bet · GD01JoU24 · 1989-12-31 00:00:00 — Riskenför en försämrad konkurrenskraft för de större pannorna och andra snedvridande effekter gör det nödvändigt att kompensera de pannägare som omfattas av avgiftssystemet. Utan att styreffekten av avgifterna går förlorad skall de avgiftsskyldiga kunna kompenseras genom att kollektivet av avgiftsskyldiga tillgodoförs ett belopp som är lika stort som de avgifter som belöper på . En lämplig grund för fördelningen av beloppet mellan de avgiftsskyldiga är den nyttiggjorda energin i form av el eller värme från den avgifts pliktiga pannan. En sådan fördelningsgrund har bl.a. fördelen att den premierar ett effektivt energiutnyttjande och en hög verkningsgrad. Enutvärdering av avgiftssystemets effekter bör företas senast 1989/90:JoU24 efter införandet. Utsläppfrån trafikflygplan bör enligt motion Jo51 beläggas medavgifter. För kväveoxider bör enligt motionen avgiften utgå med . per kgkväveoxider (yrkande 2) och för kolväten med . per kg utsläppt kolväte(yrkande 3). För utsläpp från vägtrafiken bör avgiften på kväveoxider vara 60kr. per kg kväveoxider (yrkande 4) och för kolväten . per kg kolväten(yrkande 5). föreslår i motion Jo52 yrkande 4 en kloravgjft om 50kr. per kg organiskt bundet klor. För att en ytterligare skärpning avstyreffekten skall uppnås bör enligt vpk-motionen Jo53 yrkande 3 avgiften gesen trappstegsformad konstruktion och med tre års intervaller höjas med minst10 kr. per kg kväveoxid. I motion Jo55 (m) framhålls som angeläget attavgiftssystemets effekter kontinuerligt följs upp och utvärderas. Enredovisning bör presenteras för och ligga till grund förett ställningstagande till systemets fortsatta utformning (yrkande 2). Medanledning av motion Jo51 yrkandena 2 och 3 om kväveoxidavgift resp.kolväteavgift för trafikflygplan vill utskottet anföra följande. Enligt lagen(1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik utgår skatt på vissaavgasutsläpp som förorsakas av den inrikes flygtrafiken. Till grund förbeskattningen ligger luftfartsverkets uppgifter om utsläppt mängd kväveoxideroch kolväten. per kg kväveoxider och kolväten. mening får yrkandena således anses avse ändring i redan existerandeskattelagstiftning och hör som sådana till skatteutskottets ansvarsområde. mån yrkandena avser även den internationella luftfarten vill utskottet utöver vad som anförts ovan erinra om att internationella åtagandenpå luftfartens område har ansetts lägga hinder i vägen för en miljöskatt ävenför denna flygtrafik (1988/89:SkU10 och JoU3y). Enligt vad utskottet erfaritövervägs frågan om ett system med landningsavgifter av luftfartsverket isamband med det miljöprogram som verket skulle ha presenterat den 15 maj 1990men som enligt uppgift är något försenat. Utskottet har vidare erfarit attmiljöavgiftsutredningen överväger förslag på området. Såväl luftfartsverketsmiljöprogram som utredningens slutbetänkande kommer att utgöra underlag förregeringens ställningstaganden inför den miljöpolitiska propositionen. I avvaktanhärpå avstyrker utskottet motionsyrkandena. Förslagom ekonomiska styrmedel och andra åtgärder för minskade utsläpp av bl.a. kväveoxider och kolväten från trafiksektorn har lagts fram av miljöavgiftsutredningen i delbetänkandet Ekonomiska styrme del i miljöpolitiken. Energi och trafik (SOU 1989:83) och av natur vårdsverket i aktionsprogrammet mot luftföroreningar och försurning. Som utskottet ovan anförtkommer bl.a. dessa förslag att utgöra under- 1989/90:JoU24 lag förregeringens miljöpolitiska proposition. I avvaktan härpå avstyrker utskottetmotion Jo51 yrkandena 4 och 5. Miljöavgiftsutredningenhar i sitt delbetänkande Sätt värde på miljön!. Miljöavgifter på svavel ochklor (SOU 1989:21) lagt fram förslag om miljöavgift på klorerade organiskaämnen. I avvaktan på kommande regeringsförslag i frågan avstyrker utskottetmotion Jo52 yrkande 4. Utskottet,som delar regeringens bedömning av avgiftssystemets utformning, är inte berettatt tillmötesgå kravet i motion Jo53 yrkande 3 om en trappstegsformadkväveoxidavgift. Motionsyrkandet avstyrks således. Somanförs av miljöministern bör en utvärdering av avgiftssystemet företas efter införandet. Med det anförda finner utskottet syftet med motionJo55 yrkande 2 tillgodosett. Propositionensförslag om pannor som omfattas av avgiftssystemet Avgiftentas ut på utsläpp från pannor och gasturbiner som används för el- ellervärmeproduktion och som har en tillförd effekt på minst 10 MW och enenergiproduktion som överstiger 50 GWh . Avgift tas inte ut för utsläppfrån skogsindustrins sodapannor och lutpannor eftersom dessa pannor är enintegrerad del i processen för massaframställning. Pannor,i vilka ett medium för energiöverföring, t.ex. ånga, framställs förbyggnadsuppvärmning, elproduktion eller användning i industriella processer,skall omfattas av avgiftssystemet. Däremot bör utsläpp av kväveoxider fråndirekt processförbränning inte omfattas av avgiftssystemet. Avpraktiska skäl bör små pannor, som i praktiken inte kan uppnå en produktion på50 GWh , generellt undantas från avgiftsplikt. Gränsen bör dras vidpannor som har en tillförd effekt på 10 MW. Miljöministern framhålleremellertid som angeläget att även utsläppen från dessa pannor minskar. Miljöavgiftsutredningenkommer att i sitt slutbetänkande behandla frågan om ekonomiska styrmedel föratt begränsa utsläpp från industriella processer. Det kan därför finnas skälatt senare återkomma till frågan om även de processutsläpp som undantas böromfattas av avgiftssystemet. Enligtmotion Jo53 (vpk) yrkande 4 bör även industriprocesser belas tas med kväveoxidavgift. Eftersom risken annars är uppenbar att Qärrvärmeproduktion missgynnas bör enligt motionens yrkande 5 även små anläggningar belastas med kväveoxidavgjft. Avgiften bör beräknas enligt schablon och tas ut i samma ordning som energiskat ten på bränsle. Enligt motion Jo55 (m) yrkande 1 bör så snart det är möjligt av kostnadsskäl även mindre anläggningar omfattas av 2 Utskottets överväganden /90:JoU24 Utskottetdelar miljöministerns uppfattning att kostnaden för mätning bör stå i rimligproportion till den vinst pannägaren kan göra genom att begränsa utsläppen ochminska miljöavgiften. Det är emellertid enligt utskottets mening angeläget attutsläppen även från små pannor minskar. konstaterar i sittaktionsprogram mot luftföroreningar och försurning att marknadsandelen för depannor som uppfyller miljökraven enligt byggnormen har ökat kraftigt, vilketenligt verket talar för att förbättrad information bör vara tillräcklig för attde miljömässigt bättre pannorna skall komma att erövra marknaden. Verketföreslår därför ett system med miljömärkning för villapannor som eldas medolja och gas. När det gäller anläggningar som är större än villapannor men intetillräckligt stora för att prövas individuellt enligt miljöskyddslagen elleromfattas av miljöavgift föreslås att verket utarbetar utsläppskrav. Med detanförda och i avvaktan på den miljöpolitiska propositionen avstyrker utskottetmotion Jo55 yrkande 1. Beträffiandeyrkande 5 i motion Jo53 med förslag om schablonavgift för mindre anläggningarställer sig utskottet tveksamt till om denna typ av avgift skulle få denstyrande effekt som eftersträvas i motionen. Med hänvisning härtill och tillvad utskottet anfört ovan avstyrks motionsyrkandet. Fråganom ekonomiska styrmedel för att begränsa utsläpp från industriella processerkommer att behandlas i miljöavgiftsutredningens slutbetänkande. Som anförs avmiljöministern kan det därefter finnas skäl att återkomma till frågan om ävendessa processer bör omfattas av avgiftssystemet. I avvaktan på kommande ställningstagandei frågan avstyrker utskottet motion Jo53 yrkande 4 i den mån motionsyrkandetinte kan anses tillgodosett. Skärpta avgaskrav för lastbilar och bussar m.m. Detsärskilda tillverkaråtagandet enligt 6 § bilavgaslagen utvidgas när det gällertunga fordon till att omfatta en körsträcka av . Deskärpta kraven för tunga fordon bör gälla års modeller, vilketinnebär att kraven införs än vad som planerats. Föratt stimulera tillämpningen av kraven för lätta och tunga fordon bör ettinvesteringsbidrag utbetalas till köparen av en avgasrenad Iststbil eller bussunder den period då de nya kraven inte är obligatoriska. Med hänsyn härtill börde nya reglerna för tunga fordon träda i kraft i sådan tid att de kan tillämpasfrivilligt års modeller. Närdet gäller utsläpp av partiklar bör som ett första steg gälla en begränsning som motsvarar vad nyproducerade fordon släpper ut . har mot den bakgrunden föreslagit regeringen att det nya gränsvärdet för partiklar bör vara /kWH. talar för att dettagränsvärde bör tillämpas för samtliga tunga fordon. Frågan om miljöklassindelning av fordon kommer att tas upp i 1989/90:JoU24 samband med behandlingenav miljöavgiftsutredningens slutbetänkande. Enårlig miljöavgift på . bör enligt motion Jo51 (mp) yrkande 6 införas förpersonbilar som saknar effektiv avgasrening. Bidraget till eftermontering avreningsutrustning bör enligt motionens yrkande 7 höjas till . förpersonbilar års modell och till . för äldre bilar.Skrotningspremien bör höjas till . och bilaccisen för äldre bilar bördifferentieras efter utsläpp av kväveoxider och kolväten och efterbränsleförbrukning (yrkandena 9 resp. 10). Vpkbegär i motion Jo53 yrkande 11 som yrkandet får förstås att bensinskattenändras så att differensen mellan blyhaltig och blyfri bensin ökar med perliter. I motionens yrkande 12 begärs förslag om åtgärder beträffande utsläppenfrån arbetsmaskiner. Enligtmotionerna Jo52 (c) yrkande 2, Jo54 (fp), Jo741 () yrkande 2, Jo770 (mp)yrkande 6, Jo864 (mp) yrkande 1 delvis och Jo865 (c) yrkande 1 bör de skärptaavgaskraven gälla års modeller. Som en konsekvens av motion Jo864yrkande 1 bör bidraget till rening av lastbilar och bussar avvecklas (yrkande2). Avgaskraven för vägfordon bör enligt motion Jo51 (mp) yrkande 8 skärpas såsnart som möjligt. Miljöpartietbegär i motion Jo770 yrkande 7 att avgaskraven för tunga lastbilar och bussarskärps ytterligare genom att gränsen för kväveoxider fastställs till /kWhoch för partiklar till /kWh. Enligt motionens yrkande 8 bör avgaskravenför lätta lastbilar och bussar fastställas i enlighet med Kalifornienkraventill och skärpas ytterligare . Avgaskraven för lättalastbilar och bussar bör enligt motion Jo864 (mp) yrkande 1 delvistidigareläggas till . Riksdagenbeslutade (prop. 1987/88:85, JoU23, rskr. 373) om skärpta avgaskravför lätta lastbilar och bussar års modeller och för tungalastbilar och bussar års modeller med frivillig tillämpning två årtidigare. Kraven borde för båda kategorierna i stort motsvara de krav som dåavsågs gälla federalt i modeller. Sommiljöministern anför har bilindustrin snabbare än väntat kun na lösa de tekniska problem som för beslut förelåg beträfifande avgasrening för tunga dieseldrivna fordon. De skärpta kraven för denna fordonstyp kan därför införas än beräknat, dvs. För att stimulera tillämpningen av kraven för lätta och tunga fordon bör investeringsbi drag utbetalas till köparen av en avgasrenad lastbil eller buss under 14 den period då de nya kraven inte är obligatoriska. miljöministern anser utskottetdärför att de nya reglerna för tunga 1989/90:JoU24 fordon bör träda ikraft i sådan tid att de kan tillämpas frivilligt års modeller. Motbakgrund av de allvarliga miljöeffekterna och den oroväckande utvecklingen avutsläppen från vägtrafiken i allmänhet och lastbilar och bussar i synnerhet ärdet vilket utskottet framhållit vid flera tidigare tillSllen angeläget attminska utsläppen till luften från lastbilar och bussar så långt som möjligt ochså snart som möjligt. En tidigareläggning av de skärpta kraven med ett årligger därför väl i linje med utskottets principiella inställning härvidlag.Utskottet är emellertid inte berett att tillmötesgå kraven i motionerna Jo52yrkande 2, Jo54, Jo741 yrkande 2, Jo770 yrkande 6, Jo864 yrkandena 1 delvis och2 samt Jo865 yrkande 1 om införande av de skärpta bestämmelserna fr.o.m. 1992års modeller. Motionsyrkandena avstyrks således. Påsamma grund avstyrker utskottet även motion Jo51 yrkande 8 i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett. Medanledning av motion Jo864 yrkande 1 i den del yrkandet avser tidigareläggningav avgaskraven till för lätta lastbilar och bussar villutskottet utöver vad som anförts ovan anföra följande. Enligt vad utskotteterfarit saluförs nya årsmodeller av bilar, lastbilar och bussar fr.o.m. den 1augusti , dvs. modeller kommer att vara tillgängligapå marknaden från innevarande år. Motionsyrkandet avstyrkssåledes även i denna del. aktionsprogram mot luftföroreningar och försurning föreslåsskärpning av de generella avgaskraven, och förslag om ekonomiska styrmedel förminskade utsläpp från trafiksektorn har framlagts av miljöavgiftsutredningen idelbetänkandet Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Energi och trafik (SOU1989:83). Förslagen övervägs inom i samband med beredningenav den miljöpolitiska propositionen. I avvaktan härpå avstyrker utskottet motionJo770 yrkande 7. Med det anförda avstyrkerutskottet även motionens yrkande 8. Enpålaga av det slag som avses i motion Jo51 yrkande 6 måste från statsrättsligsynpunkt betecknas som en skatt. Med hänsyn härtill och till vad utskottetanfört om miljöavgiftsutredningens arbete avstyrker utskottet detta yrkande. Miljöavgiftsutredningenföreslår i sitt delbetänkande Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken attbidraget till eftermontering av reningsutrustning höjs från nuvarande 1 000kr. Förslaget bereds i inför den miljöpolitiskapropositionen. Utskottet förutsätter att behovet av en höjning av bidragetkommer att beaktas vid beredningen. I avvaktan härpå avstyrks motion Jo51yrkande 7. Isamma delbetänkande föreslår utredningen att skrotningspremien höjs till . för bilar av modeller eller äldre. Förslaget bereds av regeringen. I sammanhanget vill utskottet erinra om att utskottet i betänkandet om vissa avfallsfrågor (1989/90:JoU16, rskr. 241) förutsatte att behovet av en kraftigt höjd 15 bilskrotningspremie kommer att beaktas i samband med pågående Med det anförda avstyrker utskottet /90:JoU24 motion Jo51 yrkande 9 iden mån motionsyrkandet inte kan anses Naturvårdsverkethar i sitt aktionsprogram mot luftföroreningar och försurning inte funnit detrimligt att föreslå obligatoriska åtgärder för att minska utsläppen avkväveoxider, kolväten och partiklar från arbetsfordon i bruk eftersom sådanaåtgärder skulle kräva uppbyggnad av ett tillsynssystem. Verket avser i ställetatt inleda diskussioner med berörda verksamhetsutövare för att få till ståndfrivilliga åtgärder på området. Resultatet av diskussionerna kommer att redovisastill regeringen i en separat skrivelse senare under innevarande år. Naturvårdsverketutreder även behovet av och möjligheterna att minska utsläppen från olikaarbetsredskap såsom motorsågar, gräsklippare och kompressorer. I avvaktan påresultatet av dessa samlade åtgärder avstyrker utskottet motion Jo53 yrkande 12i den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett. Etttillmötesgående av motion Jo51 yrkande 10 om differentierad bilaccisförutsätter ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon.Frågor i anslutning till denna lag tillhör skatteutskottets beredningsområde,och liknande motionsyrkanden bereds av skatteutskottet i samband med pågåendebehandling av proposition 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m.Jordbruksutskottet har således inte anledning att gå närmare in på motionensförslag i denna del. Enökning av differensen mellan blyhaltig och blyfri bensin i enlighet med motionJo53 yrkande 11 kräver ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt. Även dennafråga tillhör således skatteutskottets beredningsområde. Liknande yrkanden ärföremål för skatteutskottets behandling. saknar därföranledning att närmare pröva motionen i sak. Nordiskt bolag för miljöinvesteringar i Vidsin session ställde sig bakom ett förslag ominrättande av ett nordiskt miljöfinansieringsbolag för att främja investeringarav nordiskt miljöintresse i . Rådet uttalade att bolagets verksamhetborde påbörjas så fort som möjligt. Den beslutade den 1 mars1990 att underteckna en överenskommelse om bolaget. Den 2 mars 1990undertecknades den av samtliga nordiska länder. Det ankommer på attslutligt godkänna överenskommelsen. Bolagetföreslås att med aktiekapital, risklån eller garantier delta i finansieringen av s.k. joint och andra samarbetsbolag som tillverkar miljöutrustning eller tillhandahåller miljötjänster i de östeu ropeiska länderna, framför allt i , , Tjeckoslova kien, och . Bolagets verksam- .. , het skall drivasaffårsmässigt och bolaget skall bland de kommersiellt 1989/90:JoU24bärande projekten eftersträva att prioritera projekt som har stor nordiskmiljöeffekt. Bolagetföreslås få status som en internationell organisation, vilken regleras avöverenskommelsen mellan medlemsländerna. Bolagets kapital tillskjuts avpartema och uppgår till 36 milj. SDR (speciella dragningsrätter) som fördelasenligt gällande nordisk fördelningsnyckel. Förslag till användning av medelför andel, som beräknas till 18,4 milj. kr. , har lämnats iproposition 1989/90:100, bil. Ökning av kapitalet kan ske genom beslut avNordiska ministerrådet efter framställning från bolaget. Styrelsen för bolagetföreslås bestå av en medlem från varje land och en suppleant för denne.Styrelsemedlemmarna skall utses av resp. lands regering. Bolagetsadministration handhas av Nordiska investeringsbanken, som i andra former redannu bedriver utlåning till . Vpkhar inte några invändningar mot bildandet av ett nordiskt bolag för samordnademiljöinsatser i men framhåller i motion Jo53 yrkande 14 vikten av attinvesteringarna prövas i ett långsiktigt perspektiv. I yrkande 15 betonas attsyftet med verksamheten i första hand skall vara miljöförbättringar imottagarlandet och inte subventioner till nordiska företag. I sammanhangetframhålls modellen "debt-for-nature-swaps" som utmärkt och välförenlig med joint . Enligt yrkande 16 bör verka för attstyrelsen utökas så att även representanter för miljörörelsen bereds tillträde.Slutligen bör bolagets kapital höjas till 136 milj. SDR och andelfinansieras med miljöavgifter (yrkande 17). Utskottethar inte något att erinra mot att ett nordiskt bolag för miljöinvesteringar iÖsteuropa inrättas i enlighet med den av miljöministern redovisadeöverenskommelsen. Några särskilda uttalanden om inriktningen av verksamhetenm.m. utöver dem som redovisas i propositionen bör inte göras i dettastadium. Utskottet avstyrker således motion Jo53 yrkandena 14, 15, 16 och 17. 1. beträfifandemiljöavgifter och miljöskatter att avslårmotion 1989/90:Jo51 yrkande 1, 1 (mp) 2. beträffandesamlat förslag om styrmedel på miljöområdet att avslår motion 1989/90:Jo53 yrkande 2, 2 (vpk) 3. beträffande program för minskning av koldioxidut- 1989/90: JoU24 stäppen m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:Jo52 yrkande 1, 4. beträffandedet globala perspektivet m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:Jo53 yrkande 1, res.3 (vpk, mp) 5. beträffandeavgiftssystemets utformning att avslår motionerna 1989/90:Jo53 yrkandena 6, 7 och 8,1989/90:Jo773 yrkande 2 och 1989/90:Jo879 yrkande 8, res.4 (m) 6. beträffandekväveoxidubläppen från sjöfarten attriksdagen avslår motion 1989/90:Jo51 yrkande 11, res.5 (mp) 7. beträffande omprövning av trafikpoUtbka be slut m.m. att avslår motion 1989/90:Jo53 yrkandena 9, 10 och 13, res.ö (vpk) 8. beträffande kväveoxidubläppen från trafiksektorn att avslår motion 1989/90:Jo52 yrkande 3, res.7 (c) 9. beträffande kväveoxidavgift och kolväteavgift påutsläpp från trafikflygplan och motorfordon att avslår motion 1989/90:Jo51 yrkandena 2, 3, 4 och 5, res.8 (mp) 10. att lämnar utan erinran vad i propositionen anförts om användningen av ekonomiska styrmedel i miljöpoliti ken, allt i de delar som ej berörs av utskottets hemställan ovan, 11. beträffande miljöavgift på organbka klorföreningar att avslår motion 1989/90:Jo52 yrkande 4, res.9 (c, mp) 12. beträffande trappstegsformad kväveoxidavgift att avslår motion 1989/90:Jo53 yrkande 3, res.10 (vpk) res. 11 (mp) 13. beträffande uppföljning och utvärdering avavgiftssystemeb effekter attriksdagen avslår motion 1989/90:Jo55 yrkande 2, 14. beträffiandemiljöavgift för mindre anläggningar att avslår motionerna 1989/90:Jo53 yrkande 5 och 1989/90:Jo55 yrkande1, res.12 (m, mp) res.13 (vpk) 15. beträffiandemiljöavgift för industriprocesser aUriksdagen avslår motion 1989/90:Jo53 yrkande 4, 16. att antar förslaget till lag om miljöavgiftpå utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion, 17. att antar förslaget till lag om ändring ibilavgas lagen (1986:1386), 18 18. beträffiande skärpta avgaskrav för lastbilar och bussarfr.o.m. 1989/90:JoU24 modeller att avslårmotionema 1989/90: Jo51 yrkande 8, 1989/90:Jo52 yrkande 2, 1989/90:Jo54,1989/90:Jo741 yrkande 2, 1989/90:Jo770 yrkande 6, 1989/90:Jo864 och1989/90:Jo865 yrkande 1, 14 (fp, c, vpk,mp) 19. beträffande ytterligare skärpning av avgaskraven för tunga lastbilar och bussar att avslårmotion 1989/90:Jo770 yrkande 7, 15 (mp) 20. beträffiande avgaskraven förlätta lastbilar och bussar att avslår motion 1989/90:Jo770 yrkande 8, 21. beträffande årligmiljöavgift pä vbsa fordon att avslårmotion 1989/90:Jo51 yrkande 6, 22. beträffande eftermontering avreningsutrustning att avslår motion 1989/90:Jo51 yrkande 7, att avslårmotion 1989/90:Jo51 yrkande 9, 24. beträffandeubläpp från arbetsmaskiner att avslårmotion 1989/90:Jo53 yrkande 12, 16 (vpk, mp) 25. beträffandedifferentierad bilaccb att avslårmotion 1989/90:Jo51 yrkande 10, 26. beträffande ökad differens mellan blyhaltig och blyfri bensin att avslårmotion 1989/90:Jo53 yrkande 11, 27. attriksdagen lämnar utan erinran vad i propositionen anförts om ikraftträdande av de nya avgasreningskraven m.m., allt i de delar som ej berörs av utskottets hemställan ovan, 28. beträffande nordbkt bolag för miljöinvesteringar i att avslårmotion 1989/90:Jo53 yrkandena 14, 15, 16 och 17, 17 (vpk) 29. attriksdagen godkänner överenskommelsen om upprättan de av ett nordiskt bolag för miljöinvesteringar i i enlighet med vad som anförts i propositionen, allt i de delar som ej berörs av utskottets hemställan ovan. Närvarande;(), Hans Gustafeson (s), (), (), (), (), (), JanFransson (s), (), (), (), LennartBrunander (c), (vpk), (), (), KajLarsson (s) och (). Miljöavgifter och miljöskatter (mom. 1) ÅsaDomeij (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Medanledning" och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Ilikhet med anser utskottet att ekonomiska styrmedel i form avmiljöavgifter och miljöskatter måste utnyttjas i långt högre grad än vad somhittills varit fallet. Miljöskatter bör antingen kunna kvittas mot sänktaskatter på främst arbete eller användas till sådana investeringar iinfrastrukturen som krävs för ett miljöanpassat samhälle. Därigenom uppnåsäven ett samhällsekonomiskt mer effektivt skattesystem. Genom att verksamhetsom belastar miljön görs dyrare ges incitament till effektivare lösningar,teknikutveckling och mer rationella beteenden som alternativ medmindre skadliga miljöeffekter gynnas. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo51 yrkande 1 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande miljöavgifter och miljöskatter att riksdagenmed anledning av motion 1989/90:Jo51 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Samlat förslag om styrmedel på miljöområdet (mom. 2) AnnikaÅhnberg (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Med det"och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Utskottetbeklagar att den miljöavgift som föreslås av regeringen har brutits ur sittsammanhang och redovisas separat. Som anförs i motion Jo53 hade en samladproposition om miljöavgifter i relation till övriga styrmedelvarit önskvärd. I enlighet med motionens yrkande 1989/90:JoU24 2 bör därför isamband med slutredovisningen av miljöav- giflsutredningens uppdragges tillfålle till en mer övergripande och samlad översyn avstyrmedlen inom miljöpolitiken.