bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — Härmed överlämnasbifogade promemoria i rubricerade ärende. Miljö- och kontaktman i ärendet är rättschefenUlf . STATSRÅDSBEREDNINGEN 1989/90:KU30 PMangående Hans Nyhages anmälan till konstitutions-utskottet om förfarandetmed s.k. rättelseblad till SFS Beslutom förordningar fattas av regeringen enligt regeringsformens regler. Av 18 §departementsförordningen (1982:1177) framgår att rättschefeni ett departement främst skall övervaka att lagenlighet, följdriktighetoch enhetlighet iakttas i arbetet samt svara för utarbetandet av förslagtill lagar och andra författningar inom departementets område liksomför den slutliga granskningen av dessa. Enligt 20 § sanma förordningskall rättschefen i statsrådsberedningen övervaka lagenlighet, följdriktighetoch enhetlighet i författningsförslag m.m. I 3 § författningssamlingsförordningen(1976:725) stadgas att rättschefen i statsrådsberedningen ärutgivare av (). s.k. Gröna boken finns statsrådsberedningens riktlinjer för författningsskrivning.Under rubriken finns under punkterna 220 - 223riktlinjer beträffande trycklov och utsändning,tryckningsrutiner, trycklovskorrektur samt korrekturläsning -rättelseblad, se bilaaa 1. Statsrådsberedningenhar även utfärdat en promemoria (PM 1988:5) Rättelse avfel i propositioner och SFS m.m. efter tryckningen. Under avsnitt 2 i promemorian behandlas frågan om vilka fel som kan rättas genom rättelseblad. Från miljö- ochenergidepartementet har upplysts följande. Underår1989 utfärdades en ny miljöskyddsförordning(1989:364). Därigenom upphävdes förordning i samma ämne. Den nya förordningenföranleddes bl.a. av de ändringar av organisationen av miljöskyddetsom blev en följd av miljöpolitiska proposition. Förutom några renakorrekturfel uppmärksammades tväfelaktigheter i den nya miljöskyddsförordningenav sådan beskaffenhet att rättelseblad utfärdades. Som framgår av rättelsebladetavsåg den ena rättelsen punkten 31.06 där ordetfrukter hade utelämnats. Den andra rättelsen avsåg punkten22.01. Denna punkt hade före rättelsen följande lydelse: "anläggning för utvinningav råolja eller naturgas" och efter rättel- sen:"anläggning för provborrning efter eller utvin- 1989/90:KU30 ning av råolja eller naturgas". Bilaga A 12 B Tillägget, i rättelseform, till punkten 22.01 i bilagan till miljöskyddsförordningengjordes som ett förtydligande av vad som redan gällde och bedömdesinom miljö- och inte somen ändring i sak. Inställningen att provborrning innefattas under denaktuella punkten framgår även av att det enligt förordningen(1989:598) om avgifter för myndigheters verksamhet enligtmiljöskyddslagen skall betalas avgiftbl.a. av den som bedriver tillståndspliktigmiljöfarlig verksamhet. I bilagan till förordningen (bilagan följer bilagan till miljöskyddsförordningen, punkt 22.01 i båda bilagorna) ståruttryckligen angivet att avgift skall betalas för provborrning till havs. I bestämmelsenanges även uttryckligen att provborrningpå land inte är avgiftspliktig. Att detta särskilt anges beror på att även denna typ av provborrningavsetts vara omfattad av miljöskyddsförordningens regler om tillståndsplikt. Sedan rättelsegjorts i regeringsprotokollet, godkändeen chefstjänsteman hos miljö- och rättelsebladet förtryckning. Därefter trycklovades detta inomstatsrådsberedningen. Några underhandskontakter från departementet med statsrådsberedningen hade därvid inte förekommit. PM angåendepropositionsavlämnandet till 1989/90:KU30 riksdagenunder * Bilaga a 13 Antalet avlämnadepropositioner som har aviseratsi förteckning från regeringen 69st. Antalet propositioner avlämnade senare än enligtursprunglig förteckning 25st. Antalet propositioner avlämnade senare än enligtreviderad förteckning 17st. ursprungligförteckning (mediuinvärde) ITdagar revideradförteckning (mediumvärde) lOdagar Förseningen har varierat mellan 1 och58 dagar. Baseradpå kammarkansliets uppgifter. ' 15 1989/90. Budgetpropositionens utformning och innehåll BengtHarding () har till granskning anmält regeringens proposition1989/90:100 med förslag till statsbudget för /91. Syftet medanmälan är att få klarlagt om propositionen strider mot gällande regeringsformoch riksdagsordning samt riksdagsbeslut och riktlinjer för budgetprocessen.Enligt anmälan är för det första budgeten inte heltäckande utan hänvisar imånga och synnerligen viktiga delar till senare kommande förslag av ovisstinnehåll. För det andra är förslaget "- även enligt regeringens mening -endast en provisorisk budget". Regeringenär enligt 9 kap. 6§ regeringsformen skyldig att avge förslag till statsbudgettill . Härmed avses närmast budgetpropositionen. Av 3 § i sammakapitel framgår att budgetpropositionen skall innehålla förslag tillinkomstberäkningar och anslag. Enligt 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall denockså innehålla finansplan och nationalbudget. Enligtgrundlagspropositionen (prop. 1973:90 s. 343) bör det vara en strävan attriksdagen i budgetpropositionen får en samlad överblick av rikets finanser.Denna strävan kan emellertid aldrig helt förverkligas. Det är nödvändigt attvissa förslag bryts ut och föreläggs genom särskilda propositioner. Riksdagsordningenräknar därför med att även andra propositioner än budgetpropositionen avserstatsbudgeten. Av den förutnämnda paragrafen i riksdagsordningen framgårsålunda att regeringen skall avge särskilt förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten (kompletteringsproposition). Vidare kan särskildaanslagspropositioner avges. Detta skall ske , i nu pågåendeförsöksverksamhet med ny budgetprocess i senast den 25 februari.Finner regeringen synnerliga skäl föreligga kan en anslagsproposition ävenavges efter denna tidpunkt. Uppgifter om årets budgetproposition Fullständigheteni den budgetproposition som las fram den lOjanuari 1990 kan mätas i antalet"öppna punkter" dvs. anslag där regeringen nöjt sig med att beräknaett belopp i stället för att lägga fram ett definitivt förslag. Avsikten äratt återkomma med ett sådant förslag . Antalet beräkningspunkter uppgåri årets budgetproposition till 116. Som jämförelse kan nämnas att motsvarandeantal i 1988 och budgetpropositioner var 51 resp. 54. De116 anslagen fördelar sig på departementen på följande sätt: <!Ju2 S2 K16U37 Jo 13 A 17 Bo8 118 ME3 Bl.a.följande propositioner med anslagsförslag aviseras i propositionsförteckningen: 1989/90:KU30 Bilaga A14 Forskning(SB) 1989/90:KU30 Vissainfrastrukturfrågor (på väg- och järnvägsområdena) (K) ° Reformeratpresstöd (U) Livsmedelspolitiken(Jo) Regionalpolitiken(A) Ersättningtill kommunerna för flyktingmottagandet (A) Bostadsfinansiering(Bo) Näringspolitik (I) Vad beträffar den ekonomiska politiken hänvisar regeringeni budgetpropositionen bl.a. till de överläggningar som man avsåg hålla medarbetsmarknadens parter. Sedan dessa överläggningar avslutats avsåg regeringenatt ta ställning till i vilken utsträckning den ekonomiska politiken måsteskärpas ytterligare i syfte att uppnå bättre balans i ekonomin. beslöt att inleda försök med enförändrad budgetprocess i (KU 1987/88:43). Målsättningen förförsöket var att budgeten (utom kompletteringspropositionen) skulle varabehandlad före . För att upnå detta mål var det önskvärt attbudgetpropositionen var mer fullständig än vad som varit fallet tidigare. Vid utvärderingen av det första årets erfarenheter av dennya budgetprocessen kunde utskottet (1989/90: KU 19) konstateraatt budgetpropositionen var lika ofullständig som . Med anledninghärav ansåg utskottet att borde upprepa sitt önskemål om enfullständigare budgetproposition. ställde sig bakom detta förslag. Frågan togs också upp i förra årets granskning(1988/89:KU30s. Utskottet underströk där betydelsen av attbudgetpropositionen är så heltäckande som möjligt för att ledamöterskall få möjlighet att redan under den allmänna motionstiden taställning till den ekonomiska politik som regeringen avser att föra under iförsta hand det kommande budgetåret. Regeringen beslöt att tillkalla enkommitté med uppdrag att göra en översyn av budgetpropositionens innehåll ochutformning. Ordförande i kommittén är landshövding . Kommittén harparlamentarisk representation. Arbetet skall vara avslutat . Riksdagensskrivelser, m.m. 1989/90:KU30 Utskottetskansli har gjort en främst statistisk genomgång av regeringens skrivelse1989/90:75 med en redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen. Regeringsskrivelsen avser åtgärder som har vidtagits 1oktober 1988 - . Redogörelsen omfattar 461 riksdagsskrivelser,varav 323 avlåtits vid föregående . En skrivelse - 1988/89:41 -omnämns inte i redogörelsen, men är enligt vad som upplysts frånutbildningsdepartementet slutbehandlad. För1988/gäller, departementsvis, följande: Riksdagsskrivelser 1988/89 Summa 324 259 65 För de 138 äldre riksdagsskrivelserna framgår avregeringens redogörelse att sex av skrivelserna är eller tidigare ochatt tre av dem numera har slutbehandlats. Vidare framgår följande: Summa 138 71 67 Det kan här anmärkas att det för iregeringsskrivelsen sammanfattningsvis har angetts att ärendena nr. 5 och nr. 7har slutbehandlats trots att, som framgår av huvudtexten, motsatsen är fallet. Av de äldre - dvs. /89 avlåtna - 67riksdagsskrivelser som inte 1989/90:KU30 hade slutbehandlats vid utgången avseptember 1989 är den äldsta Bilaga A 15.1 1975 (LU 1975:10,rskr. 1975:66) och gäller ersättning till yrkesfiskare för skada genomoljeutsläpp. Av regeringsskrivelsen framgår att frågan utreds inomjustitiedepartementet. Ytterligare två ärenden från är ännu inteslutligt behandlade enligt redogörelsen. begärdes en översyn avsådana bestämmelser i familjelagstiftningen i vilka begreppen sinnessjuk ochsinnesslö finns intagna (LU 1975/76:33, rskr. Frågan övervägs ijustitiedepartementet. Vidare avläts en riksdagsskrivelse medanledning av en motion om företrädare i styrelsen för personalstiftelse (AU1978/79:6, rskr. 15), En departementspromemoria beräknades enligtregeringsskrivelsen ligga klar , och i samband därmed skulle frågankomma att övervägas. De övriga 64 riksdagsskrivelser /88 ellertidigare som enligt regeringsskrivelsen /90:75 inte var slutbehandlade den30 sepember 1989 fördelar sig på elva av departementen - försvarsdepartementetoch industridepartementet har inget sådant ärende - som anges nedan. Riksdagsskrivelser 1979/80 - 1987/88 som inte harslutbehandlats ; inom parentes anges motsvarande uppgiftfrån föregående år 2 (2) 1 (1) 1 (2) 3 (4) 2 (6) 5 (6) 7 (17) 18 (26) Summa 15 1 10 6 8 12 1 3 5 1 2 64 Finansutskottetsyttrande i989/90:ku3o Regeringens redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser Konstitutionsutskottethar berett övriga riksdagsutskott tillSlle att yttra sig över regeringensredogörelse för behandlingen av skrivelser (skr. 1989/90:75).Finansutskottet Sr med anledning härav anföra följande. Behandlingenav de ärenden som hör till beredningsområde redovisas i förstahand i de avsnitt som avser och civildepartementet.Utskottet har detaljgranskat skrivelsen i dessa delar och därvid noterat vissasmärre oklarheter, som dock alla har kunnat ut genom underhandskontakterdirekt med . Utskottet har därmed inget att erinra mot detsätt på vilket de redovisade ärendena har slutbehandlats, ej heller mot deärenden som står upptagna som ännu inte slutbehandlade. Finansutskottetser det som värdefullt att på detta sätt berett övrigautskott tillSlle att delta i en brett upplagd granskning av de åtgärder somregeringen vidtagit med anledning av beslut. Enligt utskottetsmening skulle granskningen underlättas om regeringens redogörelse varuppställd på ett sådant sätt att det i anslutning till varje icke slutbehandlatärende klart angavs inte bara vilka delar av ett beslut som eventuellt ärslutbehandlade utan också de delar som alltjämt är under prövning avregeringen. Den redovisningsprincip som utskottet har i åtanke tillämpas förde under uppförda ärendena. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande: Anna-GreUUijon (s), (fjj), 1989/90:KU30 (c), Per OlofHåkansson (s), (), (). Bilaga A 15.1 LisbetCalner (s), (), (), (fjp),(), (vpk), (), (), (), () och (). Skatteutskottetsyttrande i989/90:ku3o Regeringens redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser har berett ettvart av riksdagensutskott tillSlle att yttra sig över de delar av regeringens skrivelse1989/90:75 med redogörelse för regeringens behandling av skrivelsersom har samband med vederbörande utskotts beredningsarbete. Srmed anledning härav anföra följande. Regeringens redogörelse avser tiden den 1 oktober 1988den30 . Av redogörelsen framgår att regeringen ännu inteslutbehandlat skrivelse beträffande existensminimireglernaoch skrivelse beträffende egen fö re taga maspensionering. skrivelse (SkU 1983/84:50,rskr. 395) avser en begäran om en allsidig utredning av kommunalskattelagensbestämmelser om existensminimum. Av regeringens redogörelse framgår attriksrevisionsverket överlämnat en rapport avseende dessabestämmelser till regeringen samt att yttranden inhämtats över rapporten.Vidare framgår att justitieombudsmannen i beslut den 28augusti 1986 redovisat en utvärdering av exjstensminimiinstitutet. Sommaren1987 gav regeringen utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RJNK) iuppdrag att se över bl.a. dessa bestämmelser. RINK föreslår i sittslutbetänkande Reformerad inkomstbeskattning (SOU 1989:33) att bestämmelsernaavskaffas. Regeringen har överlämnat en lagrådsremiss med förslag sombygger på detta betänkande. skrivelse (SkU 1984/85:41, rskr.260) avser egenföretagarnas pensionering. Egenföretagarna drar av pensions försäkringspremier som ett allmänt avdrag. Härigenom kommer företa garens hela inkomst och således även den del som används för företa garens pensionering att utgöra underlag för egenavgifter. Om verksam heten i stället bedrivs genom aktiebolag eller ekonomisk förening uppstår inte någon liknande avgiftsbeläggning. Denna brist på neutrali tet har uppmärksammats av skatteutskottet vid ett flertal tillSllen och har varit föremål för behandling i olika utredningar. När utskottet behandlade motioner i denna fråga förelåg ett förslag från företagsskattekommittén (FSK) om en ny metod för beskattning av näringsverksamhet (SOU 1984:70, Staketmetoden) som innebar en mer 232 likformig beskattning idenna del. I betänkandet SkU 1984/85:41 1989/90:KU30 redovisade utskottet FSK:sförslag, konstaterade att den nuvarande Bilaga A 15.2 ordningen ärotillfredsställande och uttalade att utskottet förutsätter att regeringenuppmärksammar frågan och överlämnar ett förslag tillriksdagen. Genom skrivelsen gav regeringen till kännavad utskottet anfört. återkom skatteutskottet till frågan ibetänkandet SkU 1986/87:27. Utskottet noterade då att remissyttrandena överFSK:s förslag visat att den föreslagna lösningen inte var invändningsfri ochatt den kunde medföra komplikationer bl.a. på socialförsäkringsområdet.Utskottet förutsatte att regeringen uppmärksammar problemet i sitt fortsattaarbete och i lämpligt sammanhang lägger fram förslag som undanröjer olikformigheten.Någon åtgärd från sida ansåg utskottet inte påkallad. Sommaren 1987tillsatte regeringen utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK). RINKhar i sitt slutbetänkande (SOU 1989:33) Reformerad inkomstbeskattningföreslagit en lösning på detta problem. Som nämnts föreligger nu enlagrådsremiss på grundval av betänkandet. Somframgår av redogörelsen ovan har regeringens handläggning av dessa båda skrivelserpågått under en förhållandevis . Regeringen borde ha förelagtriksdagen de efterfrågade förslagen tidigare. De problem som berörts irespektive betänkande har emellertid kommit att omSttas av det genomgripandeutredningsarbete som bedrivits pi skatteområdet under perioden 19871989.Förslag till lösningar väntas också bli förelagda inom kort.Utskottet har därför inte nu funnit anledning till kritik mot regeringenshandläggning i denna del. Utskottethar inte heller i övrigt funnit anledning till erinran mot regeringensbehandling av de skrivelser som har samband med skatteutskottetsberedningsarbete. Stockholmden På skatteutskottets vägnar Närvarande:Lars (), (), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), LisbethStaaf-Igelström (s) och (vpk). PROTOKOLL 1989/90:12 1989/90:KU30 LAGUTSKOTT Sammanträdesdag Bilaga A 15.3 Sammantrades tid: 9.30-11.10 Närvarande:se bilaga 1* § 12.3 Yttrande till konstitutions- Anmäls att utskottet berettlagutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse1989/90:75 med redogörelseför behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen. Utskottet, som inte finner anledning till erinran motskrivelsen såvitt den rör lagutskottets beredningsområde, beslutar att inte yttra sig över skrivelsen. ' Här utesluten 234 Socialförsäkrinssutskottetsyttrande i989/90:ku3o Regeringens skrivelse 1989/90:75 har beretts tillSlle att yttrasig över regeringens skrivelse 1989/90:75 med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. Utskottet vill anföra följande beträfEande regeringensredogörelse under punkterna 16 och 18. har under /88 givitregeringen till känna att frågan om en ytterligare lägre nivå inom handikappersättningenborde bli föremål för utredning i syfte att förslag i frågan skulleläggas fram (rskr. har under /88 givitregeringen till känna att det Snns anledning att göra en förutsättningslösutredning om hur det samlade förmånssystemet om sjukvårds-, sjukrese- ochläkemedelskostnader skulle kunna relbrmeras för att skapa en bättre rättvisamellan olika grupper (rskr. budgetproposition redovisade chefen försocialdepartementet vissa principer för ett framtida förmånssystem omfattandebl.a. de under punkt 16 och punkt 18 nämnda försäkringsförmånerna. Principernaöverensstämde inte med den förutsättningslösa utredning som hadebegärt i rskr. Regeringen har i sin skrivelse under punkt 16 (mom. 17)hänvisat till budgetproposition. Under punkt 18 (mom. 16) harregeringen hänvisat till att Stt iuppdrag att utarbeta förslag till skydd mot höga resekostnader. Regeringenanser att skrivelser är slutbehandlade. Med anledning av motioner som hänvisade till de principerför ett framtida förmånssystem som sålunda redovisats i budgetpropositionenuttalade utskottet i betänkandet 1989/90:SfU5 att den av begärdaförutsättningslösa utredningen ännu inte hade tillsatts. Utskottet sågallvarligt på detta förhållande och förutsatte att den begärda utredningenomedelbart startades, dock med beaktande av vissa nya principer. Vad utskottetanfört gav som sin mening regeringen till känna (rskr. Utskottet ser fortferande allvarligt på att riksdagensovannämnda tillkännagivanden /inte beaktats. I årets budgetproposition angav emellertid dåvarande socialministern att han 235 hade för avsikt att inomkort återkomma till regeringen angående den /90:KU30 av irskr. 1989/90:43 begärda utredningen. Utskottet förutsät- Bilaga A 15.4 teratt utredningen tillsätts. Utskottet har i övrigtingen erinran mot regeringens skrivelse. Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),(), (), Margö (vpk), RagnhildPohanka (mp) och (). Socialutskottetsyttrande i989/90:ku3o Isamband med behandlingen av regeringens proposition 1987/88:22 Vissagrundlagsfrågor m.m. som grundas på folkstyrelsekommitténs förslag röranderiksdagens arbetsformer uttalade att ochsärskilt utskott bör ägna mer uppmärksamhet åt att utvärderaresultaten av beslut (KU 1987/88:43). Som ett led i en sådanutvärdering men också med anledning av att den 12december 1989 berett socialutskottet tillSlle att yttra sig över regeringensskrivelse /90:75 med redogörelse för behandlingen av skrivelsertill regeringen har socialutskottet gjort en genomgång av tillkännagivandenapå socialutskottets område . Tillkännagivandena harsammanställts med de tre senaste årens regeringsskrivelser om behandlingen avriksdagens skrivelser. Sammanställningen överlämnas tillkonstitutionsutskottet. Ensärskild granskning har gjorts av de äldsta tillkännagivandena som enligt skr.1989/90:75 ännu inte slutbehandlats av regeringen. sina årliga granskningar av regeringens skrivelser återkommande påtalat attdet inom föreligger ett stort antal ej slutbehandladeriksdagsskrivelser som är avgivna för mycket sedan. Socialutskottethar vid sin genomgång av de senaste tre årens tillkännagivanden påsocialutskottets område for sin del gjort samma erSrenhet. Det bör påpekas attdet finns ett flertal tillkännagivanden från /87 som, enligtredovisningen i regeringens skrivelser, ännu inte föranlett någon åtgärd frånregeringens sida. Någoningående prövning av i vilken utsträckning de av regeringen redovisadeåtgärderna materiellt tillgodosett önskemål har däremot inte nuföretagits. På ett par punkter vill utskottet dock inledningsvis görapåpekanden. Utskottet redovisar längre fram sina överväganden. Ibetänkandet SoU 1983/84:5 gjorde utskottet vissa uttalanden beträffande etiskanormer för tillämpning av genteknik m.m. (mom. 1). Utskottethänvisade bl.a. till att gen-etikkommittén befann sig i ett 1989/90:KU30intensivt slutskede av sitt arbete. Utskottet ansåg att beredningen av Bilaga A15.5 kommitténs förslag borde ske så skyndsamt som de yttre omständigheternamedgav, så att frågan kunde föreläggas under /85.Enligt redovisningen i regeringens skrivelser fram /90:75 harärendet ännu inte föranlett något regeringsbeslut. Proposition i ämnet hardock aviserats och aviseras nu på nytt till innevarande vår. I betänkandet SoU 1986/87:18 beträffende omvårdnad förvissa gymnasieskoleelever (mom. 30) föreslog utskottet ett tillkännagivandetill regeringen bl.a. om att staten måste vara beredd att svara för att desvårt rörelsehindrade eleverna verkligen erbjuds en fungerande gymnasieskolgångoch att de måste garanteras den omvårdnad som är en förutsättning för att deskall kunna fullfölja sina studier. Två reservationer, av utskottetss-ledamöter resp. vpk-ledamot, förelåg. Riksdagenstillkännagivande verkar inte ha föranlett något regeringsbeslut. I regeringensskrivelse /88:75 S 27 redovisas visserligen några beslut, men dessa avsersannolikt inte det aktuella momentet i utskottsbetänkandet. Skrivelsen saknaruppgift om behandlade moment. Riksdagsskrivelsen redovisas där som ännu inteslutbehandlad. Motsvarande gäller regeringens skrivelse påföljande år (skr.1988/89:75 S 15). Ärendet anmäls då som slutbehandlat. Ett nytttillkännagivande beträffende samma fråga i betänkandet 1988/89.SoU19(reservation 7 som fick majoritet vid voteringen i kammaren) överlämnadesgenom regeringsbeslut till handikapputredning (skr.1989/90:75 S 42). Utredningen har redovisat sitt uppdrag i betänkandet (SOU1989:54) Rätt till gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar. Vidregeringssammanträde beslutade regeringen om proposition iämnet. I betänkandet SoU 1986/87:22 anförde utskottet medanledning av vissa motionsyrkanden om femiljerådgivningsverksamheten att det ärnödvändigt att verksamhetens fortlevnad garanteras och att regeringen skyndsamtbör ta upp frågan om hur verksamheten skall kunna tryggas (mom. 29). Dettaföreslogs som sin mening ge regeringen till känna. I regeringens skrivelser 1987/88:75 S 32 och 1988/89:75 S 18redovisas inga beslut beträffende mom. 29. I den sistnämnda skrivelsen anmälsärendet som slutbehandlat. Tillkännagivandet i mom. 29 verkar emellertid attdöma av redovisningen i regeringsskrivelserna inte ha föranlett någon åtgärdfrån regeringens sida. I det av godkända betänkandet SoU 1987/88:14(punkt 4 mom. 2) föreslogs ett motsvarande tillkännagivande. (Utskottetss-ledamöter reserverade sig.) I regeringens skrivelser 1988/89:75 S 50 och1989/90:75 S 15 redovisas inga beslut beträffende punkt 4 mom. 2. I ettfrågesvar (RD 1989/90:51) har dock statsrådet att regeringen gett i uppdrag attbl.a. utreda den fortsatta verksamheten med familjerådgivning och samar- betssamtal.Styrelsen avrapporterade arbetet i rapporten (1989:10) Fa- 1989/90:KU30miljerådgivning Samarbetssamtal. Rapporten har remissbehandlats Bilaga A15.5 och bereds enligt uppgift nu i .