningsprogram. I motion So488 av () och () hemställs, med hänvisning till vad allergiutredningen föreslagit, attriksdagen hos regeringen begär förslag om inrättande av ett allergicentrum. I motion So422 av () hemställs attregeringen ges till känna att det föreslagna allergicentrum bör etableras iKarlskrona. Enligt motionären torde ett framtida allergicentrum ha behov avfortlöpande kontakter med Statshälsan och , som båda är lokaliseradetill . I motion So35 (c) begärs en kraftig förstärkning avforskningen om miljön som orsak till ökningen av astma och allergier. Utskottetkonstaterar att regeringen i propositionen föreslår ökad 1989/90:SoU19 satsningpå forskning om inomhusmiljön och forskning om hur yttre miljöförändringar påverkarmänniskors hälsa med hänvisning till bristen på kunskaper om uppkomsten avallergier och överkänslighet. Behovet av forskning om orsakerna till uppkomsten avastma/allergier framhålls alltså starkt i propositionen. Även iallergiutredningens betänkande framhålls behovet av ytterligare kunskaper pådetta område. Motion So3S (c)påkallar därför enligt utskottets mening inte något initiativ av riksdagen.Motionen avstyrks. Utskottet anser att den fortsatta beredningen avallergiutredningens betänkande bör avvaktas även innan övervägerfrågorna om att inrätta ett allergicentrum. Motion So488 (m, fp) avstyrkssåledes. Av motsvarande skäl har inte heller anledning att nu uttalasig om lokaliseringen av ett eventuellt allergicentrum. Även motion So422 (m)avstyrks därför. I avsnitt 6 i propositionen redovisas behovet av insatserför HrV/aids-relaterad forskning. För att bl.a. kartlägga och förhindrasmittspridning behöver den medicinska forskningen kompletteras medsamhällsvetenskaplig forskning om exempelvis sociala beteenden och sexualitet.Det socialvetenskapliga forskningsrådet föreslås därför få ett tillskott fördetta ändamål genom överföring av 1 milj.kr. från aidsanslaget (A 5). Det medicinska forskninrådet, MFR, stöder redan medicinskforskning på detta område. Under en följd av år har genom särskilda beslut avregeringen 3 milj.kr. anvisats MFR som stöd till forskning om HIV ochAIDS. Enligt propositionen kvarstår behovet av denna forskning som därförföreslås få ett mer reguljärt stöd. Medel motsvarande vad som hittillsanvisats, 3 milj.kr., föreslås i fortsättningen beräknas under anslaget tillMFR (prop. avsnitt 17, s. 313). Forskningen vid , ,kring HrV-infektion ligger enligt propositionen i den internationella forskningsfronten.Ett av de viktigaste projekten avser utvecklingen av ett vaccin mot HFV medanvändning av HIV-2-infektion hos makaker (apor) som experimentell modell. Ettav de första HrV-2-virusisolaten i världen påvisades och karaktäriserades vidlaboratoriet. HIV-2-viruset' har också utnyttjats för att utveckla diagnostiskaantikropptester. Anslutande forskning har enligt propositionen givit resultatsom tyder på att vaccination mot HlV-infektion resp. aids är möjlig. Teknikerhar utvecklats som medfört förbättrad diagnostik. I syfte att stärka forskningen kring infektionssjukdomaroch smittskydd föreslåsatt fem professurer och en laboratorstjänst vid SBL successivt omvandlastill professurer vid (Kl). 1990förelås att tre professurer i smittskydd, särskilt klinisk immunolo- gi ismittskydd, särskild klinisk virologj och smittskydd samt särskild 1989/90;SoU19 kliniskparasitologi vid Kl inrättas med placering på SBL. Innehavarna av tjänsternaskall också vara avdelningsföreståndare vid laboratoriet. (Om anslaget E 10,SBL, se vidare nedan). I motion So33 (c) anförs att HlV-smitta och aids alltjämtutgör ett hot mot folkhälsan. Det tillskott på 1 milj. kr. som forskningenföreslås få är enligt motionärerna inte tillräckligt för att komma någotbotemedel på spåren. Motionärerna föreslår att ytterligare 1 milj. kr. går tillforskning på aidsområdet inom ramen för det socialvetenskapliga forskningsrådet(yrkandena 6 samt 7, delvb). Utskottet konstaterar att regeringen föreslår enförstärkning av den medicinska aids-forskningen, dels genom att MFR föreslås fåett mer reguljärt stöd till denna forskning, dels genom att resurserna påområdet vid SBL vidareutvecklas. Ett av de viktigaste forskningsprojekten vidSBL avser utvecklingen av ett vaccin mot HIV. För att komplettera den medicinska forskningen medsamhällsvetenskaplig forskning om smittspridning och sexualitet föreslås ipropositionen att 1 milj. kr. förs över från aids-anslaget till detsocialvetenskapliga forskningsrådet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att HlV-smittaoch aids alltjämt utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan och att enintensifierad forskning på området därför är angelägen. Eftersom forskningen omHIV och aids prioriteras i propositionen anser utskottet emellertid inte attmotionen påkallar något initiativ av . Motion So33 (c) avstyrks därföri här aktuella delar (yrkandena 6 och 7, delvis). Det nya socialvetenskapliga forskningsrådet föreslås fåett samordnande ansvar för forskningen om äldre med uppgift att löpande följaoch bearbeta forskningsområdet. Inom rådets ansvarsområde föreslås att treprogramområden ges särskild prioritet, nämligen forskning om omsorgen om äldreoch omvårdnadsforskning, utvärderingsforskning samt de äldre och ekonomin(prop. s. 64). I propositionen föreslår regeringen ökade resurser för forskningom äldre . Inrättandet av tre professurer ipsykologi, sociologi och socialt arbete föreslås, samtliga tre med inriktningpå äldreproblem (s. 63). Vidare har regeringen beaktat behovet av medel förforskning rörande äldres hälso- och sjukvård, genom att till medicinskaforskningsrådet anvisa ytterligare resurser för stöd till forskning omdemenssjukdomar (prop. s. 312). I fleramotioner tas upp behovet av äldreforskning. I motion So201 av m.fl. (m) hemställs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökade forsk ningsinsatser i fråga om demenssjukdomar och demensliknande till stånd (yrkande 11). Enligt motionärerna måste samtliga universitets- 23 sjukhus ges resurser för undervisning och forskning rörande demens- sjukdomaroch psykiska sjukdomar hos äldre. motiverarenligt motionen särskilda professurer i geriatrisk psykiatri vid dessa sjukhus. I motion So314 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande till regeringen om behovet av ökad forskning angående demensoch andra åldersrelaterade sjukdomar (yrkande 9). Enligt motionärerna finns detflera starka skäl för sådan forskning, bl.a. det faktum att antalet personer iåldersgruppen kommer att öka kraftigt. Motionärerna uppger att idenna åldersgrupp drabbas av demenssjukdomar. Även i motion So33 (c) framhålls behovet av ökad forskningkring demens och andra åldersrelaterade sjukdomar. Motionärerna anser att detnya socialvetenskapliga forskningsrådet bör erhålla 1 milj. kr. för dettaändamål (yrkandena 4 och 7, delvb). I motion So40 av m.fl. (mp) hemställs, medhänvisning till vad som anförts i motion Ubl41, att regeringen ges till kännavad som anförts angående hälsovetenskaplig forskning samt angående forskning omäldre (yrkande 5). Motionärerna anser att det är nödvändigt att satsa på sådanforskning om den s.k. sjukvårdskrisen skall . Genom forskningen hoppasmotionärerna att åstadkomma en långsiktig planering av förebyggande åtgärderoch av den sociala välfården. I motion 1989/90:Ubl47 föreslår , m.fl.(fjp) att anslaget till MFR för stöd till demensforskning bör ökas med 10milj.kr., dvs. med 9 milj.kr. utöver regeringens förslag. Motionen bereds avutbildningsutskottet. Utskottet uttalade i ett tillkännagivande tillregeringen att det var mycket angeläget med en ökad forskning kringdemenssjukdo-marnas orsaker och möjligheter till behandling. Enligt utskottetsmening krävde forskningen om demens ökade resurser. Utskottet förutsatte attdetta skulle komma att beaktas vid utformningen av den kommande forskningspropositionen.Riksdagen följde utskottet. (1989/90:SoU12, s. 5, rskr. Utskottet gör följande bedömning. Forskning om demenssjukdomar och andra åldersrelateradesjukdomar faller inom det medicinska forskningsrådets ansvarsområde. Med stödfrån MFR bedrivs också redan en omfattande medicinsk forskning kring senildemens, åldersproblem och Alzheimers sjukdom (se prop. s. 312). Regeringenanser i propositionen att ytterligare resurser bör ställas till MFR;sförfogande för stöd till forskning om demenssjukdomar och beräknar för dettaändamål 1 milj.kr. Utskottet delar motionärernas uppfattning om behovet avökade forskningsinsatser i fråga om demenssjukdom och andra liknandetillstånd. Mot bakgrund av innehållet i forskningspropositionen i dessa frågoranser utskottet emellertid inte att det behövs någon åtgärd från riksda- gens sidamed anledning av motionerna So201 (m) yrkande 11, So314 1989/90:SoU19 (c)jTkande 9 och motion So33 (c) yrkandena 4 och 7, delvis. I motion So40 (mp) efterlyses bl.a. hälsovetenskapligforskning om äldre. I forskningspropositionen föreslås kraftigt ökade resurserunder den kommande treårsperioden för forskning om äldre. Inom det nyasocialvetenskapliga forskningsrådets ansvarsområde föreslås att tre programområdenför äldreforskning ges särskild prioritet. Bl.a. föreslås att tre nyaprofessurer inrättas, samtliga med inriktning på äldreproblem. I propositionenföreslås också en förstärkning av den folkhälsovetenskapliga forskningen (seäven ovan, s. 11). Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion So40 (mp)yrkande 5. Handikappforskningen bedrivs inom flera olika discipliner,vilket framgår av att forskningen stöds av skilda sektorsorgan och myndigheter,såsom arbetsmiljöfonden, ,medicinska forskningsrådet, styrelsen för teknisk utveckling, statens råd förbyggnadsforskning och transportforskningsberedningen. I propositionen föreslås att det socialvetenskapligaforskningsrådet tar över forskningsnämndens (FRN:s) ansvar förhandikappforskning. Enligt propositionen har FRN initierat och stött flera betydelsefulla projekt inom handikappforskningen.Det hittillsvarande arbetet har, enligt propositionen, också inneburit attforskningsområden har kunnat identifieras och värdefulla kontaktnät byggas upp.Genom att samordningen av handikappforskningen bör ske utifrån sammautgångspunkter som tidigare kommer FRN:s hittillsvarande verksamhet att utgöraen viktig grund för det socialvetenskapliga forskningsrådets arbete, heter deti propositionen. Liksom tidigare bör övriga finansiärer av handikappforskning,på samma sätt som angavs i den förra forskningspropositionen, medverka ifinansieringen av denna forskning (prop. s. 64). I propositionen (s. 253) uppges att handikappforskningenhar kartlagts av bl.a. DSF och FRN. Det har därvid framkommit att det finnsett behov av ökad samhällsvetenskaplig forskning med inriktning på handikapp.Bl.a. saknas tillräckliga kunskaper om samhälleliga förhållanden som bidrartill att utveckla och vidmakthålla handikapp. Regeringen förordar därför attdet inrättas två nya professurer, en i sociologi med inriktning mot handikapp,och en i handikappforskning med beteendevetenskaplig inriktning. De medel för handikappforskning som anvisats FRN,, bör enligt propositionen i fortsättningen beräknas under femtehuvudtiteln. I motion So296 av m.fl. (c) som väcktsunder den 25 allmänna motionstiden hemställs att regeringen ges tillkänna vad som i motionenanförts om forskning och utveckling på handikappområdet /90:SoUl9 (yrkande10). 1 motionen framhålls att forskning, metodutveckling och utbildning inomhandikappområdet är av mycket stor vikt för att minska hindren för dehandikappade. Ämnesområdets karaktär gör emellertid att forskningen griper övermånga områden: medicinska, tekniska, ekonomiska, juridiska etc. Detta medförenligt motionärerna risk för splittring som kan göra handikappforskningenineffektiv. Av avgörande betydelse är att forskarna håller nära kontakt med dehandikappade och deras organisationer liksom med näringslivet. Tvärvetenskapligaprojekt måste stödjas och resultaten från dessa komma de handikappade till del,heter det i motionen. Även i motion So33 (c) framhålls att handikappforskningenbehöver bedrivas inom ramen för tvärvetenskapliga projekt. Motionärerna anserockså att staten bör ta sitt fulla ansvar för denna forskning och att övrigafinansiärer av handikappforskning inte skall behöva medverka. Påvårdforskningsområdet behövs ytterligare forskning som rör dearbetsmarknadsmässiga förhållandena för handikappade. Vad som i motionenanförts om inriktningen av forskningen bör ges regeringen till känna (yrkande 2delvb). Utskottet konstaterar att det socialvetenskapligaforskningsrådet i propositionen föreslås få ansvaret för planering, samordningoch kanalise-ring av resurserna till handikappforskningen. Utskottet har ingenerinran mot detta. Det är vidare, enligt utskottet, en fördel om övrigafinansiärer även i fortsättningen stöder denna forskning. Utskottet utgår frånatt rådet i sin verksamhet kommer att beakta behovet av tvärvetenskapligforskning på detta område och avstyrker därför motionerna So296 (c) yrkande 10och So33 (c) yrkande 2, delvis. I motion So40 (mp) hemställs att beslutar atthandikappforskningen även i fortsättningen skall ha tre forskartjänster(yrkande 3). Vidare begärs ett tillkännagivande om vad som i motionen anförtsangående målsättningen för handikappforskningen (yrkande 4). Enligtmotionärerna har tidigare tre forskartjänster ägnats åt handikappforskning,men med den nya organisationen blir det bara två. Handikappforskningen bordeockså, enligt motionärerna, satsa resurser på att ta frambostadsinredningsdetaljer, fordon, utbildningsutrustning m.m. och utformning avstadsplaner som kan fungera lika bra för handikappade som för barn, gamla ochfullt rörelseförmögna människor. Utskottet konstaterar att regeringen iforskningspropositionen föreslår att två nya professurer med inriktning påhandikapp inrättas, att drygt 4 milj.kr. förs över från FRN till det nyasocialvetenskapliga forskningsrådet och att rådet övertar de satsningar påhandikappforskning som FRN gjort. Utskottet har ingen erinran motförslagen i propositionen och avstyrker motion So40 (mp) yrkande 3. Bl.a. genom att handikappforskningen stöds av sektorsorganinom skilda verksamhetsområden bör den breda inriktning av handikapp forskningen som efterlyses i motionen kunna tillgodoses. Utskottet 26 avstyrker därför motion So40 (mp) även i nu aktuell del (yrkande 4). I motionSo37 av () begärs ett tillkännagivande om vad 1989/90:SoU19 som imotionen anförts om behovet av forskning och rehabilitering av ryggskador.Motiveringen till motionen finns i motion Ubl46. Motionären anser attsocialstyrelsen bör få i uppdrag att kartlägga och analysera forsknings- ochrehabiliteringsbehoven på detta område. Problemet med ryggskador skall inteses enbart ur ett handikapperspektiv, menar motionären, utan som något som kandrabba alla. I propositionen påpekas att sjukdomsmönstret i Sverigehåller på att förändras. Systematiskt förebyggande vård och förbättradebehandlingsmetoder har lett till minskad dödlighet och ökad överlevnad i bl.a.olika cancerformer. Därmed framstår, enligt propositionen, psykisk ohälsa ochryggbesvär som allt viktigare folkhälsoproblem att lösa. av medicinsk metodik,SBU, skall verka för en samordnad värdering av dels sådana metoder som är ibruk inom sjukvården och där det finns skäl för omprövning av deras värde, delsännu inte etablerade metoder. Arbetet inom SBU förutsätter ett nära samarbetemed forskarsamhället och sjukvårdens huvudmän. SBU redovisar sinaställningstaganden i rapporter över kunskapsläget inom de granskade områdena.SBU har presenterat en omfattande studie kallad "Ont iryggen". Enligt denna studie utgör brister i arbetslivet en viktig orsaktill ryggbesvär. En annan orsak är felaktiga behandlingsmetoder. Även enligt propositionen är belastningsskador, inte minstryggbesvär, ett ökande problem inom arbetslivet, bl.a. som en följd av attmånga arbeten är monotona och utförs i låsta arbetsställningar. Varannanarbetssjukdom och vart ärde arbetsolycksfall är relaterade till belastningsproblem(prop. s. 66). som inrättats genom attarbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning blivit en egen myndighet,prioriterar redan forskning om belastningsskador.Arbetsmiljöfonden, som bl.a. har till uppgift att stödja sådan forskning somkan motverka uppkomsten av arbetsskador, har givit avsevärtutrymme åt stöd till forskning och utveckling avseende arbetsställningar ocharbetsbelastning, heter det i propositionen (s. 378). Arbetsmiljöfonden startadehösten ett program mot belastningsskador, som enligt propositionen nu harkommit in i ett aktivt skede. Såsom framhålls i propositionen har ryggbesvär kommit attframstå som ett allt större folkhälsoproblem. Utskottet ser därför positivt påatt SBU ägnar stor uppmärksamhet åt ryggbesvär, liksom på att forskning om deryggåkommor och andra belastningsskador som har sin grund i arbetsmiljönprioriteras inom arbetslivsforskningen. Utskottet delar alltså motionärensuppfattning att det är angeläget med forskning om ryggskador och attrehabiliteringsbehoven behöver utredas. Med hänsyn till vad som framhålls ipropositionen i dessa delar anser utskottet emellertid inte att riksdagenbehöver ta något initiativ med anledning av motion So37 (c). I motionSo427 av och (båda fp) tas upp 1989/90:SoU19 forskningom de handikapp som orsakas av reumatiska sjukdomar. Motionärerna beskriverBechterews sjukdom, som är en form av ryggradsreumatism. Enligt motionärernakan det finnas 80 000 patienter i landet med denna sjukdom, som till störstadelen drabbar män. Sjukdomen debuterar i allmänhet i 2030-årsåldern.Sjukdomsförloppet är allvarligare ju yngre man är när man drabbas. En tidigtställd diagnos kan hjälpa patienterna till ett någorlunda drägligt liv, men detfinns ingen bot för sjukdomen. Motionärerna hänvisar till vikten av entidig diagnos och hemställer dels att regeringen bör ges tillkänna att resursermåste sättas in på mer forskning på det reumatologiska området (yrkande 1),dels att hos regeringen begär en kartläggning av Bechterews sjukdomi syfte att främja tidig upptäckt (yrkande 3). Motion So534 av och (båda fp) handlarom skador av whiplash-(pisksnärt)karaktär. Med whiplash-skador förstås sådanaskador som uppkommer i nackregionen främst vid bilkollisioner, särskilt vidpåkörning bakifrån. Enligt motionärerna drabbas minst 10 000 människor varje årav whiplash den osynliga trafikskadan , men det kan vara många fler. Skadanär svår att diagnostisera. Bäst förutsättningar har sjukgymnaster och läkaremed utbildning i ortopedisk medicin. Motionärerna uppger att det pågårforskning om whiplash vid . Statsmakterna bör se över om forskningsinsatsernabehöver förstärkas, anser motionärerna, och hemställer att detta ges regeringentill känna (yrkande 2). I motion So427 (fp) tas upp behovet av forskning om dehandikapp som orsakas av reumatiska sjukdomar, i synnerhet av den form avryggradsreumatism som fått namnet Bechterews sjukdom. Såsom motionärernapåpekar drabbar ryggradsreumatism många människor och utgör ett storthälsoproblem. Utskottet anser att det är viktigt att forskning sker omreumatiska sjukdomar. Det bör emellertid ankomma på de ansvariga myndigheternaatt på sedvanligt sätt bedöma vilka forsknings- och utvecklingsprojekt som börbeviljas medel. Motion So427 (fp) yrkandena 1 och 3 avstyrks därför. Även den form av trafikskada som kallas whiplash drabbarmånga människor. Enligt uppgift bedrivs forskning om whiplash vid Umeåuniversitet och vid Are sjukhus. Vid iGöteborg bedrivs försök med att lindra den värk som drabbar whiplash-skadade.Utskottet ser positivt på forskning om whiplash-skador. bör dock inteprioritera mellan olika forskningsprojekt utan detta bör göras av deanslagsbeviljande myndigheterna. Motionen (fp) avstyrks därför (yrkande 2). Invandrarforskning l989/90:SoUl9 Delegationen för invandrarforskning, DEIFO, som sedan år1983 har varit knuten till , har haft till uppgift attinitiera, samordna, främja och informera om invandrarforskningen i . Ipropositionen (avsnitt 19, s. 380) anförs att det nu är angeläget att bygga uppen mer permanent organisation för stöd till forskning inom invandrarområdet.Detta är skälet till att DEIFO tillsammans med DSF föreslås ombildas till ettsocialvetenskapligt forskningsråd. börinvandrarforskningen, enligt propositionen, få väsentligt ökade resurser. Detföreslås bli en uppgift för det socialvetenskapliga forskningsrådet att närmareöverväga hur dessa resurser skall fördelas mellan enskilda forskningsprojektoch den mer långsiktiga kompetensuppbyggnaden på universitet och högskolor.