bet · GD01KrU14 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet förslag ibudgetpropositionen om det statliga stödet till ungdomsorganisationernasverksamhet samt till internationellt ungdomssamarbete. Utskottet behandlarockså en skrivelse från regeringen om ungdomsfrågor. I anknytning till förslagen i budgetpropositionen tarutskottet upp ett antal motionsförslag, som bl.a. berör storstadsungdomarssituation, utbudet av kultur- och fritidsaktiviteter och stöd till flickorsfritidsaktiviteter. I propositionen föreslås att idrottens del av stödet tilllokal ungdomsverksamhet förs över från huvudtitel till idrottsanslagetunder huvudtitel. Vidare innebär förslaget att de bådanuvarande separata stödformerna till central och lokal ungdomsverksamhet förssamman till ett gemensamt anslag benämnt bidrag till central och lokalverksamhet. Med anledning av ett motionsförslag föreslår utskottet en höjningav stödet som medger ett bidrag av . per sammankomst enligt de nuvarandebidragsreglerna. Detta innebär i förhållande till regeringens förslag ett ökatmedelsbehov av 5,6 milj. kr. Utskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslag ipropositionen och avstyrker de med anledning av denna väckta motionerna. Skrivelsen om ungdomsfrågor i vilken beredstillfålle att ta del av vad som anförs om en samlad ungdomspolitik harföranlett fyra motioner. I detta sammanhang behandlar utskottetäven en motion som tar upp frågor om behovet av etik och normer isamhällslivet. Motionen avstyrks med hänvisning till bl.a. att allmännaövergripande levnadsnormer av det slag som motionärerna synes åsyfta inte börslås fast genom politiska beslut. Tretton reservationer och ett särskilt yttrande har fogatstill betänkandet. 1 1989/90. 1989/90 KrU 14 Regeringen har i proposition 1989/90:100 bil. deb under punkt H 1 (s. 144145) föreslagit atttill för /91 anvisa ett förslagsanslag på . deb under punkt H 2 (s. 146148) föreslagit atttill Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. för budgetåret1990/91 anvisa ett reservationsanslag på . deb under punkt H 3 (s. 148149) föreslagit atttill Stöd till internationellt ungdomssamarbete för /91 anvisaett reservationsanslag på . deb under punkt H 5 (s. 150151) föreslagit atttill för /91 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90:KrU 14 Regeringens skrivelse 1989/90:69 Regeringen har i skrivelse 1989/90:69 berett riksdagentillfålle att ta del av vad i skrivelsen anförts angående en samladungdomspolitik. Motioner väckta under allmänna motionsnden 1989/90;Kr405 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avnormer och bättre etiska livsförutsättningar, 2. att riksdagenhos regeringen begär analys och redovisning av hur etiska normer och kravformuleras i lagstiftningen och i skolans undervisningsplaner, 3. att riksdagenbegär att regeringen låter ungdomspolitiska utredningen få del av uttalandenai motionen. 1989/90;Kr409 av m.fl. (fp) vari yrkasatt för /91 anvisar . mindre på anslaget H1. än vad regeringen föreslagit, dvs. 1989/90:Kr414 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en redovisning av åtgärder för att ytterligareunderlätta för ungdomar att fritt resa, bl.a. genom tågluffning, i så mångaländer som möjligt. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90;U532. 1989/90:Kr415av m.fl. (c) vari yrkas att till 1989/90:KrU 14 Bidragtill central och lokal ungdomsverksamhet m.m. för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således . l989/90:Kr418 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ökade möjligheter för barn- och ungdomsgruppers utbyten med andraländer. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So645. 1989/90:Kr419 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att till anslag H 1.Statens ungdoms råd för /91 anslår . utöver regeringens förslag för information kring maktforskningens resultat riktad till ungdomar och dem som arbetar med ungdomar, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till flickors fritidsverksamhet. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So541. 1989/90;Kr420 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omungdomar i storstad. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Ju830. l989/90;Kr522 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbudet av kultur- och fritidsaktiviteter. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:A815. Motioner väckta med anledning av skrivelse 1989/90:69 l989/90;Krl av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av konkreta åtgärder för att öka valfriheten, stärka framtidstron ochallmänt förbättra möjligheterna att utvecklas i en positiv riktning. 1989/90;Kr2 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfaktainsamlande av brott begångna av lagöverträdare under , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt komma till rätta med snatteri-brott. 1989/90;Kr3 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omkonkreta insatser för ungdomen. 1' 1989/90. 1989/90:Kr4av m.fl. (mp) vari yrkas att som sin 1989/90:KrU14 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomsfrågor. 1 skrivelse 1989/90:69 om ungdomsfrågor lämnar regeringenen redovisning för inriktningen av ungdomspolitiken inför 1990-talet. Vidareredovisas vad som skall gälla för ungdomspolitiken inom vissa områden. De allmänna utgångspunkterna för ungdomspolitiken inför1990-ta-let beskriver föredragande statsrådet ungdomsministern på ihuvudsak följande sätt. Dagens ungdomar kan växa upp i ett samhälle där denmateriella välfården i stort är tryggad. Samhällets förändringar under senaredecennier har medfört att unga människors behov och engagemang har förändratsoch tar sig annorlunda uttryck. För vissa ungdomar har välfårdssamhället fåttnegativa konsekvenser. En tilltagande segregation i samhället har inneburit attdet finns ungdomar som växer upp i miljöer där våld, missbruk och kriminalitetallt mer kommit att tillhöra vardagslivet. Möjligheterna för dessa ungdomar attfå del av välfårdssamhället blir begränsade och de sociala klyftorna hotar attväxa. Ungdomsministern framhåller att insatserna skall inriktas på att försökalösa problemen för ungdomar som av olika skäl har sämre uppväxtvillkor ochutvecklingsmöjligheter. Ungdomspolitiken skall koncentreras på fortsatta åtgärderför de mest utsatta ungdomsgrupperna. Därutöver sker insatser för att stärkademokratin och jämlikheten för ungdomar. följer ungdomspolitiken den grundläggandeinriktningen , som har varit att trygga ungdomars möjligheteratt få arbete, bostad och en bra utbildning. finns mycket kvar attgöra på dessa områden, säger ungdomsministern, men vi står också inför fleradelvis nya uppgifter. Hon framhåller att ungdomars kraft och engagemang i olikasamhällsfrågor skall tas till vara. Intresset för frågor som rör ansvarstagande,livskvalitet, miljö och fred måste få komma till uttryck i sådana demokratiskaformer som passar unga människor i dagens samhälle. Detta skall ske bl.a. genominsatser inom föreningslivet, ungdomsorganisationerna och kulturen. 1 ett inledande avsnitt om insatser för ökad demokrati ochjämlikhet för ungdom framhålls att barns och ungdomars egna aktiviteter ochmöjligheter till inflytande uppmuntras genom särskilda projektmedel tillorganisationer som bedriver barn- och ungdomsverksamhet. anförungdomsministern att former för ungdomars inflytande i den /90:KrU14 kommunalaprocessen måste utvecklas samt att stödet till ungdomsorganisationerna skallförbättras genom en tydligare inriktning på aktiviteter och uppföljning. En kommitté ungdomskommittén (C 1989:06) somtillkallats skall behandla frågor rörande ungdomars villkor på1990-talet. I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att belysa hur demokrati ochjämlikhet för ungdomar kan stärkas. 1 direktiven (dir. 1989:48) uttalas att detär viktigt att ungdomars intresse för och engagemang i samhällsfrågor innebäratt ungdomar i större utsträckning kan påverka samhällsutvecklingen ochpolitiken. Kommittén bör därför utreda och lägga fram förslag på hur detta kangå till samt redovisa förslag till olika åtgärder och vilka som skall ansvaraför dessa. Kommittén skall också ta upp frågor om ungdomars resande. Kommitténskall lägga fram ett slutbetänkande . 1 skrivelsen redovisas insatser som planeras på följandeområden, nämligen kultur, utbildning, arbetsmarknad och bostad. Vidare presenterasolika insatser för att stödja familjen i dess olika roller samt förebyggandesamhällsåtgärder mot våld och droger. Det internationella ungdomssamarbetetbör på olika sätt uppmuntras och förstärkas, bl.a. bör ungdomars möjlighetertill att resa stimuleras. Frågor som rör ungdomars situation och problem behandlas iflera olika departement. Redovisningen i skrivelsen ger en överblick överpågående arbete och information om vilka riktlinjer för fortsatta insatser föratt förbättra ungdomars situation regeringen avser att arbeta efter. Utskottet vill framhålla att de insatser på olikasamhällsområden som enligt skrivelsen planeras får i de fall det krävsriksdagsbeslut övervägas i första hand i det utskott, till vilket regeringensförslag hänvisas. kommer i det följande att med anledning avmotionsyrkanden i en rad avseenden beröra innehållet i skrivelsen. Enligt motion Kr 1 (m) skall som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av konkreta åtgärderför att öka valfriheten, stärka framtidstron och allmänt förbättra möjligheternaatt utvecklas i en positiv riktning. Motionärerna kritiserar den grundsyn som enligt derasuppfattning präglar skrivelsen, nämligen att barn och ungdom skall lockas attmedverka i föreningsliv och med bidrag stödda projekt. De anser att samhälletsinsatser bör begränsas till att stärka den enskilde och öka valfriheten.Motionärerna anför vidare följande. Vi kan heller inte förstå vad det är som gör att ungdomarskall ses som en homogen grupp, med samma behov, samma problem och därmed krävasamma lösningar. Vi servarje människa som en unik individ, med egna behov och 1989/90:KrU 14 önskemål.Detta innebär att vår politik utgår från att den enskilde skall ha möjlighetatt utvecklas och leva på det sätt som passar honom eller henne bäst. Motionärerna hänvisar till att de väckt förslag om bl.a. bostadspolitiken, arbetsmarknaden,kulturpolitiken, utbildningspolitiken samt alkohol- och narkotikafrågor och idrottsfrågor.Dessa förslag kommer, sägs det, också unga människor till del. Beträffande motionärernas allmänt hållna kritik av dengrundsyn som de anser präglar regeringens skrivelse vill utskottet framhållaatt det råder allmän enighet om att samhället på olika sätt bör stödja deinsatser som - ofta på ideell bas - görs för att ge ungdomar möjligheter attutvecklas som individer och att kunna delta i och påverka utvecklingen inomolika delar av samhällslivet. Som redovisats i det föregående har regeringen utan attbegära godkännande i den framlagda skrivelsen lagt fram en samladredovisning för regeringens ungdomspolitik och presenterat vissa riktlinjer försitt handlande då det gäller ungdomfrågor. Som också påpekas i skrivelsenkommer dessa riktlinjer att följas upp med konkreta förslag till påolika områden. kommer alltså att i olika sammanhang få taställning till dessa förslag. Detta gäller även de motionsförslag sommotionärerna hänvisar till. Utskottet anser därför att det inte är motiveratatt gör en framställning till regeringen enligt yrkandet i motionKrl. Även i motion Kr3 (c) framförs kritik mot regeringensskrivelse. Kritiken går ut på att skrivelsen inte innehåller några förslag tillkonkreta åtgärder för ungdomar. Motionärerna vill att sådana skall föreläggasriksdagen. De erinrar om att i en rad motioner lagt fram förslagsom syftar till förbättringar i ungdomars livsvillkor. Bland de områden somnämns är kultur, utbildning, arbete, bostäder, droger och våld samtfamiljepolitiken. I motionen redovisas kortfattat vissa av de förslag somcenterpartiet lagt fram på dessa områden. För en närmare redovisning avförslagen hänvisar utskottet till motionen. Sammanfattningsvis anförmotionärerna att regeringens skrivelse ger få besked om vad man vill göra förungdomar . Utskottet konstaterar att sedan sedvanligutskottsbehandling skett i olika sammanhang kommer att få ta ställning tillde motionsförslag som motionärerna hänvisar till. Utskottet anser därför attdet inte är motiverat med någon åtgärd med anledning av motion Kr3. Även i motion Kr4 (mp) hänvisas främst till motionsförslagsom motionärerna fört fram i olika frågor och som bl.a. tar sikte på attförbättra ungdomars situation i olika avseenden. Motionärerna diskuteraråtgärder för ökad demokrati och jämlikhet, bl.a. sänkt rösträttsål- Detar vidare upp kultur-, utbildnings- och bostadsfrågor samt 1989/90:KrU14 ungdomars internationella engagemang. Beträffande det närmareinnehållet i motionen hänvisar utskottet till denna. Även då det gäller de i denna motion angivnamotionsförslagen kommer att få tillfålle att ta ställning tillförslagen. I motion Kr2 (c) anknyter motionärerna till uttalande iskrivelsen om betydelsen av förebyggande samhällsåtgärder mot våld och attsamhällets reaktioner mot alla former av våld måste vara tydliga och konsekventa.Motionärerna anser att det är nödvändigt med ökade kunskaper om våldetsomfattning och art. Det skulle vara av stort värde, menar de, att ha tillgångtill tillförlitlig information om brott begångna av barn under 15 år.Motionärerna förordar därför att statistik över brott som begås av barn under15 år skall föras (yrkande 1). Förslag med i allt väsentligt samma innebörd har avvisatsav justitieutskottet vid flera tillfållen och . godkända betänkande 1989/90:JuU14 redovisade justitieutskottet attfrågor om statistik rörande brott av barn kommer att belysas i en påsocialministerns initiativ tillsatt arbetsgrupp med företrädare för social-,justitie- och civildepartementen. underströk att det skulle vara av stortvärde att ha tillgång till tillförlitlig information om brott av barn under 15år. Med hänsyn till att frågan redan är aktualiserad krävs, anförde utskottet,dock ingen åtgärd från sida. finner inte skäl att göra en annanbedömning än justititeutskottet och avstyrker således motion Kr2 yrkande 1. I motionen förordas även införande av ordningsbot försnatteri. På förslag av justitieutskottet har (bet. 1989/90:JuU16,prot. 67) avvisat motionsförslag som i huvudsak överensstämmer med dethär aktuella. I betänkandet underströk justitieutskottet att butikstillgrepputgör ett allvarlig problem och att det därför självfallet är viktigt attbekämpa sådana brott. Att vidta åtgärder riktade mot snatte-ribrottslighetenär, enligt utskottets mening, en uppgift inte bara för det allmänna utan ocksåför handeln. avstyrkte införande av ordningsbot vidsnatteri och anförde bl.a. följande. Som tidigare fåster utskottet härvid främst avseende vidinvändningen att det kan kännas främmande att med ett ordningsföreläggandebeivra ett - låt vara mindre allvarligt - centralt förmögenhetsbrott. Härutövervill utskottet erinra om att de aktuella brottsrekvisiten kräver övervägandenav en art som inte gärna kan företas inom ramen för ordningsbot. Därtill kommer,som utskottet uttryckte , att resultatet av fångelsestraffltommitténsförslag (SOU 1986:1315) Påföljd för brott, såvitt avser en allmän översyn avstraffekalorna, bör avvaktas innan det kan bli aktuellt för att taställning till frågan om införande av ordningsbot vid snatteri. Med hänvisning till vad justitieutskottet anfört avstyrkerkulturutskot tet motion Kr2 i här aktuell del (yrkande 2). /** 1989/90. Nr 14 Rättelse: S, 17rad 19 nedifrån Står: 5 775 000 Rättat till: 5 755 000 I dettasammanhang behandlar utskottet motion Kr405 (m) som tar l989/90:KrU14 upp frågorom etik, moral och normer i samhällslivet. anför atten av politikens viktigaste uppgifter är att ge människor goda 1 detta ingår en god materiell standard bostad och arbete samt livsmål och normer. De kritiserar dagens svenska samhälle och hävdar att det till följd av en medveten politik är normlöst.Gamla tiders levnads- och uppfostringsideal har, sägs det, ersatts avkravlöshet, gamla tiders auktoriteter föräldrar, lärare och prästernämns särskilt har radikalt förlorat i betydelse och har inte Motionärerna menar att ungdomar i det svenska samhälletinte ges bra livsförutsättningar. Till följd härav brottas välfårdssamhälletmed en rad problem: asocialitet, kontaktlöshet, kriminalitet, drogmissbruk,samlevnadssvårighet. Motionärerna framhåller att stora ungdomsgrupper klararsig bra i det moderna samhället. De har, säger de, en öppenhet som tidigaresaknades, ett internationellt perspektiv som inte var möjligt och envitalitet gentemot människor och företeelser. Men alla ungdomar har inte dessamöjligheter eller denna attityd, alla har inte hemifrån en inre trygghet,alltför många far illa i ett normlöst och kravlöst samhälle. Motionärerna vill att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av normer och bättreetiska livsförutsättningar. Vidare begär de att regeringen skall lägga framanalys och redovisning av hur etiska normer och krav formuleras ilagstiftningen och i skolans undervisningsplaner. De vill slutligen attungdomskommittén skall få del av uttalandena i motionen. Utskottet konstaterar att den uppfattning om dagenssvenska ungdomar som kommer till uttryck i regeringens skrivelse och imotionen i viss mån överensstämmer. Många ungdomar är på olika sätt engageradei samhällslivet. Men det finns ungdomar som på grund av sämre uppväxtvillkorväxer upp i miljöer där våld, missbruk och kriminalitet allt mer kommit atttillhöra vardagslivet. Såväl ungdomsministern som motionärerna anser därför attdet är viktigt att insatser görs för att hjälpa de mest utsattaungdomsgiupperna. I motionen riktas dock en allmän kritik mot den svenskasamhällsutvecklingen som enligt motionärerna beror på avsaknad av normer ochrättesnören för individens hamdlande. Utskottet tvingas konstatera att det inte är möjligt attutläsa av motionen vilka normer och vilken etik som motionärerna anser bör varavägledande för enskildas handlande eller för beslut i samhällslivet. Detframgår inte heller i alla avseenden vilka åtgärder de vill att regeringenskall vidta med anledning av motionsyrkandena. Den bristande stringensen imotionens utformning gör det svårt att närmare diskutera innehållet i denna.Utskottet vill likväl med anledning av motionen framhålla följande. 1 vårt samhälle finns en rad övergripande normer somaccepteras av de flesta människor. 1 detta hänseende kan nämnas respekten för 8 människoliv, hänsynen till andra människors personliga integritet. skyldighetenför föräldrar att ta hand om sina barn. Vissa av normerna 1989/90:KrU14 utgörs aveller kommer till uttryck i rättsnormer. Utskottet erinrar om bestämmelsen iregeringsformen om att den offentliga makten skall utövas med respekt för denenskilda människans frihet och värdighet (1 kap. 2§). Det finns även skälerinra om bestämmelserna i regeringsformen om grundläggande fri- ochrättigheter. Övergripande normer ligger också till grund för de värderingar somgörs då lagstiftaren reglerar förhållandet mellan enskilda och då han skaparregler på det straffrättsliga området. Det sker i takt med samhällsutvecklingenen fortgående förändring i de värderingar som ligger till grund för lagstiftningeni bl.a. nu angivna hänseenden. De normer som slås fast genom eller kommer tilluttryck i lagstiftningen blir därför inte oföränderliga. Det sagda innebär docksjälvfallet inte att fastlagda normer saknar betydelse för samhällslivet. Detmåste också konstateras att även andra normer än sådana som kommit till uttrycki lagstiftningen i praktiken upprätthålls med stor stränghet dådet gäller människornas samlevnad i samhället. Även sådana normer är och måstevara föremål för en fortgående förändring. Utskottet vill i anslutning till det anförda framhålla attallmänna övergripande levnadsnormer av det slag som motionärerna synes åsyftainte bör slås fast genom politiska beslut. Sådana normer får bärkraft endast omde accepteras av de enskilda människorna. Vilka normer en människa accepterar och lever efter är beroende bl.a. av hennes religiösa uppfattning och avhennes livsåskådning i övrigt. En annan sak är att det inom olika yrkesområden kan varamotiverat att man diskuterar behovet och lämpligheten av etiska riktlinjer,normer eller koder för det professionella handlandet. På det medicinska området har under de senaste årtiondenai takt med de stora medicinska landvinningarna intresset för sådana normer ökatväsentligt. 1 lagboken tas fortfarande in de domarregler, som anses varaskrivna av . De har aldrig stadfästs i lag utan betraktas som etiskaråd till domare. Även på andra yrkesområden finns etiska regler, bl.a. påvärdepappersmarknaden. har intresset för etiska koder iyrkeslivet ökat. Detta har i kommit till uttryck genom att det underden allmänna motionstiden väckts flera motioner inom ämnesområdet. Sålundabehandlas i motioner om bl.a. etik för politiker (K226,K807 och K813), i justitieutskottet en motion om etiska normer för offentligförvaltning m.m. (Ju621) och i utbildningsutskottet en motion med en rad yrkandenom etiska levnadsregler i utbildningen (Ub815, se även Ub272). Enighet råder om att skolan har en fostrande roll. Det ärdärför viktigt att skolan till eleverna förmedlar sådana övergripande normersom är accepterade av och utgör en integrerad del av vårt demokratiskasamhälle. I inledningen till läroplanen för (Lgr 80) anförs bl.a.följande. Läroplanen speglar demokratins samhällssyn ochmänniskosyn: människan är aktiv, skapande, kan och måste ta ansvar och sökakunskap för att isamverkan med andra förstå och förbättra sina egna och sina 1989/90:KrU14 Skolans innehåll och arbetssätt måste vara så utformat att detbefrämjar denna samhälls- och människosyn. Skolan skall fostra. Det innebäratt skolan aktivt och medvetet skall påverka och stimulera barn och ungdomaratt vilja omfatta vår demokratis grundläggande värderingar och låta dessakomma till uttryck i praktisk, vardaglig handling. Skolan skall därför utveckla sådanaegenskaper hos eleverna som kan bära upp och förstärka demokratins principer omtolerans, samverkan och likaberättigande mellan människorna. Att väcka respektför sanning och rätt, för människans egenvärde, för människolivets okränkbarhetoch därmed för rätten till personlig integritet är en huvuduppgift för skolan. Det ankommer på att följa och granskautvecklingen av undervisningen i skolan. Frågor rörande normbildningen och andra frågor rörandeetik ägnas stor uppmärksamhet inom forskningen. Med hänsyn bl.a. till i riksdagennu aktuella motioner förtjänar det särskilt nämnas att riksbankensjubileumsfond stöder ett projekt benämnt Byråkratisk etik. Slutligen vill utskottet framhålla att det inte framstårsom påkallat att skulle göra en framställning till regeringen i syfteatt viss utredning skall läsa en riksdagsmotion. I sammanhanget vill utskottetnämna att barn- och ordnade ett seminarium . Det finns anledning utgå från att ävenungdomskommittén uppmärksammar frågor av detta slag. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. I propositionen föreslås att anslaget höjs med 308 000 krtill totalt . Det erinras om att ungdomsrådet genom riksdagensbeslut (prop. 1988/89:100, bet. KrU12, rskr. 115) fått enförstärkning av sina administrativa resurser med två fasta tjänster samt enengångsanvisning om . Enligt förslaget får rådet behållaengångsanvisningen för att därmed bekosta olika uppdrag som ges tillrådet. har till uppgift att främja fritidsverksamhetoch kul turell verksamhet bland barn och ungdomar samt att redovisa utveck lingen när det gäller ungdomars villkor i samhället.