bet · GD01TU27 · 1989-12-31 00:00:00 — MotionA68 (c) yrkande 5 om ett tioårigt program för upprustning, förstärkning ochbeläggning av länsvägnätet och yrkande 6 om behovet av 200 milj. kr. förupprustning av vägnätet. Imotion T334 (vpk) yrkas att beslutar om ett statligt anslag på 40milj. till utbyggnaden av en spårvägsbanvall i . Densålunda aktualiserade frågan bör enligt utskottets mening behandlas inom ramenför den decentraliserade planeringsprocess som , till följd av 1988 årstrafikpolitiska beslut, gäller inte bara för väginvesteringar utan också förbl.a. sådana kollektivtrafikanläggningar som motionen avser. Som utskottettidigare framhållit har den utvidgade decentraliseringen i fråga omplaneringen av infrastrukturinvesteringar avsevärt förbättratförutsättningarna för att infrastrukturen i länen skall kunna utvecklas efterde lokala och regionala behoven. Utskottet är inte berett att förorda någonändring i denna ordning och avstyrker följaktligen motionsyrkandet. Imotion T928 (fp) uttalas önskemål om högre statsbidrag än tillinvesteringar i spårbunden trafik i . Ävendenna fråga bör enligt utskottets mening behandlas inom ramen för den ordningsom gäller för planering av länstrafikanläggningar. Imotion T231 (fp) framhålls att beredskapsanslagen tidigare i stor utsträckningkunde användas till förbättringar och upprustning av vägnätet och att de nuåter bör användas för sådana ändamål, varvid anslagen i ökad utsträckning börkomma till del. Inuvarande sysselsättningsläge synes något behov av beredskapsarbeten förvägändamål inte föreligga. Med det sagda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Frågorom användning av dubbdäck behandlas i tre motioner. Föreskrifter härom utSrdasav trafiksäkerhetsverket. Föreskrifter om förbud mot dubbdäck på tunga fordon,dvs. fordon med en totalvikt över , avses träda i kraft den 1 november1990. För övriga fordon gäller förbud mot användningav dubbdäck första måndagen efter påsk31 oktober, såvida inteunder vinterväglag som motiverar sådan användning råder eller kanförutses. gällde att det var tillåtet att använda dubbdäck underperioden 1 oktober30 april. Imotion T338 (c) framhålls att användning av dubbdäck skall tillåtas enligttidigare gällande regler. Imotion T335 (s) framhålls att användning av dubbdäck generellt bör tillåtas i de två nordligaste länen även före . I motion T339 (m) framhålls att begränsningar av ellerförbud mot 1989/90:TU27 användning av dubbdäck bör övervägas och att,under en övergångstid, en upplysningskampanj bör drivas om möjligheten att övergå till dubbfria vinterdäck. Enligt vad utskottet erfarit har regeringen uppdragit åttrafiksäkerhetsverket och att i samordning med övriga nordiskaländer utreda möjligheterna att kraftigt reducera dubbdäckens beläggningsslitage.Utredningen skall också bl.a. omfatta förutsättningarna för och konsekvensernaav att införa ett förbud mot dubbdäcksanvändning för fordon på hela eller delarav vägnätet. I avvaktan på resultatet av utredningen avstyrker utskottetmotionsyrkandena. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att redovisasitt ställningstagande för . 1 motion T336 (fp) framhålls att dränasfalt i ökadutsträckning bör användas som slitlager på starkt trafikerade vägar. Dränasfalt har enligt vad utskottet erfarit bl.a. denfördelen att den reducerar bullret från däck och körbana. Den används därför påvägavsnitt där en bullerminskning bedöms särskilt angelägen. Nackdelen ärdålig hållbarhet; livslängden för en dränasfaltbeläggning är endast omkringhälften av den som gäller för en konventionell asfaltbeläggning. Användning avdränasfalt utgör därmed en prioriteringsfråga. Arbete pågår emellertid isamverkan mellan de nordiska vägmyndigheterna i syfte att söka få framslitstarkare dränasfaitbeläggning-ar. Om det arbetet leder till avsett resultattorde förutsättningarna att tillgodose motionärens önskemål avsevärtförbättras. Med det sagda avstyrker utskottet motionen. I motion T424 (m) framhålls att separering av trafik påolika sätt har stor effekt på säkerheten och bör ske i så stor utsträckning sommöjligt. Det kan gälla säger motionärerna särskilda cykel- och gångleder,korsningsfria vägar och överfarter över vägar samt förbi-och kringfartsleder. Utskottet delar motionärernas uppfattning och hänvisartill gällande ordning för planering av investeringar av ifrågavarande slag.Något uttalande synes därför inte påkallat, varför yrkandet häromavstyrks. I motion T531 (m) begärs åtgärder för att minska antaletbddödade renar i . Enligt vad utskottet erfarit är trafiksäkerhetsverketssamordningsgrupp för starkt engagerad i det av motionärenaktualiserade problemet. En broschyr med titeln har tagits frammed information för bilisterna om samernas speciella problem, om vilka vägarsom går genom betesområden, om renflyttningar samt om bevakning av renhjordarm.m. Samerna förser också sina renar med halsband utförda i ettIjusreflekterande material. Vidare kan samerna själva utanmyndighetsmedverkan sätta upp varningsskyltar på tillSlligt särskiltriskfyllda vägavsnitt. Utskottet delar motio-närens uppfattning att det ärmycket angeläget att komma till rätta medproblemet och finner för sin del samordningsgruppens insatser 1989/90:TU27 och fortsatta engagemang i frågan väl ägnade att tillgodose detönskemålet. Någon åtgärd torde sålunda inte vara erforderlig,varför motionsyrkandet avstyrks. 6.1 Indelning av bannätet i stomjärnvägar ochlänsjärnvägar Krav på förändringar i bannätets uppdelning istomjärnvägar och länsjärnvägar tas upp i följande motioner. 1 motion T225 (c) yrkas att förs tillstomjärnvägsnätet. I motion T228 (mp) yrkas att regeringen beslutar behållabandelarna BorlängeMora, BorlängeMalung och BorlängeGävle i stomnätet. 1 motion T235 (mp) yrkas att bandelen SundsvallLångseleåter förs till stomnätet. I motion T535 (s) och A75 (fp) framhålls att järnvägentill och från bör införas i stomnätet. I motion A13 (mp) yrkas att Blekinge kustbana att bananskall förbli stomjärnväg. Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om att1988 års trafikpolitiska beslut innebar att järnvägsnätet med undantag avmalmbanan och delades upp i stomjärnvägar och länsjämvägar. Vidavgränsningen av stomnätet valdes i första hand bandelar som hade en viktigbetydelse för den långväga person- och godstrafiken. För att få en rimliggeografisk täckning av landet fördes till detta nät även vissa banor avregionalpolitisk betydelse som hade mindre trafik. 1 stomnätet ingår dessutomett antal sammanbindande godsbanor. Till länsjärnvägarna fördes dels banor somhade dominerande lokal och regional trafik och i de flesta fall ävengodstrafik, dels ett 50-tal banor där enbart godstrafik förekom. Till dennagrupp hänfördes även de banor där inte längre någon trafik upprätthålls. Vad gäller är trafikenenligt utskottets mening i huvudsak av lokal och regional karaktär. Utskotteterinrar vidare om att det ankommer på att i sin löpande verksamhetsuccessivt följa upp den beslutade avgränsningen efter samråd med berördaintressenter. Med utbyggnader av nya länkar i järnvägssystemet och ändrattrafikmönster kan banornas karaktär förändras över tiden vilket kan aktualiseraomklassificeringar. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motion T225 (c) idenna del. Av sammaskäl avstyrks även yrkandet i motion T235 (mp) om att nu föra bandelenSundsvallLångsele till stomnätet. utskottet avstyrker vidareyrkandet i motion T228 (mp) om att föra 1989/90:TU27 Västerdalsbanantill nätet för stomjärnvägar. Utskottet anser att trafiken på banan främst ärav lokal och regional karaktär. Vidare avstyrks yrkandet i denna motion attriksdagen skall uttala att vissa banor skall kvarstå i stomnätet. Beträffandemotionerna T535 (s) och A75 () om järnvägen till och från konstaterarutskottet att banan i och med öppnandet av Srjeförbindelsen till fåtten viss betydelse också för den nordiska trafiken. Utskottet vill dock erinraom att till gruppen länsjärnvägar hör även andra banor som utgörlänkar för det internationella trafikutbytet. Det finns alltså inte något kravatt endast stomnätsbanor kan ha internationell järnvägstrafik. Enligt utskottetsmening har vidare banan mellan och inte denbetydelse att den kan betraktas som en viktig sammanbindningsbana förgodstrafiken. Det bör vara en uppgift för i sin uppföljning avbannätsindelningen att närmare studera trafikutvecklingen. Motionerna om attföra banan till stomnätet avstyrks därför i denna del av utskottet. Vadgäller Blekinge kustbana konstaterar utskottet att regeringen genom beslut den18 föreskrivit att banan skall varalänsjärnväg. Trafikhuvudmannen avser enligt vad utskottet erfarit att övertatrafikeringsansvaret och upprätthålla fortsatt tågtrafik på banan. Skulle bananbibehållits som stombana hade däremot inte någon tågtrafik varit möjlig attupprätthålla enligt den tågtrafikupphandling som genomförts och deafSrsmässiga krav SJ har för att driva tågtrafik. Utskottet avstyrker mot dennabakgrund motion A13 (mp) i denna del. 1 motionT225 (c) yrkas vidare att omklassificeringar av järnvägs sträckor skall få ske endast genom riksdagsbeslut. Enligt1988 års trafikpolitiska beslut är det regeringen som fattar beslut omstomnätets avgränsning. har vidare en uppgift att löpande se överbannätsindelningen och till regeringen lämna förslag om eventuellaomklassificeringar med hänsyn till förändringar i trafikmönstret, bannätetsutveckling m.m. Utskottet, som inte ändrat uppfattning i frågan, avstyrkermotionsyrkandet. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar Frånanslaget finansieras kostnader för drift och vidmakthållande av detstatliga järnvägsnätet. Enligt propositionen om vissa näringspolitiska frågor finnsdet ett betydande behov av underhållsåtgärder inom järnvägsområdet, delvistill följd av inträffade eftersläpningar inom järnvägsområdet.Kommunikationsministern föreslår att 2 784 milj. kr. anvisasför nästa budgetår och att en kostnadsram på 2 895 milj. kr. Vidare föreslår kommu- 1989/90:TU27nikationsministern att en ram fastställs för upplåning iriksgäldskontoret på 1 700 milj. kr. Imotionerna T32 (mp) och T42 (vpk) föresläs att under detta anslaganvisar 3 500 milj. kr. resp. 4 000 milj. kr. Utskottettillstyrker den av regeringen föreslagna medelsanvisningen. Härav följer attmotionsyrkandena avstyrks i denna del. Vidare tillstyrker utskottet denförslagna kostnadsramen för invsteringama och upplåningsramen iriksgäldskontoret för under . Kommunikationsministernföreslår att 864 milj. kr. anvisas för nästa budgetår under anslagetNyinvesteringar i stomjärnvägar. Vidare föreslås att godkänner attmedel kan föras mellan anslagen D 1 och D 2 då detta främjar ett effektivtresursutnyttjande. Imotionerna T32 (mp), T252 (mp) och T532 (mp) yrkas att för nästabudgetår anvisar 2 500 milj. kr. I motionerna T42 (vpk) och T45 (m) yrkas attriksdagen anvisar 3 000 milj. kr. resp. 1 350 milj. kr. för nästa budgetår. Utskottetanser att för nästa budgetår bör anvisa 1 200 milj. kr. Detta beloppmotsvarar den av begärda medelsanvisningen. Utskottets förslaginnebär att ökat utrymme skapas för nysatsningar inom järnvägssektorn och förinsatser för att höja trafiksäkerheten. Det ankommer dock på attavgöra hur medlen skall användas. Utskottets ställningstagande innebär attsamtliga nu behandlade motionsyrkanden delvis blir tillgodosedda. Vadgäller regeringens förslag om medeböverföring mellan anslagen D 1 och D 2 harutskottet ingen erinran. Föratt ge tid att planera sitt arbete bör enligt utskottets meningriksdagen redan nu ange vilken medebanvbning verket kan påräkna budgetåret1991192. Utskottet anser att medelsanvisningen detta budgetår bör uppgå till 1500 milj. kr. Detta bör av ges regeringen till känna. Ersättning till för vissa kapitalkostnader Frånanslaget finansieras dels kapitalkostnader för lån för de s.k.SL-investeringarna i i enlighet med överenskommelsemellan (), SJ och staten, delsavskrivningskostnaden för . Kommunikationsministernföreslår att anvisar 189 milj. kr. under anslaget för nästa budgetår. Utskottet tillstyrker denföreslagna medelsanvisningen. I motion T32 (mp)framhålls att Grödingebanan borde getts en sträck- 1989/90:TU27 ninglängs den nuvarande stambanan till i stället för att gå överGrödinge och Lidaområdet. Utskottetkonstaterar att avtal om bansträckningen över till Syd harträffats mellan staten, , SJ och SLL samt berörda kommuner.Expropiationsförfarande och även byggnation pågår vidare nu på vissa etapperenligt den överenskommna bdnsträckningen. Utskottet avstyrker mot dennabakgrund motionen i denna del. Särskilda nyinvesteringar i stomjärnvägar () Frånanslaget betalades tidigare utbyggnaden av dubbelspår på ienlighet med den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning. I enlighet med vad uttalade med anledning av 1989års budgetproposition bekostas från anslaget en tredjedel av kostnaden förutbyggnaden av dubbelspår mellan och under förutsättningatt och berörda lokala och regionala intressenter svarar för varderaen tredjedel av kostnaderna. Kommunikationsministernmeddelar i propositionen att nu träffat en överenskommelse med olikaintressenter beträffande kostnadsfördelningen för dubbelspårsutbyggnaden mellanGöteborg och till en sammanlagd kostnad av 400 milj. kr. Mot dennabakgrund föreslår regeringen att 68 milj. kr. anvisas som statens andel förutbyggnaden utöver vad som med egna investeringsmedel finansierar. Utskottet tillstyrker denföreslagna medelsanvisningen. 1budgetpropositionen (prop. 1989/90:100, bil. 5) föreslås att anvisar11 . för nästa budgetår samt godkänner en kostnadsram på 11 374 000kr. Utskottettillstyrker såväl den föreslagna medelsanvisningen som den föreslagnakostnadsramen. Frånanslaget betalas vissa kostnader inom järnvägssektorn för uppgifter inom dencivila delen av totalförsvaret. Kommunikationsministernföreslår i budgetpropositionen att för nästa budgetår anvisar 37,6milj. Utskottet tillstyrkerförslaget till medelsanvisning. 6.3Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar 1989/90:TU27 rad motioner förekommer krav på upprustning och utbyggnad av skildabandelar. Innan dessa yrkanden behandlas vill utskottet erinra om de principerför en samhällsekonomisk investeringsplanering som lade fast isamband med det trafikpolitiska beslutet . Enligtdetta beslut skall investeringar i järnvägens infrastruktur genomföras efterdet att en allsidig samhällsekonomisk prövning gjorts av varje objekt. Äveninvesteringsplaneringen för länsjärnvägar skall ske på samhällsekonomiskagrunder. Enhuvuduppgift för är att ta fram en investeringsplan för hela bannätetdär olika projekt värderas och prioriteras. Med utgångspunkt i denna plan ärdet möjligt för SJ och andra intressenter, t.ex. trafikhuvudmännen, att medegna medel bekosta tidigareläggning av angelägna investeringsobjekt. Investeringarpå stomnätet beslutas av enligt de ramar och riktlinjer som riksdagoch regering anger. I planeringen skall, förutom med SJ, regelmässigt samrådske med olika lokala och regionala intressenter, t.ex. länsstyrelser, kommuneroch trafikhuvudmän. Närdet gäller investeringsplaneringen på länsjärnvägarna skall avvägningen mellanväg- och järnvägsutbyggnader ske på länsplanet där kunskapen ominvesteringsbehoven finns. långsiktiga investeringsplanering skallske enligt tioåriga planperioder som revideras efter samma tidsintervaller somgäller för vägplaneringen. Banverketarbetar med en tioårsplan för perioden 19912000. Denna planskall inlämnas till regeringen . Vidsidan av tioårsplanen arbetar med en treårsplan för perioden19911993 som kommer att ingå i den anslagsframställning som skall lämnas tillregeringen . Utskottetanser för sin del det väsentligt att grunderna för den av beslutadeinvesteringsplaneringen ligger fast. skall således besluta ominvesteringar på stomnätet efter det att en samhällsekonomisk bedömning avaktuella objekt gjorts. Denna bedömning redovisas i en av verket upprättadinvesteringsplan. Andra intressenters villighet att delta i finansieringen avolika objekt kan påverka bedömning av när investeringarna skallgenomföras. Beslut om investeringar på länsjärnvägarna fattas avlänsstyrelserna. Imotionerna T252 (mp) och T532 (mp) framhålls beträffande statens ansvar förbannätet att skall bekosta såväl underhåll som reinvesteringar påalla offentligt ägda järnvägar och att dessa kostnader inte skall övervältraspå län, landsting och kommuner. Utskottetkonstaterar att inom ramen för tillgängliga medel har ansvaret för att statens spåranläggningar hålls i ett betryggande skick för aktuell trafik. Detta sker genom drift och under håll samt genom att förslitna anläggningar byts ut genom reinvestering- 89 ar när standarden kan upprätthållas med god ekonomi Somutgångspunkt för verksamhet gäller 1989/90:TU27 Detta innebär bl.a. att olika intressenter kan geekonomiska bidrag för att få en högre banstandard än vad som annars vore möjligt eller tidigarelägga tidpunkten för Vidaregäller att ansvaret måste tillgodoses inom de anslagsramar som statenmeddelat. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna i berörda delar. Imotionerna T532 (mp) och A106 (mp) behandlas den allmännainvesteringsplaneringen. Enligt motionärerna bör eri rad utbyggnadsprojektgenomföras på järnvägsområdet. I motion T537 (s) framhålls attökade satsningar bör göras på järnvägen med hänsyn till nyttan för samhälletoch miljön. Medden planeringsram och medelsberäkning som utskottet tidigare förordat harförutsatts att angelägna nysatsningar skall vara möjliga på järnvägsområdet.Utskottet bedömer vidare att med det planerade särskilda engångsanslaget förinfrastrukturåtgärder och genom införande av nya finansieringsformer bör enklar investeringsökning kunna ske inom järnvägsområdet. Avdet anförda följer att de nu behandlade motionsyrkandena i denna del intepåkallar någon åtgärd från sida. De avstyrks därför av utskottet. Imotion Al 11 (c) framhålls att SJ och med sina begränsade resurserinte kan göra de totalbedömningar som är nödvändiga från bl.a. arbetsmarknads-,miljö- och industrisynpunkt. Mot denna bakgrund föreslås att en parlamentarbkutredning tillsätts som får i uppdrag att utreda det framtida järnvägsnätet. Medhänvisning till vad som ovan anförts om investeringsplaneringenssamhällsekonomiska inriktning och prioritering mellan olika projekt där en radolika intressenter medverkar i planeringsprocessen avstyrker utskottetmotionsyrkandet. Imotion T541 (fp) framhålls att plankorsningar mellan väg och järnväg är ettallvarligt trafiksäkerhetsproblem. Det är därför angeläget att insatser snabbtgörs för att förbättra säkerheten. Byggande av planfria korsningar måste därvidenligt motionen prioriteras starkare. Detta gäller t.ex. korsningen i Vretstorppå stombanan mellan och . Utskottetkonstaterar att kollisioner vid vägkorsningar är den klart största olyckspostensom berör järnvägstrafiken. Det är därför angeläget att säkerheten förbättras.Inom pågår ett fortlöpande arbete med att förbättra säkerheten vidvägkorsningar. Enligt är det grundläggande kravet vidinvesteringsplaneringen för stom-banorna att inga nya plankorsningar anläggsoch att befintliga plankorsningar slopas eller byggs om tillplanskilda. slopas 250300 helt oskyddade korsningar. avserenligt sin anslagsframställning att lägga större vikt vidprioriteringen av insatser för att förbättravägskyddet. Med den medelsberäkning som 1989/90:TU27 utskottet tidigareförordat bör också utrymme finnas för en angelägen ambitionshöjning. Medhänvisning till det anförda följer att motionen inte bör föranleda någonåtgärd från sida varför den avstyrks. Fråganom utbyggnad och integrering i trafiksystemet tas upp i fyramotioner. Imotionerna T209 (s) och T229 (fp,c,vpk) framhålls angelägenheten av attjärnvägen till utgår från . 1motion T246 (c) framhålls att det är viktigt att alla delar av länfår goda förbindelser med . Detta skulle enligt motionen underlättasavsevärt om fick en järnvägsförbindelse. Imotion T40 (c) framhålls vikten av att arbetet med kaninledas. Utskottetkonstaterar att av anslagsframställning framgår attinfrastrukturkostnaden för en spåranslutning mellan ochArlanda kan beräknas till ca 3 000 milj. kr. Till detta kommerstationsanläggningar vid Nord samt vid . Enförprojektering pågår i syfte att ge underlag för slutligt ställningstagandetill projektet. Regeringen har vidare genom beslut den 2 november 1989uppdragit åt att skyndsamt utarbeta ett förslag till finansiering avArlandabanan. Utskottetuttalade i samband med det trafikpolitiska beslutet att ärett av de projekt som förenar kraven på samhällsekonomisk betydelse medviktiga miljö- och regionalpolitiska effekter, som det bidrar tillatt öka effektiviteten i järnvägssystemet. Av intresse därvid är inte bara attskapa ett konkurrenskraftigt tratis-portalternativ till vägtrafiken mellanStockholms centum och utan även att SJs ijärrtrafik skall kunnaanslutas till . Grundläggande för den planering som pågår är alltsåatt integrera tågtrafiken med såväl nationell trafik som lokal och regionaltrafik i regionen. Avdet anförda följer att de nu behandlade motionsyrkandena om intepåkallar någon åtgärd från sida. De avstyrks därför av utskottet. Vissaövriga projekt i och län Imotion T219 (m) framhålls behovet av att erhåller medel förerforderliga järnvägsinvesteringar i . Bland dessa innefattasen utbyggnad med ökad spårkapacitet vid infarterna till ,, dubbelspår ÄlvsjöVästerhaninge, och . Imotion T256 (fp) yrkas att utbyggnaden av spårnätet för Qärrtåg och pendeltågfortsätter även efter det att nu påbörjade projekt är Srdiga bl.a. framhålls att för pendeltågstrafiken behövs ytterligare 1989/90: rU27dubbelspår på sträckorna ÄlvsjöVästerhaninge och UlriksdalUpplandsVäsby. Beslutom planering och inriktning av järnvägsinvesteringar bör fattas på det sätt somutskottet tidigare förordat. Det innebär att inte bör uttala sig omprioritetsordningen mellan olika utbyggnadsprojekt. Somtidigare redovisats har vidare regeringen utsett tre förhandlare, varav en förStockholmsregionen, med uppgift att lägga fram förslag till kraftigtförbättrade trafiksystem i storstadsområdena. Förslagen skall avse åtgärder somkan genomföras inom en 1 O-årsperiod samt hur dessa skall finansieras. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandena inte påkallarnågon åtgärd från sida. De avstyrks därför av utskottet. Imotion T246 (c) framhålls behovet av fjärrtågsstationer i Stockholmsområdetsom Stockholm-Nord, Stockholm-Syd och Södertälje-Syd. Enligtvad utskottet erfarit beräknas en ny station vid kunna tas i brukunder medan överväganden fortfarande pågår var en ijärrtågsstationStockholm-Nord bör förläggas. Vad gäller Södertälje-Syd ingår enstationsanläggning för lokaltåg och fjärrtåg i det avtal som den 24 augusti1988 träffades mellan staten, SJ, samt ochSödertälje kommun om utbyggnaden av järnvägen på sträckan FlemingsbergJärna. Utskottetanser att det närmast ankommer på SJ och att besluta i dessa frågor.Motionsyrkandet avstyrks därför. Imotionerna T246 (c) och T626 (c) framhålls vidare att bl.a behovet av att föraöver mer av transittrafiken till med järnväg motiverar enjärnvägslinje till över . Förväntadtrafikökning bl.a. från motiverar enligt motion T246 (c) enupprtistning av Nynäsbanan och då särskilt bandelen VästerhaningeNynäshamn. Imotion T535 (s) yrkas att det i och kommandeinvesteringsplanering tas upp de medel som behövs för att rusta upp järnvågentill och från . Enligt motion T626 (c) bör regeringen ta sådanainitiativ så att godstrafiken till och från genom kan överförastill järnväg och järnvägsSrja via . Järnvägentill såväl (ÖrbyhusHargshamn) som (VästerhaningeNynäshamn) är länsjärnvägar. Det betyder att svararför underhåll medan resp. länsstyrelse fattar beslut om nyinvesteringar. Vadgäller investeringar i nya järnvägar kan såväl som berördlänsstyrelse aktualisera olika projekt beroende på banans planeradetrafikuppgift. Utskottet, som inte finner skäl att frångå gällandebeslutsordning, avstyrker därför motionerna i berörda delar. Mälarbananoch 1989/90:TU27