bet · GD01FiU40 · 1989-12-31 00:00:00 — debatt den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Prognoseni" och på s. 47 slutar med "berörd del" bort ha följandelydelse: Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken Utskottetvill understryka att de ekonomiska problemen i grunden är ekologiska. Denmateriella standarden i och andra rika länder har till en betydande delbara kunnat skapas till priset av en rovdrift på knappa råvaruresurser och enfortgående förstöring av vår miljö. Denna rovdrift och miljöförstöring har imånga fall gått så långt att grundläggande livsförutsättningar nu är hotadebåde för människan, växtligheten och djuren. Därmed hotas också de ekonomiskagrundvalarna för vår existens. Måletför den ekonomiska politiken måste, enligt utskottets mening, vara att angripabåde de ekologiska och de ekonomiska problem vi står inför. Medlet för detta ärdels en finanspolitisk åtstramning som siktar framåt mot ett samhälle med enminskad förbrukning av knappa råvaror och med en minskad miljöförstöring, delsett skattesystem som premierar resurssnåla och miljövänliga konsumtionsmönsteroch produktionsmetoder. Denav regeringen och föreslagna skattereformen har i alltför liten utsträckning tagit hänsyn till detta. Inga åtgärder föreslås , som på ett avgörande sättbryter den hittillsvarande utvecklingen. I det följande tar utskottet ställning till det av regeringen och 1989/90:FiU40 föreslagna krispaketet, därskattereformen utgör ett centralt Reservationer inslag. I anslutninghärtill redovisar också utskottet ett alternativ till propositionens förslagtill inriktning av den ekonomiska politiken. Denna inriktning av politikenföljer de förslag som återfinns i motion Fi70 (mp) yrkande 2. Regeringens förslag till skattereform uppfyller, somutskottet nämnt, inte de krav som måste ställas på finanspolitiken. Reformeninnebär en ytterligare påspädning av köpkraften i storleksordningen underår 1991, bl.a. beroende på att delar av finansieringen Sr finansiellt genomslagförst /93. Utskottet anser att förslaget från de gröna attsenarelägga en del av marginalskattesänkningen, motsvarande 3 procentenheterför beskattningsbara inkomster , skulle vara ettbra sätt att undvika denna ytterligare köpkraftspåspädning i ett läge när finanspolitiskåtstramning är av nöden. När det gäller skattesystemets principiella utformninganser utskottet att en större del av skattebelastningen skall avse förbrukningav energi och råvaror samt miijöutsläpp, medan en mindre del av skatten skall falla på arbete. Därigenom kommer skattesystemet att styrautvecklingen i en ekologiskt önskvärd riktning. Förslaget från degröna om kraftigt höjda skatter på energiråvaror och miljöutsläpp ikombination med sänkta arbetsgivaravgifter är, som utskottet ser det, ettnödvändigt första steg i denna riktning. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att höjdapunktskatter givetvis leder till prishöjningar. Ur miljö- och resurssynpunkt ärdet dock viktigt att ge skattesystemet en styrande verkan. Prishöjningarna börutformas så att de leder till ett ändrat konsumtionsmönster och därigenom fårpositiva effekter ur miljösynpunkt. Utskottet avvisar förslaget om tillfållig momshöjning. Enhöjd moms drabbar främst låginkomsttagarna. En sådan åtgärd saknar också heltmiljöprofil genom att den belastar all konsumtion lika. Utskottet kan på principiella grunder inte heller godtaförslaget om ett tvåårigt kommunalt skattestopp. Förslaget innebär ettifrågasättande av kommunernas kompetens och omdöme. Utskottet ser det somsärskilt märkligt att förslaget presenteras som har att taställning till förslag om ny kommunallag, vars uttalade mål är att stärka denkommunala självstyrelsen och demokratin. Utskottet avvisar också regeringens förslag om tillfålligaavvikelser i semesterlagen som skall göra det möjligt för arbetstagare att arbeta under en del av sin semester. Utskottet anser att det är ett mycket märkligt förfarande att först föreslå förlängd semester och sedan, i en sorts eftertankens kränka blekhet, upphäva en del av effekten av denna genom ett förslag om att man skall kunna arbeta även på semestern. Utskottet anser att i stället bör, när resursläget så tillåter, en förkort ning av den dagliga arbetstiden genomföras. Mot denna bakgrund bör ej heller förslaget i propositionen att stimulera till lönearbete efter pensionsåldern genomföras. Imotsats till vad som föreslås i propositionen anser utskottet att det1989/90:FiU40 är absolut nödvändigt att fullfölja utbyggnaden avföräldraförsäkringen Reservationer enligt tidigare beslut. Att, somföreslås i propositionen, inte fullfölja utbyggnaden gör situationen mycketsvår för många barnfamiljer som inte heller ser ut att få sin barntillsynordnad genom den tidigare utlovade utbyggnaden av den kommunala barnomsorgentill full behovstäckning 1991. Som alternativ besparing inom socialförsäkringssystemetföreslår utskottet en begränsning av ersättningsnivån i sjuk- ochföräldraförsäkringen till för den del av inkomsten som överstiger 4,5basbelopp. Utskottetkonstaterar, med utgångspunkt från den inriktning av den ekonomiska politikensom utskottet här redovisat, att utskottet ej heller kan godta moderatasamlingspartiets, eller kommunisternas förslagtill utformning av den ekonomiska politiken. Utskottet avvisar därför dessaförslag. Detsamma gäller de riktlinjer för den ekonomiska politiken på längresikt som anges i motion Fi71 (fp) yrkande 2. här anfört innebär ett tillstyrkande av motion Fi70 (mp) yrkande 2. Ianslutning till diskussionen om riktlinjer för den ekonomiska politikenförordas i motion Fi70 (mp) yrkande 16 ett införande av ett nyttproduktivitetsbegrepp som i första hand beaktar användningen av knappanaturresurser. Utskottetdelar på denna punkt motionärernas uppfattning och tillstyrker motion Fi70yrkande 16. debatt utskottets hemställan under 1 a) och 1 b) bort ha följande lydelse: 1.beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonombka politiken a) att med avslag på regeringens förslag iproposition 1989/90:150 bilaga 1 mom. 1 i berörd del samt motionerna1989/90:Fi65 yrkande 1 i berörd del, 1989/90:Fi66 yrkande 1 i berörd del,1989/90:Fi71 yrkande 1 samt 1989/90:Fi74 yrkande 1 i berörd del godkänner vadsom förordas i motion 1989/90:Fi70 yrkandena 2 i berörd del och 16 omstabilberingspolitbka åtgärder samt som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, b) att med avslag på regeringens förslag iproposition 1989/90:150 bilaga 1 mom. 1 i berörd del samt motionerna1989/90:Fi65 yrkande 1 i berörd del, 1989/90:Fi66 yrkande 1 i berörd del,1989/90:Fi71 yrkande 2 samt 1989/90:Fi74 yrkande 1 i berörd del godkänner vadsom förordas i motion 1989/90:Fi70 yrkande 2 i berörd del om inriktningen pålängre sikt samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska l989/90:FiU40 politiken (mom. 1 b) Reservationer AnneWibble och (båda Ip) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med "Utskottethar" och på s. 47 slutar med "berörd del" bort ha följandelydelse: Motbakgrund av det ekonomiska läget i har utskottet ovan ställt sig bakomde förslag till åtgärder som presenteras resp. aviseras i den revideradefinansplanen till följd av överenskommelsen mellan regeringen och folkpartiet.Dessa åtgärder innebär en viktig omläggning av vissa delar av den ekonomiskapolitiken, en omläggning som emellertid måste följas av betydligt fler omSveriges ekonomiska problem skall kunna bemästras. Utöverde trendbrott som de föreslagna åtgärderna innebär att skattereformen genomförssom planerat, att konkreta besparingar genomförs i socialförsäkringsutgifternasamt att arbetsgivaravgifterna sänks och att skattekvoten därigenom sjunker vill utskottet peka på ett antal ytterligare områden där betydande förändringarkrävs. Utskottet instämmer därmed i vad som anförs i partimotionFi71 om att den ekonomiska politiken måste inriktas på en stabil ochförtroendeskapande politik. De föreslagna åtgärderna ses där som ett nödvändigtförsta steg i en långsiktig process för att angripa de strukturella problemeni svensk ekonomi. Utskottet delar motionärernas uppfattning att en radkompletterande åtgärder måste sättas in . Ensådan långsiktig process måste enligt utskottet inkludera en omfattande förnyebeav den offentliga sektorn. Denna måste inledas . Bristen på sådantförnyelsearbete har i själva verket medfört ett ständigtstigande skattetryck och en låg produktivitetsutveckling för ekonomin somhelhet och därvid aktivt medverkat till dagens bekymmersamma situation. Trotsatt den offentliga sektorn har tillförts mer och mer resurser kännetecknas denav växande problem. Det gäller både bristen på valfrihet och den ineffektivaanvändningen av resurser som bl.a. leder till köer inom barnomsorg, äldreomsorgoch sjukvård. Utskottet instämmer också i motionärernas uppfattning angåendebehovet av fördelningspolitiskt motiverade insatser för det glömda . Utskottetdelar uppfattningen i partimotion att ett viktigt skäl till dessaproblem är förekomsten av offentliga monopol och ekonomiska lösningar somliknar planhushållning. Även om verksamheten i allt väsentligt förblirskattefinansierad bör monopolen inom produktionen avskaffas och fler enskildaalternativ uppmuntras. Somframgått av vad utskottet ovan anfört kommer skattekvoten att sjunka under 1991och 1992 som en följd av skattereformen och de stabiliserinsgpolitiskaåtgärderna. Utskottet delar uppfattningen i partimotion att detär nödvändigt att skattetrycket fortsätter att sjunka.Dagens höga skattetryck är skadligt för ekonomins funktions- 1989/90:FiU40 sätt och medborgarnas välfård. bör skattekvoten kunnasänkas Reservationer till cirka hälften av bruttonationalprodukten. Utskottet anser att det i första hand är momsen som börsänkas. Därtill kommer det av hänsyn till den internationella utvecklingen attbli nödvändigt med en anpassning nedåt av den totala skattebelastningen påsparande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att ett första steg därvidbör tas genom en sänkning av förmögenhetsskatten, arvs-och gåvoskatten liksomett avskaffande av omsättningsskatten på aktier. Utskottet anser det av flera skäl angeläget att få tillstånd en ökning av hushålbsparandet Privat ägande och därmed privat sparande ären viktig förutsättning för att marknadsekonomin skall kunna fungera effektivt.Därtill kommer att alla människor av fördelningspolitiska rättviseskäl bör gesmöjlighet att genom eget sparande bygga upp ett eget sparkapital. Utskottet anser att en sänkning av skattetrycketunderlättas om hushållens sparande ökar. Skattereformen kommer att få storbetydelse för att uppnå detta. Dessutom krävs enligt utskottet särskildasparstimulanser som besparingar i de generella transfereringssystemengenomförs. På så sätt kan ett gott generellt trygghetsskydd byggas upp avindividen själv där samhällets skydd kompletteras med eget försäkringsskyddeller annat sparande. Utskottet instämmer i vad motionärerna anför omsparstimulerande effekter av avska&nde av löntagarfonderna, utförsäljningav statliga företag, stimulans av andel-i-vinst-system för löntagarna,långsiktigt sparande för egen bostad, pension och av föräldrar för barnsräkning. Osäkerhet råder i fråga om den framtidaenergipolitiken liksom i fråga om EG-samarbetets former. Utskottet delaruppfattningen i partimotion att den förtida avvecklingen av kärnkrafteninte bör genomföras liksom att utformningen av avtal med EG får enmycket stor betydelse för möjligheterna till fortsatt god ekonomisk tillväxtoch välfårdsökning. Ökad klarhet i fråga om båda dessa faktorer krävs för attkunna vända nuvarande negativa utveckling i fråga om utlandsinvesteringarna.Utskottet ser det som naturligt att svenska företag i betydande utsträckninginvesterar utomlands men instämmer i motionärernas uppfattning att det är ettstort problem att så få utländska företag investerar i . Med detanförda tillstyrker utskottet motion Fi71 (fp) yrkande 2. I motion Fi66 (m) liksom i motion Fi74 (c) redovisasriktlinjer på för den ekonomiska politiken som till vissa delaröverensstämmer med vad utskottet ovan tillstyrkt. Utskottet delar emellertidinte det synsätt som också redovisas i fråga om den negativa bedömningen avskattereformen i motion Fi66 resp. angående energipolitiken i motion Fi74.Därmed avstyrks motion Fi66 (m) yrkande 1 i berörd del liksom motion Fi74 (c)yrkande 1 i berörd del. I motionerna Fi65 (vpk) yrkande 1 i berörd del samt Fi70(mp) yrkande 2 i berörd del redovisas riktlinjer som helt avviker från vad 113 8 1989/90. deb att utskottetshemställan under 1 b) bort ha följande lydelse: 1989/90:FiU40 1. beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonombka Reservationerpolitiken b)att med avslag på regeringens förslag i proposition 1989/90:150bilaga 1 mom. 1 i berörd del samt motionerna 1989/90:Fi65 yrkande 1 i berörddel, 1989/90:Fi66 yrkande 1 i berörd del, 1989/90:Fi70 yrkande 2 i berörd delsamt 1989/90:Fi74 yrkande 1 i berörd del godkänner vad som förordas i motion1989/90:Fi71 yrkande 2 om inriktningen på samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Sambandet ekologi och ekonomisk politik (mom. 2) GunnarBjörk (c), (), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjar med "Utskottetär" och på s. 48 slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse: Utskottetär av samma mening som motionärerna att en god miljö måste bli ett viktigt måli den ekonomiska politiken. Utan en god miljö kan på lång sikt inte övriga måltillgodoses. Målet en god miljö måste därför vara överordnat de övriga målen.Den utveckling av produktionen som är önskvärd för att tillgodose en radangelägna samhällsuppgifter måste därför styras och stimuleras så att den blir miljövänlig. allmänna debatten hävdas ofta att tillväxtmålet alltid måste komma ikonflikt med målsättningen att uppnå en god miljö. Frågan om tillväxt och miljöhar också förts genom en debatt mellan två skolor: de som är för tillväxt ochde som är emot. Enligt utskottets uppfattning är det tillväxtens innehåll sommåste vara i fokus. Förvägrar vi t.ex. utvecklingsländerna en ekonomiskutveckling inom ramen för den ekologiska balansen hamnar vi i en olösligkonflikt mellan miljö och möjligheten att föra människor bort från svält ochsjukdomar. Tillväxten måste i stället styras och stimuleras så att den blirmiljövänlig. Sambandetmellan ekologi och ekonomisk politik innebär med nödvändighet atthandlingsfriheten vid val av ekonomisk-politiska åtgärder begränsas. Med måleten god miljö som ledstjärna i ekonomin blir det t.ex. givet att förespråkastyrande punktskatter i stället för moms på energi. Vidare blir det naturligtatt tillse att miljökostnader förs in i hushållens och företagens ekonomi bl.a.genom miljöavgifter. Detär också mot denna bakgrund som utskottet anser att det är viktigt att upprättagröna nationalräkenskaper. Regeringen meddelade i början av detta år att enutredning skulle tillsättas för att utarbeta ett Några utredningsdirektiv har emellertid 1989/90:FiU40 ännu inte presenterats. Enligt utskottets uppfattning måste dettaarbete Reservationer bedrivas skyndsamt. Medbifall till motion Fi74 yrkande 3 och med anledning av motion Fi70 yrkande 1bör ge regeringen till känna vad utskottet anfört om målet god miljöoch om nödvändigheten av att påbörja arbetet med att upprätta grönanationalräkenskaper. debatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande sambandet mellan ekologi och ekonombk politik att medbifall till motion 1989/90:Fi74 yrkande 3 och med anledning av motion 1989/90:Fi70 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om målet god miljö och gröna nationalräkenskaper. Tillfälligt höjd mervärdeskatt (mom. 3) , och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 48 som börjar med "Det i"och slutar med "höjas automatiskt" bort ha följande lydelse: Ipropositionen läggs ett förslag om en tillfållig höjning av mervärdeskattenfrån till mellan och . Förslagetingår som en väsentlig del av regeringens och krispaket. debatt den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 49 slutar med "yrkande 13" bort utgå, debatt den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Utskottetser" och slutar med "och 8" bort utgå, debatt den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med "Medgenomförandet" och på s. 50 slutar med "proposition 150" bort haföljande lydelse: Denmervärdeskattehöjning som regeringen med stöd av nu har föreslagitkommer enligt utskottets bedömning att innebära en skattehöjning på nästan 7miljarder kronor räknat per helår. Att tillgripa en sådan åtgärd är frånsamhällsekonomisk synpunkt helt felaktigt, eftersom den kommer att påskynda ochfördjupa den avmattning i ekonomin som redan är i full gång. Skattehöjningenkommer vidare att driva på inflationen, vilket i sin tur kommer att förorsakakrav på omförhandlingar i löneavtalen, något som kommer att ytterligareförvärra inflationen osv. i en ond cirkel. Förslagetbidrar vidare till att höja skattetrycket ytterligare med åtföljande stora skattekilar som följd. Det leder till snedvridningar och en ineffektiv resursfördelning. Ett lägre skattetryck är en viktig förut sättning för att uppnå de ekonomisk-politiska målen god tillväxt, låg inflationstakt och arbete åt alla som vill arbeta. Alla tjänar på att dessa mål uppnås, inte minst de med låga inkomster och i små ekonomiska 115 Somframhålls i en avvikande mening från moderata samlingspar- 1989/90:FiU40 tietsföreträdare i skatteutskottet (1989/90:SkU5y) bör också beaktas attReservationer höjningen, även om den är tidsbegränsad, infaller under just denperiod då regeringen och i förening planerar att bredda basen förmervärdeskatten som ett led i skattereformen. Detta kommer att leda till att denegativa effekterna för de medborgare som drabbas av basbreddningen blir ännumera kännbara än som tidigare förutsetts. Uppskattningen i motion Fi66 (m) attmervärdeskattehöjningen för det genomsnittliga hushållet betyder enskatteökning med ca . bedömer utskottet som rimlig. Därtill kommer ettökat genomslag på mervärdeskatten för resor, turism, byggnation etc.Mervärdeskattehöjningen kommer också i konflikt med strävanden attnärma sig EG, där nivån på mervärdeskatten normalt är lägre. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet propositionen i här aktuell del ochtillstyrker motionerna Fi66 (m) yrkande 6, Fi74 (c) yrkande 6, Fi65 (vpk)yrkande 3 och Fi70 (mp) yrkande 5. Däremot avstyrker utskottet de alternativaskattehöjningar som föreslagits i motionerna Fi65 (vpk) yrkande 13 och Fi70(mp) yrkandena 68. deb att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande tillfälligt höjd mervärdeskatt att deb med bifall tillmotionerna 1989/90:Fi65 yrkande 3, 1989/90: Fi66 yrkande 6, 1989/90:Fi70yrkande 5 och 1989/90:Fi74 yrkande 6 avslår regeringens i proposition1989/90:150 bilaga 4 punkt 1 framlagda förslag till lag om tillfållig höjningav mervärdeskatten, deb avslår motionerna1989/90:Fi65 yrkande 13 och 1989/90: Fi70 yrkandena 68, Tillfälligt höjd mervärdeskatt (mom. 3) GunnarBjörk och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 48 som börjar med "Det i"och slutar med "höjas automatiskt" bort ha följande lydelse: Ipropositionen läggs ett förslag om en tillfållig höjning av mervärdeskattenfrån till mellan och . Förslagetingår som en väsentlig del av regeringens och krispaket. debatt den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 49 slutar med "yrkande 13" bort utgå, debatt den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Utskottetser" och slutar med "och 8" bort utgå, debatt den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med "Med genomförandet" och på s. 50 slutar med "proposition 150" bort ha följande lydelse: 116 ser det, drabbar alltid en mervärdeskattehöjning låginkomsttagareoch familjer med många barn hårdast. Den nu föreslagna mervärdeskattehöjningen,som innebär en skattehöjning på nästan under det kommandebudgetåret, kommer också att utlösa kompensationskrav i löneförhandlingarna ochdriva upp inflationen till nya rekordnivåer. Detta är enligt utskottets meningdesto mera allvarligt som inflationen redan har tagjt en oroande fart ,främst beroende på effekterna av skattereformens finansiering. Som framhålls imotion Fi74 (c) är ett ökat sparande, som främjar investeringar och förbättrarbytesbalansen utan att driva upp kostnadsläge och skattetryck, en bättre metodän höjd mervärdeskatt för att komma till rätta med de nuvarande problemen i densvenska ekonomin. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet propositionen i aktuell del ochtillstyrker motionerna Fi74 (c) yrkande 6, Fi66 (m) yrkande 6, Fi65 (vpk)yrkande 3 och Fi70 (mp) yrkande 5. Däremot avstyrker utskottet de alternativaskattehöjningar som föreslagits i motionerna Fi65 yrkande 13 och Fi70 yrkandena68. deb att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande tillfälligt höjd mervärdeskatt att deb med bifall tillmotionema 1989/90:Fi65 yrkande 3, 1989/90: Fi66 yrkande 6, 1989/90:Fi70 yrkande5 och 1989/90:Fi74 yrkande 6 avslår regeringens i proposition 1989/90:150bilaga 4 punkt 1 framlagda förslag till lag om tillfållig höjning av mervärdeskatten, deb avslår motionerna1989/90:Fi65 yrkande 13 och 1989/90: Fi70 yrkandena 68, 9.Tillfälligt höjd mervärdeskatt (mom. 3) Lars-OveHagberg (v) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 48 som börjar med "Det i"och slutar med "höjas automatiskt" bort ha följande lydelse: Ipropositionen läggs ett förslag om en tillfållig höjning av mervärdeskattenfrån till mellan och . Det ingårsom en väsentlig del av regeringens och krispaket. debatt den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 49 slutar med "yrkande 13" bort utgå, debatt den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Utskottetser" och slutar med "och 8" bort utgå, debatt den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med "Imotionerrta" och på s. 50 slutar med "proposition 150" bort haföljande lydelse: Äveni motionerrta Fiöö (m) yrkande 6 och Fi74 (c) yrkande 6 avvisas förslaget ipropositionen om en tillfållig mervärdeskattehöjning. Utskottetavvisar regeringens förslag till höjd mervärdeskatt. Det är 1989/90:FiU40 inte hushållens eller den offentliga sektorns konsumtion som har Reservationer orsakat överhettningen. En generell åtstramning,som blir innebörden av den föreslagna momshöjningen, löser inte degrundläggande problemen i samhället. Regeringenförsöker i första hand lösa de ekonomiska problemen genom att reduceraefterfrågan. Den överhettning i ekonomin som kunnat iakttas ochbörjan av 1990 beror emellertid enligt utskottets uppfattning inte i förstahand på att efterfrågan är för stor utan i stället på att produktionen har enfelaktig inriktning. Investeringar görs i kontors- och affirsfastigheter iredan överhettade områden. En mervärdeskattehöjning löser därför inte degrundläggande problemen. I stället för höjd mervärdeskatt bör man, som föreslåsi motion Fi65 (vpk) yrkande 13, ingripa med selektiva åtgärder för att dämpaöverhettningen och minska den starka efterfrågan på arbetskraft inom denprivata tjänstesektorn i storstadsområdena. Att temporärt höjaarbetsgivaravgifterna för den privata tjänstesektorn i de tre storstadsområdenaär mot den bakgrunden en välmotiverad åtgärd som bör bidra till att underlättarekryteringen av personal till angelägen offentlig verksamhet. Utskottetföreslår därför att begär att regeringen utarbetar ettförslag med denna inriktning. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet propositionen i här aktuell del ochtillstyrker motionerna Fi65 (vpk) yrkande 3, Fi66 (m) yrkande 6, Fi74 (c)yrkande 6 och Fi70 (mp) yrkande 5. Vidare bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om att tillgripa selektiva åtgärderför att dämpa överhettningen inom storstadsområdena. Förslageni motion Fi70 (mp) yrkandena 68 för att dämpa konsumtionstillväxten ser inteutskottet som lämpliga finanspolitiska medel.