bet · GD01BoU2 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas 21 motioner väckta ivilka bl.a. tas upp frågor om ändringar i (PBL). Utskottetavstyrker samtliga motioner, flera av dem med motiveringen att en propositionmed förslag till viss revidering av PBL är att vänta. 17 reservationer och ett särskilt yttrande har fogats tillbetänkandet. Bl.a. har reservationer (m) avgivits om byggande utanför plan ochom ersättningsreglerna. I en reservation (fp) behandlas besvärsrätten medanfrågan om planprövning av stormarknadsetableringar tas upp i en reservation (c,mp). I en reservation (vpk, mp) behandlas deltagande i denfysiska planeringen. En utredning om planlagstiftningen samt om bebyggelsensutformning tas upp i två reservationer (mp). l detta betänkande behandlas deb följande under allmänna motionstiden väcktamotioner: 1988/89:Bo228 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i , 10 kap. 27 § att preskriptionstiden för olovligtbyggande avskaffas. 1988/89:Bo231 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. att beslutar om en sådan ändring i plan- ochbygglagen att energirådgivningen blir en obligatorisk uppgift för de kommunalabyggnadsnämnderna. 1988/89:Bo247 av m.fl. (c) vari yrkas 12. att beslutar om sådan ändring i plan- ochbygglagen (1987:246) att maximiytan för lovfria komplementbyggnader höjs till16 m-. 1988/89:Bo254 av och Hans Leghammar (båda mp)vari yrkas att beslutar av regeringen att begära förslag till ändringi kommunallagen i enlighet med vad i motionen anförs. 1988/89:Bo260 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs a) omåtgärder för att öka tillgången på mark för fritidshusbyggande. 1 1988/89.19 saml. 1989/90 BoU2 1988/89:Bo405av m.fl. (m) vari yrkas 1989/90:BoU2 17. att beslutar ändra (1987:10) så att a) genomförandetiden för detaljplaner avskaffas, b)översiktsplanerna blir frivilliga, c) planinstitutets områdesbestämmelseavskaffas, d) markanvändning beträSande detaljhandelsstruktur m.m. inte kan reglerasgenom detaljplaner, e) full ersättning till markägaren utgår vid intrång ellerrådighetsinskränkning. 1988/89:Bo415 av m.fl. (c) vari yrkas 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att främja tillkomsten av kolonilotter. 1988/89:Bo503 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar om följande tillägg i 2 kap. 1 § : Vidplanläggningen och i ärenden om bygglov och förhandsbesked skallsocialtjänstlagen (1980:620) tillämpas. 1988/89:Bo506 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringari reglerna för ställande av vissa ersättningsanspråk enligt PBL, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen avförts om behovet avförenklingar och förtydliganden av . 1988/89:Bo507 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att i planeringen av bostadsområden och samhällen ge utrymme förkolonilotter. 1988/89:Bo512 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att handikapporganisationerna tillerkänns besvärsrätt avseendeoffentliga byggnader. 1988/89:Bo524 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades möjligheter att påverka samhällsplaneringen.Motiveringen återfinns i motion 1988/89:So252. 1988/89:Bo526 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om enöversyn av plan- och bygglagstiftningen i vad avser a) mindre avvikelse frånplan, b) möjligheter till dispens från plan, c) översiktsplanens utformning ochinnehåll samt d) byggande utanför plan. 1988/89:Bo528 av och (båda fp)vari yrkas att hos regeringen begär en ändring av förvaltningslagen22 § och PBL 5 kap. 25 §, 30 § så att även villaägarföreningar ges besvärsrättöver beslut i planärende. 1988/89:Bo529av () vari yrkas att beslutar om 1989/90:BoU2 ensådan ändring i att byggnadslovplikt införes för krossverk,makadamverk, stenhuggeri, asfaltverk och oljegrusverk. 1988/89:Bo537 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att begär hos regeringen att en utredningtillsätts med syfte att se över planlagstiftningen i enlighet med vad som anförts i motionen. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo860. 1988/89:Bo538 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring i plan- och bygglagenatt näringsfriheten förstärks. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:N316. 1988/89:Bo540 av och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts beträffande planerat stormarknadscentrum i . Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:A465. 1988/89:Bo543 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omöversyn av plan- och bygglagstiftningen i vad avser a) mindre avvikelse frånplan, b) möjligheter till dispens från plan, c) översiktplanens utformning ochinnehåll, d) byggande utanför plan. 1988/89:Bo549 av m.fl. (mp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bostäder och arbetsplatser skall planeras så att transportbehovet mins kar. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo957. deb den med anledning av proposition 1988/89:139 väcktamotionen 1988/89:Bol3 av m.fl. (c) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om formerna för myndighetsgranskningen av byggmaterial. Vissa uppgifter i anslutning till motionerna (PBL), naturresurslagen (NRL) ochlagen om exploateringssamverkan (ESL) trädde i kraft . Undervåren 1987 genomfördes en brett upplagd basutbildning inför lagarnasikraftträdande. 1990 arrangeras fördjupningskonferenser omolika delar av lagsystemet. För introduktionen av den nya lagstiftningen svararen grupp i vilken ingår representanter för , planverket (numera ), lantmäteriverket och Kommunförbundet.Gruppen överlämnade till bostads- 1989/90:BoU2 ministernen rapport om de första slutsatserna av erfarenheter avlagreformen. Gruppens slutsatser är att lagreformen är allmänt accepterad samtatt erfarenheterna av reformen är tillräckliga för att motivera vissa lagjusteringar. På basis av rapporten har inom lantmäteriverket ochboverket utarbetats förslag till vissa ändringar i PBL, naturvårdslagen ochplan-och byggförordningen. Förslaget överlämnades till bostadsministern i maj1989. De författningsändringar som föreslås i rapporten anges iförsta hand syfta till att förenkla plan- och byggprocessen och därmedunderlätta för kommunerna och den byggande allmänheten att genomföra angelägetbyggande. De övergripande syftena om medborgarinflytande och rättssäkerhetligger dock fast. Ändringarnaavser sammanfattningsvis: -att förenkla förfarandet för detaljplan,områdesbestämmelser och festighetsplan, bl.a. avseende vissa krav påkungörelser och deras innehåll, samt att införa ett enklare alternativ tillkungörelsedelgjv-ning, -att göra det möjligt att införa områdesbestämmelserinom områden med detaljplaner enligt tidigare lagstiftning för att bl.a. på ettenklare sätt kunna variera lovplikten, -att tillåta åtgärder på byggnader ochfastigheter som inte stämmer med detaljplan eller fastighetsplan. I sambanddärmed ges i rapporten en tolkning av vad som menas med en sådan mindreavvikelse som är förenlig med planens syfte, -att göra vissa justeringar ilovpliktens omfattning som både innebär lättnader utanför samlad bebyggelse ochskärpningar när det gäller åtgärder som har betydelse för hälsa och säkerhetsamt införa nya variationsmöjligheter, -att förbättra rättssäkerheten vidlovprövningen och införa vissa nya förenklingar i förfarandet samtatt ge nya möjligheter när det gäller stegvis prövning vid lovgivning, -attavlasta regeringen vissa besvärsärenden, att få en anpassning tillförvaltningslagen när det gäller inlämnande av besvär över plan- och byggbeslutsamt att ändra beräkningen av besvärstiden vid överklagande av länsstyrelsensbeslut om planer, -att förenkla beslutsprocessen när det gäller strandskydd inom detaljplaneområden och att ta bort kravet på strandskyddsdispens viduppförande av komplementbyggnader inom strandskyddsområden. Rapporten har remissbehandlats.Remisstiden gick ut . Överväganden pågår i regeringenskansli om en proposition med förslag till vissa ändringar i PBL m.m. skallavlämnas till . Utskottet 1989/90:BoU2 , PBL, trädde i kraft . I fem motioner riktas kritik av grundläggande karaktär motPBL och begärs ändringar. I moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405yrkande 17 kritiseras systemet med genomförandetider för detaljplaner(delyrkande a). Motionärerna föreslår att detta system avskaffas. Vidareföreslås att översiktsplanerna blir frivilliga (delyrkande b), attplaninstitutets områdesbestämmelser avskafEas (delyrkande c) och attmarkanvändningen beträffande detaljhandelsstruktur m.m. inte skall kunnaregleras genom detaljplan (delyrkande d). I motion 1988/89:Bo538 (fp) begärs en ändring i PBL så attnäringsfriheten stärks. Motionärerna hävdar att regleringarna av detaljhandelni PBL bör avskaffas därför att de inskränker näringsfriheten. 1 detta avsnitt behandlas också de grönaspartimotion 1988/89:Bo537 yrkande 1. Motionärerna föreslår att hosregeringen begära att en utredning tillsätts med syfte att se överplanlagstiftningen. Åt en parlamentarisk kommitté bör anförtros uppgiften attarbeta fram en ny konsekvent sammanhållen och skärpt miljö- ochnaturresurslagstiftning. Utskottet tar inledningsvis upp förslaget i miljöpartietspartimotion i vilken alltså föreslås att hos regeringen begär enutredning om planlagstiftningen. Efter ett ca tjugoårigt utrednings- och förberedelsearbeteantog för mindre än ett i grunden förnyat och omarbetatlagkomplex som reglerar den fysiska planeringen. Förutom PBL ingår i dettalagkomplex bl.a. en lag om hushållning med naturresurser (NRL). Det finns intetillräckliga skäl att efter den korta tid lagstiftningen varit i kraft föreslåatt en utredning av den karaktär motionären förordar skall genomföras.Ytterligare erfarenheter av gällande lagstiftning bör vinnas. Dessutom börerinras om att en utredning om en översyn av naturvårdslagen m.m. pågår samtatt en utredning om en översyn av miljöskyddslagstiftningen nyligentillkallats. Åt denna utredning har bl.a. uppdragits att kartlägga hur ensamordning mellan miljöskyddslagstiftningen och all anknytande lagstiftningskall åstadkommas. Motionen avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. Utskottet behandlar därefter moderata samlingspartietspartimotion 1988/89:Bo405 yrkande 17, delyrkandena a, b, c, dvs. frågor omgenomförandetider för detaljplaner, översiktsplanernas status och planinstitutetsområdesbetämmelser. I motionerna 1988/89:Bo526 (m) yrkande c och 1988/89:Bo543(m) yrkande c föreslås att den översiktliga planeringen görs frivillig. De synpunkter som förs fram i motionen har utskottet medanled- 1989/90:BoU2 ning av motioner övervägt inför beslut om PBLhösten 1986 och (BoU 1986/87 1, 4 och 8). De behandlades avutskottet också . Efter att ha konstaterat att underförberedelsearbetet inför PBL-beslutet inte godtagit motionärernas synpunkteranförde utskottet följande (BoU 1987/88:14 s. 4 - 5). Systemet med genomförandetider för detaljplaner, som är enav de stora principiella nyheterna i PBL, har tillkommit för att tillgodosebehovet av att planer skall kunna omprövas när nya förhållandengör detta motiverat och garantera rättssäkerhet för sakägare undergenomförandetiden. Att avskaffa reglerna om genomförandetid eller väsentligtförlänga ramen för den genomförandetid som anges i PBL skulle leda till sammaproblem med inaktuella och låsta planer som präglade den tidigarebyggnadslagstiftningen. Det skulle vara en olämplig ordning att sakägare, sominte tar något initiativ till att genomföra planer inom rimlig tid, ändå fårsina outnyttjade rättigheter skyddade av kommunen, särskilt i sådana fall därstarka samhällsintressen talar för en omprövning av planen. Vidare bör det med anledning av m-motionen framhållasatt ett avskaffande av översiktsplaneringen och möjligheten att utfärdaområdesbestämmelser knappast kan anses tjäna de enskilda intressen sommotionärerna utger sig tala för. En kommun som inte har en tydlig översiktsplanoch avstår från att utfärda bindande bestämmelser kan likväl inte lämnabyggandet i kommunen helt oreglerat. Regieringen lar i sådana fall byggadirekt på PBL:s föreskrifter om bebyggelsemiljöns utformning, men dessa reglerär givetvis generella för hela landet och ger alltså den enskilde ingen för detkonkreta fallet klar vägledning om vad som kan tillåtas. Att översiktsplaneroch områdesbestämmelser utformas i samråd med berörda parter och beslutas idemokratisk ordning inom kommunen måste ge betydligt bättre förutsättningarför byggande och samhällsutveckling till gagn för såväl allmänna som enskildaintressen än en ordning där inga riktlinjer finns och all prövning far ske frånfall till fell i uppkommande ärenden. En jämförelse mellan vad utskottet ovan anfört ochmotionärernas förslag visar att helt skilda utgångspunkter föreliggerbeträffende vissa av de grundläggande bestämmelser på vilka PBL vilar,bestämmelser som stöddes av en stor riksdagsmajoritet när lagreformen beslötsav . Utskottet har inte genom den nu behandlade motioneneller på annat sätt tillförts motiv som innebär att grunderna för PBL böromprövas. Även om PBL endast varit i kraft kan redan nuslås fast att de grundläggande utgångspunkter som vägledde reformen även i denpraktiska hanteringen av lagstiftningen i allt väsentligt visat sig motsvarade förväntningar som rimligen kunde ställas. Ett genomförande av vad imoderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405 yrkande 17 a, b och c ochi motionerna 1988/89:Bo526 (m) yrkande c samt i 1988/89:Bo543 (m) yrkande cföreslagits skulle omintetgöra dessa grundläggande intentio- 1989/90:BoU2ner. Dessa yrkanden bör därför inte vinna bifell. Vad i motionen anförts om genomförandetiden för detaljplaner, om översiktsplanernas statusoch om planinstitutets områdesbestämmelser avstyrks följaktligen av utskottet. I motionerna 1988/89:Bo526 (m) yrkande d och 1988/89:Bo543(m) yrkande d föreslås en översyn av PBL i avsikt att tillskapa ändrade regleravseende byggande utanför plan. Motionärerna anför bl.a. att all bebyggelseutanför detaljplan i princip skall vara tillåten. Utskottet vill med anledning av motionernasammanfattningsvis anföra följande. Inom områden som inte omfettas avdetaljplan skall ansökningar om bygglov bifellas -omåtgärden uppfyller de i PBL i 2 kap. intagna allmänna intressena, -om områdetinte skall föregås av detaljplaneläggning på grund av bestämmelserna i 5 kap. 1 §, -om åtgärden inte strider motområdesbestämmelser och -om åtgärden kan antas uppfylla kraven på byggnaderm.m. De ovannämnda reglerna skall alltså vägleda den kommunalaprövningen av frågan om bygglov utanför planlagt område. Denna ordningomfettas av en bred riksdagsmajoritet. Reglerna Sr anses vara i allt väsentligtväl avvägda. Utskottet är inte berett föreslå att dessa regler ändras ienlighet med förslaget i de båda m-motionerna. Vad i dessa motioner föreslagitsom byggande utanför plan avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Inte heller är utskottet berett föreslå atttillstyrka moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo405 yrkande 17 doch motion 1988/89:Bo538 (fp) om att reglering av detaljhandebetablering i PBLinte skulle vara möjlig. Även denna fråga behandlade utskottet ochvåren 1988 (se bl.a. BoU 1986/87:1 s. 77- 79). I betänkandet anfördebostadsutskottet sammanfettningsvis med instämmande av vad iproposition 1985/86:1 föreslagits att det borde vara möjligt för kommunernaatt inom ramen för planeringen enligt PBL bl.a. i detaljplan lägga fastmarkanvändningen för olika syften genom att t.ex, ange vilken mark som bordereserveras för handelsändamål och industriändamål. Utskottets ställningstagandestår fest. Nedan behandlar utskottet en motion (c) beträffande ettplanerat stormarknadscentrum i . Planeringensinriktning l989/90:BoU2 1 motion 1988/89:Bo526 (m) föreslås som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts a) om mindre avvikebefrån plan och b) om möjligheterna till dbpens från plan. Likalydande yrkandeförs fram i motion 1988/89:Bo543 (m) yrkandena a och b. Motionärerna anför att vissa praktiska problem uppkommitvid tillämpningen av PBL. Bl.a. anges att begreppet "mindre avvikelse frånplan" är oklart. Vad motionärerna åsyftar är det förhållandet att lovenligt PBL i princip inte får medges annat än i överensstämmelse med vad sombestämts i detaljplan eller i områdesbestämmelser. Vidare anser motionärernaatt dispens borde kunna ges för vad som närmast kan anses vara obetydligavvikelse under förutsättning att berörda fastighetsägare är överens.Motionärerna föreslår att den ovannämnda styrgruppen ges i uppdrag att snarastlägga fram förslag till ändringar i PBL varvid bl.a. de nu redovisadeförhållandena bör studeras särskilt. Som framgått ovan har och lantmäteriverket i sinrapport bl.a. behandlat frågan om hur "mindre avvikelse" från planbör bedömas vid bygglovsprövningen. Sammanfettningsvis anförs i rapporten attbl.a. begreppet "mindre avvikelse" i lagtexten ger utrymme för entillräckligt nyanserad tolkning och att någon ändring i PBL nu inte behövs. Irapporten anges också att utvecklingen av praxis är av betydelse. Den i motionerna aktualiserade frågan har behandlats avstyrgruppen och i verkens rapport, dvs. i huvudsak i den ordning sommotionärerna förordat. Vad i motionerna föreslagits i sakfrågan får ansestillgodosett genom vad styrgruppen anfört. Utskottet som utgår från attgruppens slutsatser i lämplig ordning bringas till byggnadsnämnders och andraskännedom avstyrker med det anförda motionerna 1988/89:Bo526 (m) yrkandena aoch b samt 1988/89:Bo543 (m) yrkandena a och b. I motion 1988/89:Bo549 (mp) yrkande 2 föreslås ettriksdagens tillkännagivande till regeringen om att bostäder och arbetsplatserskall planeras så att transportbehovet minskar. Utskottet behandlade (BoU 1986/87:1 s. 81) enmotion med i princip samma syfte som den nu aktuella. Utskottet anförde då attnågra hinder i PBL inte fenns för att förverkliga den av motionärerna önskadeutvecklingen av bebyggelsen. Vidare anförde utskottet att frågan ombebyggelsens utformning avgörs av kommunerna inom ramen för den ordning PBLföreskriver. Utskottet som vidhåller denna uppfattning vill alltså erinraom att det är på det kommunala planet som besluten i princip fattas om hurbebyggelsen skall utformas. bör inte genom ett uttalande styra dennaprocess. Utskottet har med det anförda inte uttalat sig för inriktningen avsamhällets utbyggnad. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1988/89:Bo549(mp) yrkande 2 om bebyggebens utformning. Ett tillkännagivande om ett planerat stormarknadscentrum iÖster- 1989/90:BoU2 götland föreslås i motion 1988/89:Bo540 (c). I motiveringentill yrkandet som återfinns i motion 1988/89:A465 anges att ett stormarknadscentrumplaneras i . Motionärerna hävdar att planen för området bör överprövasav enligt 12 kap 1 § PBL. Planen anges av motionärerna beröraflera kommuner. Dessutom skulle, enligt dem, ett genomförande av planeninnebära konflikt med vissa riksintressen. Utskottet vill erinra om att enligt sammalagrum har att pröva kommunala beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplaneller områdesbestämmelser om det kan befaras att ett riksintresse enligt NRLträds förnär eller om det kan befaras att beslutet innebär att reglering avfrågor om användning av mark- och vattenområden som berör flera kommuner intesamordnats på ett lämpligt sätt. Kommun har att till sända indetaljplan som antagits, ändrats eller upphävts. Den i PBL föreskrivna ordningen avser sålunda attgarantera att detaljplaner och områdesbestämmelser utformas med beaktande bl.a.av de intressen som skall tillgodoses enligt NRL och som kan beröramellankommunala frågor. Utan att gå in på den av motionärerna nämnda planfråganfinner utskottet att reglerna i PBL om statlig kontroll beträffande områden avriksintresse m.m. är väl ägnade att tjäna sitt syfte. Ett riksdagenstillkännagivande om planprövning av stormarknadsetablering kan inte anses tjänanågot reellt syfte. Motion 1988/89:Bo540 (c) avstyrks därför. Slutligen vill utskottet erinra om att bostadsministern iett interpellationssvar om etablering av stormarknadscentragivit uttryck för en liknande uppfettning och bl.a. anfört att så länge detinte visat sig att PBL:s system för överprövning av kommunala planer intefungerade det inte fenns anledning att föreslå ytterligare åtgärder. I partimotion 1988/89:Bo524 föreslåsriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad i motion 1988/89:So252(c) anförts om de handikappades möjligheter att påverka samhällsplaneringen. sistnämnda motionen anförs bl.a. att kommunsammanläggningarna haraccentuerat behovet av en samhällsplanering grundad på kunskap om olikagruppers behov. Enligt motionärerna är särskilt erfarenheter och insikter ihandikappade människors situation nödvändig för alla som deltar isamhällsplaneringen. Utskottet behandlade ett motsvarande yrkande 1988 (BoU1987/88:14 s. 6). Därvid anfördes följande. Utskottet erinrar om att PBL syftar till att främja ensamhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden (1 kap. 1 §).Det lämnas också stort utrymme för de handikappade och deras organisationer attdelta i utformningen av samhällsplaneringen enligt PBL (2 kap. 4 § 5, 3 kap. 7§, 4 kap. 3 § och 5 kap. 20 §, prop. 1985/86:1 s. 536 och 609, BoU 1986/87:1 s. 65, 75 och 81, BoU 1* 1988/89.19 saml. 1986/87:8s. Utskottet, som inte har någon annan uppfettning än 1989/90:BoU2motionärerna i fråga om det angelägna i att bl.a. boendemiljön utformas så attden blir fullt tillgänglig även för människor med handikapp, finner att denuvarande reglerna är väl ägnade att understödja en sådan utveckling. Den då behandlade motionen avstyrktes av utskottet ochavslogs av . Utskottet vidhåller sin uppfettning. Centerpartietspartimotion 1988/89:Bo524 om de handikappade och samhälbplaneringen avstyrkssålunda. Ett tillkännagivande om åtgärder för att ökatillgången på mark för fritidshus förs fram i motion 1988/89:Bo260 (m) yrkandea. Motionärerna hävdar att gällande lagstiftning enligt bl.a. strandskyddslagenoch PBL på ett effektivt sätt hindrar byggnation, något som i sin tur innebäratt tillgången på befintliga hus begränsas. Motionärerna anser att lättnader iPBL och strandskyddslagen som de föreslagit i andra motioner radikalt skulleöppna möjligheterna för nybyggnad av fritidshus i stora delar av landet. Utskottet har ovan (s. 7 9) behandlat och avstyrkt enpartimotion från moderata samlingspartiet i vilken föreslås vissa grundläggandeförändringar i PBL. I den mån den nu behandlade motionen går tillbaka påförslagen i partimotionen kan utskottet inte ställa sig bakom den. De regler ommarkanvändning som tidigare beslutats av och som bl.a. kommit tilluttryck i PBL och i naturvårdslagen omfettas i nu aktuella delar av en bredriksdagsmajoritet. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att ansvaret förplaneringen av den fysiska miljön ytterst ankommer på kommunerna. I dennaplanering tas bl.a. alltså ställning till markanvändning. Att frånhända kommunernadetta ansvar är inte lämpligt och strider mot den allmänt omfettande principenom ett större decentraliserat ansvar. Utvecklingen går tvärtom i motsattriktning; kommunerna har bl.a. inom ramen för PBL givits ett ökat ansvar förden fysiska miljön. Det är sålunda kommunerna som har att avgöra bebyggelsensomfattning och inriktning. Att genom ett uttalande eller på annatsätt skulle styra bebyggelsen mot en viss typ av byggande t.ex. mot byggande avfritidshus får anses uteslutet. Utskottet är, mot bakgrund av det nu anförda,heller inte berett föreslå ändringar i den lagstiftning som tagits upp imotionen. Yrkande a i motion 1988/89:Bo260 (m) om åtgärder för att ökatillgången på mark för fritidshusbyggande avstyrks följaktligen.