bet · GD01UU6 · 1989-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottetsbetänkande /90: UU6 I detta betänkande behandlas de nedrustningsmotioner somväcktes under den allmänna motionstiden . Flertalet yrkanden harbehandlats av utskottet i tidigare betänkanden. För en närmare redovisning avsakläget och av ställningstaganden i dessa frågor hänvisas tilltidigare betänkanden, /89:UU4. I det följande läggs särskild viktvid den utveckling som ägt rum . 1988/89:U401 av m.fi. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom agerande för att förstärka B-konventionen i syfte att förhindramilitärt utnyttjande av biotekniken i offensiva syften. Motiveringen återfinnsi motion 1988/89:Jo601. 1988/89:U402 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om detfortsatta ESK-arbetet, 3. att riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts omförtroendeskapande åtgärder i norra , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförhandlingarna om konventionella vapen, 5. att riksdagensom sin mening begär att regeringen tar initiativ till en studie om förstärktskydd av civilbefolkningen i krig, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om program förkärnvapen nedrustning, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud motkryssningsmissiler, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominternationell kartläggning av skador som en följd av de franskakärnvapenproven i Muroroa, 1 1989/90. 1989/90 UU6 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i 1989/90:UU6 motionen anförts om Internationella förhandlingar för att förhindra kapprustning i rymden, 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en konvention beträffandeangrepp på kärnkraftverk, 11. att som sin mening begäratt regeringen i internationella fora aktualiserar sambandet mellan kärnkraftoch kärnvapen, 12. att som sin mening begäratt regeringen tar initiativ till en förändrad inriktning av lAEA:s verksamhet,i enlighet med motionen, 13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om heltäckande konvention motkemiska vapen, 14. att som sin mening begäratt regeringen framlägger förslag till konkreta åtgärder för att förhindramarin rustning, 15. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om örlogsbesök avkärnvapenmakter, 16. att som sin meningbeslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en parlamentariskarbetsgrupp för kärnvapenfri zon i norra , 17. att som sin meningbeslutar uppdra åt regeringen att ta initiativ i syfte att få till ståndinternationella regler för vapenhandeln, 18. att som sin mening beslutarhos regeringen begära förslag om ett säkerhetspolitiskt forskningscentrum. 1988/89:U404 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom garantier för att fartyg vid främmande flottbesök ej är utrustade medkärnvapen. 1988/89:U405 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att i fortsättningen inteskall ta emot utländska flottbesök, om garantier inte ges för att kärnvapeninte finns ombord. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att även i fortsättningenskall arbeta för en internationell överenskommelse i denna fråga. 1988/89:U408 av m.fl. (mp,vpk,c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lAEA ochNPT-avtalet, 2. att riksdagenbegär att regeringen verkar för att art. 4 mom. 2 i stryks snarastmöjligt. 1988/89:U409 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att hos regeringen begär nytt förslag tillmedelsanvisning för att möjliggöra fortsatt forskningsarbete på rymdområdet ienlighet med vad som i motionen anförts. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:UU6 motionen anförts om värdering av förslag på nedrustningsområdet ur ettnordiskt säkerhetspolitiskt perspektiv, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser föratt åstadkomma ökade resurser för L\EA, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övervägandenangående fortsatt deltagande i sexnationsinitiativet, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortsattsvenskt arbete för en global konvention mot kemiska vapen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om negativasäkerhetsgarantier och kärnvapenfria zoner, 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående sådan inriktning av det svenska arbetet inomESK:s säkerhetspolitiska del att balansen inom ESK-processen kan behållas. 1988/89:U410 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omangelägenheten av en heltäckande internationell konvention om förbud mottillverkning, lagring och användning av biologiska vapen, samt ett effektivtkontrollsystem av efterlevnaden av förbuden, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omangelägenheten av en heltäckande internationell konvention om förbud mottillverkning, lagring och användning av kemiska vapen samt ett effektivtkontrollsystem av efterlevnaden av förbuden, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omangelägenheten av att i varje lämpligt internationellt forumoch vid övriga lämpliga tillfållen agerar med kraft mot biologiska och kemiskavapen och deras användning samt arbetar för att samla världens alla nationersom undertecknare av effektiva konventioner mot dessa vapen. 1988/89:U412 av () vari yrkas 1. att riksdagenger regeringen till känna att i FN inte i fortsättningen bör stödjaLAEA:s arbete att sprida kärnkraften och att aktivt bör reservera sigom FN beslutar uttala sitt stöd för L\EA, 2. att riksdagenger regeringen till känna att aktivt skall verka för att det s.k.icke-spridningsavtalet formuleras om så att kärnkraftsspridning inteuppmuntras. 1988/89:U413 av Per () vari yrkas att hos 1989;90:UU6 regeringenbegär åtgärder för att se till att inga kärnvapenkapabla fartyg skall få gästasvenska hamnar utan garantier att de icke har kärnvapen ombord. 1988/89:U414 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen i ESK eller i lämpligt FN-samrnanhang väcker frågan omuttryckliga garantier för kärnvapenfrihet vid örlogsbesök, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandemöjligheterna till en gemensam nordisk ståndpunkt i frågan om kärnvapenfrihetvid örlogsbesök, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandemöjligheterna till ett samarbete med i frågan om kärnvapenfrihetvid örlogsbesök, 4. att riksdagenbegär att regeringen tar upp frågan om kärnvapenfrihet vid örlogsbesök inomramen för det s.k. sexnationsinitiativet, 5. att riksdagenbegär att regeringen överväger möjligheten att i lämpligt FN-organ eller iESK-processen ta upp frågan om begränsningar av främmande statsfartygsimmunitet, 6. att riksdagenbegär att regeringen överväger möjligheten att i lämpligt FN-organ eller iESK-processen ta upp frågan om att finna former för särskilda markeringar avfartyg som bär kärnvapen. 1988/89:U415 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om FN:sfredsbevarande roll och möjligheter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven noggrann analys av utvecklingen i för säkerhetspolitik, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensksäkerhets- och neutralitetspolitik, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enkärnvapenfri zon i . 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om detfortsatta ESK-arbetet. 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ettfullständigt provstoppsavtal, 7. att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsattaansträngningar att få en fullständig anslutning till icke-spridningsavtalet, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enkonvention om förbud mot utveckling, produktion och lagring av kemiska vapensamt förstörande av lager och produktionsanläggningar, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett systeminom FN:s ram för redovisning av militära budgetar, 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:UU6 motionenanförts om ett system inom FN:s ram för registrering, kontroll och begränsningav den internationella vapenhandeln. 1988/89:U416 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud förfartyg som kan tänkas ha kärnvapen ombord att beträda svenskt territorium, 2. att riksdagenhos regeringen begär initiativ till överläggningar med kärnvapenfria stater föratt nå en gemensam policy när det gäller flottbesök och kärnvapen. 1988/89:U417 av och (bådafp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av WHO:s expertstudie . I988/89:U418 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtilläggskonferensen beträffande provstopp, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Frankrikesprovsprängningar av kärnvapen i . I988/89:U419 av och ,son(båda mp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar uttala sitt stöd för att frågan om kärnvapenfri zon får föras upp , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att enparlamentarisk nordisk kommission bör tillsättas för att belysa frågan om enkärnvapenfri zon i . 1988/89:U420 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om hur ett medlingsinstitut skall kunnaorganiseras. 1988/89:U421 av Per () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att den framför en offentlig protest mot de franskakärnvapenproven i . 1988/89:U422 av m.fl. (fp,s,m,c,vpk,mp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en jämnare könsfördelning i försvars- ochnedrustnihgsar-betet. 1988/89:U424 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnedrustning i norra Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:FÖ208. 1988/89:U425 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omaktiva Svenska freds- och nedrustningsinitiativ. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Fö209. 1988/89:U426 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utländska flottbesök skall avvisas såframt man ej kan garantera frihet från kärnvapen. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:FÖ210. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt skall verka för en kärnvapenfri zon i . Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:FÖ210. Diskussioner om nedrustning och rustningsbegränsning försi flera olika sammanhang och inom skilda organisationer. För det första bedrivsbilaterala förhandlingar direkt mellan och , främst omkärnvapen. För det andra förs multilaterala förhandlingar inomnedrustningskonferensen i , i vilken 40 länder representerande samtligaländergrupper deltar. För det tredje förs inom den europeiskasäkerhetskonferensens ram (ESK) förhandlingar i dels mellan staterna iNATO och om reducering av de konventionella styrkorna i (de s.k. 23-statsförhandlingarna), dels mellan samtliga 35 ESK-medlemmar om ytterligareförtroende-och säkerhetsskapande åtgärder. Härtill kommer diskussioner om nedrustning i andra forautom och inom FN-systemet. Till de senare hör bl a , och dess återkommande specialsessioner om nedrustning. 1 det följande redovisas förhandlingsläget inom vart ochett av de viktigaste förhandlingsområdena. Framstegen i nedrustningsförhandlingarna påverkas av mångafaktorer men i första hand av förhållandet mellan de båda supermakterna. Underde senaste årens påtagligt förbättrade klimat med en återupptagen och allttätare amerikansksovjetisk dialog har betydande framsteg gjorts, inte minstunder intryck av det nya tänkande som präglat den nya sovjetiska utrikespolitiken.Undertecknandet av avtalet om avskaffande av de landbaserademedeldistansmissilerna (INF) representerade ett politiskt genombrott inedrustningssträvandena. De bilaterala förhandlingarna om de strategbka kärnvapnenoch om rymdförsvarsfrågorna fortsätter i (NST). Parterna har i förhandlingarnaom långdistanskärnvapnen (START) enats om principen om en 50-procentigreduktion. fastlagda riktlinjer innebär att vardera sidan skall få förfoga över 1600 vapenbärare, inkluderande interkontinentalaoch sjöbaserade ballistiska missiler samt bombflyg. 1989/90;UU6 Enighethar också i vissa avseenden uppnåtts om begränsningar inom dessa kategorierbeträffande tak för antalet stridsdelar. enades parterna vidare om att inte låtade skiljaktiga ståndpunkterna i frågan om sjöbaserade kryssningsmissiler ochom den amerikanska satsningen på ett rymdförsvar (SDI) blockera det fortsattaarbetet på att förhandla fram ett fårdigt . I fråga om SDI har därmed frångått enkoppling man hållit fast vid . I sak finns oenigheten kvarbeträffande framtiden fördrag om begränsning av antalet motmedelmot ballistiska missiler (). håller liksom tidigarefast vid en så snäv tolkning av avtalet att det utesluter utprov-ning av nyavapensystem i rymden. De eventuella konsekvenserna av denna oenighet för ettSTART-avtal har emellertid skjutits . har den nyaamerikanska administrationen av kongressen nödgats skära ned de planeradeanslagen för SDI sedan programmet inleddes. Också när det gäller de sjöbaserade kryssningsmissilerna(SLCM) förefaller en förändring av tidigare skiljaktiga positioner ha skett såtill vida att parterna nu inriktar sig på att lösa frågan utanför det formellaSTART-avtalets ram men i samband med det. Det uppgivna syftet är att genomömsesidiga deklarationer förhindra att ett framförhandlat kringgåsgenom okontrollerade ökningar av sjöburna kryssningsmissiler. Från amerikansksida ställer man sig fortfarande tvivlande till möjligheterna att verifieraSLCM. Verifikationsfrågan utgör en viktig del av de fortsatta diskussionerna. har från sin sida släppt kravet på attinkludera ett förbud mot rörliga landbaserade missiler i START. Tillsammans hardessa positionsförskjutningar inneburit att utsikterna ljusnat för deSTART-samtal som återupptogs i . Härtill har ocksåen ramöverenskommelse om verifikation av de strategiska kärnvapnen bidragit. Inom ramen för de senaste årens intensiva dialog harsupermakterna även bilateralt behandlat frågor som varit föremålför multilaterala förhandlingar i . Det gäller i synnerhet förbud motkemiska vapen och olika frågor rörande kärnvapenprov. En överenskommelse somträffades om kontroll av kärnvapenprov undanröjde ett gammalthinder för ratificering av det s.k. tröskelavtalet och avtalet omfredliga kärnexplosioner . Till bilden av den bilaterala nedrustningsdialogen mellansupermakterna kan också räknas de unilaterala åtgärder som tillkännagivitsunder . Även om det kan finnas skilda motiv för dessa åtgärder,bidrar ensidigt vidtagna nedrustningsåtgärder också positivt till det allmännaförhandlingsklimatet. På amerikansk sida har man inlett skrotningen av treklasser av sjöburna taktiska kärnvapen, tillsammans cirka ett tusen. Sovjetunionenhar tillkännagivit sin avsikt att minska de egna för- 7 1988tillkännagav man planer att minska den sovjetiska krigsmakten /90:UU6 med 500000 man . Beträffande vapensystem uppgavs deplanerade minskningarna i den europeiska delen av och Östeuropatill 10 000 stridsvagnar, 8 500 artillerienheter och 800 stridsflygplan. Idessa siffror ingår 50 000 sovjetiska soldater och 5 000 sovjetiskastridsvagnar stationerade i DDR, och . Ett ensidigttillbakadragande av en så omfattande mängd offensiva styrkor med framskjutenplacering har satts i samband med inte bara besparingshänsyn utan också med enny, deklarerat mer defensiv sovjetisk försvarsdoktrin. som man frånamerikansk officiell sida välkomnar de tillkännagivna förändringarna menar mandock att de konkreta tecknen på tillämpningen av en defensiv försvarsdoktrinännu är få. Tillkännagivandet av de sovjetiska planerna på reduktioneri har följts av liknande förklaringar om mer begränsade reduktionerav personal och stridsvagnar från ett antal östeuropeiska länder. På NATO-sidan fattades vid toppmötet ettviktigt beslut om de korträckviddiga landbaserade kärnvapnen i (dvs.med en räckvidd mindre än ). Efter avtalet om avskaffande avmedeldistanskärnvapnen kom båda sidors intresse att riktas mot de korträckviddigamissilerna. Från ledande håll inom NATO-alliansen framfördes önskemål om attdessa skulle moderniseras för att bättre kunna fylla sin avskräckande roll.Från andra, främst , krävdes i stället att deskulle göras till föremål för förhandlingar syftande till att reducera dennavapenkategori. NATO-kompromissen blev att inget beslut i moderniseringsfråganskulle fattas innan förhandlingsvägen prövats men att dylika förhandlingar isin tur finge bli beroende av resultaten i de förestående förhandlingarna iWien om minskning av de konventionella styrkorna i . Förhandlingar om säkerhet och nedrustning i En rad olika faktorer med direkt bäring på de bådasupermakterna tvingande besparingar, föråldrad materiel, redan fattade beslutom ensidiga åtgärder, ett visst doktrinomtänkande samt konsekvenser av redanfattade kärnvapenbeslut har således bidragit till det beslut som togs ibörjan av 1989 vid den europeiska säkerhetskonferensens uppföljningsmöte i inleda förhandlingar om en reduktion av de konventionellastyrkorna i (CFE). Dessa s.k. 23-statsförhandlingar i förs mellanmedlemmarna i de två militärallianserna. Enligt beslut vid förs enparallell förhandling mellan samtliga 35 ESK-medlemmar om ytterligare förtroende-och säkerhetsskapande åtgärder (CSBM). Målet för CFE-förhandlingarna, som ersatt de mer än i ettdecen nium fastlåsta s.k. MBFR-förhandlingarna, är att nå en stabil och säker balans på lägre nivåer genom en minskning av de militära styrkorna, eliminering av asymmetrier liksom av förmågan att påbörja överra skande anfall och att genomföra omfattande offensiva operationer. Båda sidorhar utifrån sina olika intressen framlagt förslag om tak 1989/90:UU6 för högstatillåtna antal soldater och vapen. Inte desto mindre är flera inslag i de bådasidornas förslag identiska, t.ex. taken för stridsvagnar och övrigapansarfordon, vilka satts till 20 000 resp. 28 000 per allians. Västsidanföreslår att såväl amerikanska som sovjetiska stridskrafter stationeradeutomlands reduceras till samma nivå, 275 000 man. I övrigt bygger bådaalliansernas förslag på alliansvisa tak med en viss områdesvis fördelning inomallianserna. Västsidan har angivit en relativt snäv tidsram förslutförande av förhandlingen, mellan ett halvt och , och uttalanden underhösten tyder på att även kan vara berett att ansluta sig tillmålsättningen att uppnå ett avtal . har ettnärmande i flera avseenden skett mellan de båda sidornas positioner. Öst haraccepterat begränsningar av den andel av alliansens resurser som får innehas aven enskild alliansmedlem och av den mängd resurser som får vara stationeradutomlands i . Väst har å sin sida accepterat östsidans intresse att ibegränsningarna också innefatta stridsflygplan och beväpnade helikoptrar. Flerabesvärliga problem återstår emellertid att lösa. Bl.a. gäller det justbeträffande flyget östsidans krav att undanta åtminstone delar av det defensivajaktflyget och västsidans intressen beträffande den del av dess flyg som harbåde en konventionell och en nukleär roll. Tecken tyder dock på ett närmandeäven inom detta område. I den parallella s.k. 35-statsförhandlingen i omförtroende- och säkerhetsskapande åtgärder lades tidigt fram detaljeradeförslag från väst- resp. östgruppen. Västförslaget är uppbyggt kringinformation och verifikation rörande markstridskrafter och landbaserat flyg.Östförslaget betonar däremot åtgärder som innebär begränsningar av stridskrafternasverksamhet samt förslag som i synnerhet rör sjö- och flygstridskrafterna. lade de neutrala och icke-allierade staterna framett gemensamt förslag om åtgärder, vilkas allmänna inriktning gäller förbandoch utrustning som ger rörlighet och eldkraft, och som kan bilda stommen iöverraskande angrepp och större offensiva företag. Motsättningarna mellan öst och väst verkar av de framlagdaförslagen att döma vara betydande, i synnerhet när det gäller sjöstridskrafternaoch deras aktiviteter. Här gäller det bl.a. tolkningen av konferensens mandat.Däremot har de traditionella skillnaderna beträffande öppenhet och kontrollminskat, vilket innebär att positionerna har kommit närmare varandra i viktigaavseenden. Konferensen har i princip också enats hålla ettseminarium om försvarsdoktriner. 1 nedrustningskonferensen i (CD) förs de enda i verklig meningmultilaterala nedrustningsförhandlingarna med deltagande av 40 staterrepresenterande alla världsdelar och ländergrupperingar. målet förförhandlingarna i CD är en fullständig nedrustning under I praktiken arbetar CD med en rad delfrågor, 1989/90:UU6 blandvilka de viktigaste är ett förbud mot kemiska vapen, ettfullständigt provstoppsavtal (CTB) samt förhindrande av kapprustning i rymden. Arbetet i CD har kommit att domineras avförhandlingarna om ett förbud mot kembka vapen. Det ökade intresset för ettförbud bör dessutom ses mot bakgrund av att kemiska vapen återkommit till användning. har använt kemiska vapen i kriget mot och motden egna kurdiska befolkningen. Risken för spridning av kemiska vapen till alltfler länder har ökat. har enighet förelegat om väsentliga delarav en konventionstext. Vad som återstått har bl.a. varit lösandet av kontrollfrågornasamt problemet med övergångsregler under den tioåriga avvecklingsperioden.Kontrollfrågorna har varit föremål för bilaterala amerikansk-sovjetiskaförhandlingar, vilka resulterat i en överenskommelse ominformationsutbyte och inspektion, inkl. procedurer för s.k. inspektion påanmaning. Enighet har också nåtts om procedurer för förstörande av kemiskavapen och av produktionsanläggningar för sådana vapen, vilka hört till desvåraste utestående frågorna. Resultatet av den bilateralaamerikansksovjetiska överenskommelsen kommer att matas in i de multilateralaförhandlingarna i CD, vilka därigenom väntas få en viktig impuls när arbetetåterupptas i slutet av innevarande år. President tillkännagav härutöver i sitt FN-tal islutet av september att är berett att skära ned sinalager av kemiska vapen redan innan ett multilateralt avtal träffats,under förutsättning att gör motsvarande åtagande. Sedan ettavtal trätt i kraft kan, enligt president , reduktionen utsträckas till av lagren, medan ett totalt avskaffande av lagren för amerikansk delförutsätter en anslutning till ett avtal om totalförbud av kemiska vapen avalla stater som har förmåga att tillverka dem. Från sovjetisk sida har uttalatsen beredskap att förhandla om ett totalförbud direkt med , ävenom ett multilateralt avtal inte skulle vinna anslutning från samtliga aktuellastaters sida. har ett betydande arbete lagts ned i CD påatt att åstadkomma ett fulbtändigt förbud mot provsprängningar av kärnvapen. har framlagt flera förslag till avtal om provstopp, senast genom ett fullständigt textutkast som presenterades 1983. Ett totalt förbud mot kärnvapenprov skulle vara ett effektivt hinder mot fortsatt kvalitativ kapprustning. Parterna har emellertid inte kunnat ena sig om ett förhandlingsmandat för CD. har konsulta tioner bedrivits i syfte att tillsätta en ad hoc-kommitté för mandatfrå gan.