bet · GD01TU18 · 1989-12-31 00:00:00 — Eftersom kanalverket tillämpar kalenderårsredovis ning kommer regeringens beslut om driftstat före kalenderårets början att omfatta del av kalenderår för vilken för beslut om driftstat inte anvisat något anslag. Departementschefen föror dar därför, i likhet , att godkänner atl ersättningen från anslaget även i fortsättningen får beslutas för kalen derår. Utskottettillstyrker att godkänner det som anförts i pro- 1989/90:7U18 positionenom beslut om ersättning till Trollhätte kanalverk och den föreslagnamedelsanvisningen. 8 Anslaget Stöd till svenska rederier fattade beslut om vissasjöfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:217, bet. 7U 37, rskr. BeslutetInnebar bl.a. ett tidsbegränsat stöd till svenska rederier. Stödet grundas inormalfallet på den sjömansskatt som inbetalts åren 19821985. I nu förevarandeproposition föreslås en medelsanvisning på 20 milj.kr. för nästa budgetår. I motion 7212 (fp) yrkas avslag på förslaget tillmedelsanvisning. Motionärerna framhåller att stödet efter tillkomsten avanslaget Bidrag till svenska rederier inte längre behövs. Utskottet erinrar om att ifrågavarande stöd i normalfalletgrundas på den sjömansskatt som inbetalts åren 19821985. Sistnämnda år är detsista kvalifikalionsåret för stödet, som inte kan utgå längre än till år 1992.Utskottet finner för sin del inte skäl att nu ompröva det nämndariksdagsbeslutet. Med hänvisning härtill, och då departementschefensanslagsberäkning inte givit utskottet anledning till erinran, tillstyrksregeringens förslag och avstyrks motionsyrkandet. 9 Anslaget Bidrag till svenska rederier samt den allmänna inriktningen av internationella sjöfartspolitik fattade beslut om vissasjöfartspolitiska åtgärder (prop. 1987/88:129, bet. 7U 27, rskr. Beslutetinnebar att ett särskilt stöd lämnas till svenska rederier för att sänka dendei av redarnas bemanningskostnader som avser sociala avgifter. Bidraget harinförts fr.o.m. med . per helårsanställd sjömansysselsatt på svenskt handelsfartyg i fjärrfart. För detta bidrag föreslås i propositionen en medelsanvisningpå 300 milj.kr. för nästa budgetår. beslutade attutöver nämnda bidrag införa ett särskilt statsbidrag till svenska rederier sommotsvarar den sjömansskatt som inbetalas för sjömän sysselsatta på svenskahandelsfartyg i ijärrfart (prop. 1988/89:56, bet. 7U6, rskr. Kostnadernaför nästa budgetår beräknas I propositionen till 250 milj.kr. Förslaget tillmedelsanvisning omfattar därmed totalt 550 milj.kr. I samband med båda riksdagsbeslut avslogriksdagen ett flertal yrkanden om införande av ett svenskt internationellt fartygsregb ter. Vad förespråkarna av ett sådant register syftar till är att stärka den svenska handelsflottans internationella konkurrenskraft genom att inom ramen för s.k. lokala avtal göra det möjligt att sänka beman ningskostnaderna. Lokala avtal innebär att utländska besättningar kan anställas på fartyg på grundval av kollektivavtal som tecknas med de fackliga organisationerna i sjöfolkets hemländer. Förslag omell svenskt internauonellt fartygsregister återkommer i ett 1989/90:7U18 flertalmotioner, som utskottet nu har att behandla. Det gäller motionerna 7212 (fp),7215 (m), 7608 (c) och 7629 (m). 1 den förstnämnda m-motionen framhålls följande: Likalitet som övrig svensk industri på anlägjpiingar i utlandet måste anställasvenskar skall sjöfartsnäringen behöva göra det. Ägandet, driften och sjöfartskunnandetkan då behållas i , även om vissa fartyg har internationella besättningar.Detta ger i sin tur förutsättningar för en ökad sysselsättning för svensktsjöfolk. Ett internationellt register ger bättre konkurrenskraft och därmed enstörre omfattning på den svenska sjöfarten. Denna måste ges godaförutsättningar inför den framtid då alla andra länder antingen har egnainternationella register eller tillgång till gemensamt EG-register. Utskottet har vid en radtillfållen behandlat den sålunda aktualiserade frågan. Så skedde senast inovember 1989 i det av godkända betänkandet 1989/90:7U8. Utskottetvidhåller sin där uttalade uppfattning att ett svenskt internationellt fartygsregisterskulle kunna innebära atl man på svenska fartyg underlåter att tillämpa svenskalagregler på väsentliga områden inte minst det arbetsrättsliga i enutsträclming som synes oförenlig med svensk rättsuppfattning. I motion 7233 (m) yrkas att , under förutsättningatt beslut tas om inrättandet av ett svenskt internationellt fartygsregister,avslår regeringens förslag att till Bidrag till svenska rederier för nästabudgetår anvisa 550 milj.kr. Utskottet har ingen erinran mot ifrågavarandeanslagsberäkning. Med hänvisning härtill och till utskottets ställningstagandei registerfrågan tillstyrks regeringens förslag till medebanvbning ochavstyrks motionsyrkandet. 1 motion 7608 (c) framhålls att syftet med ifrågavarandesjöfartspolitiska stöd är att stärka de svenskJQaggade och svenskbemannadefartygens konkurrenskraft genom att kompensera deras höga kostnadsläge ijämförelse med lågkoslnadsflaggade fartygs. För atl inle denna skillnad skallöka fordras del atl en indexuppräkning byggs in i det svenska stödsystemet såatt åtminstone den inhemska kostnadsutvecklingen balanseras. Det krävs medandra ord en värdesäkring av sjöfartsstödet Bidraget på . perhelårsanställd borde nu vara . för att motsvara värdet avstödet i utgångsläget. Enligt utskottets mening är sjöfartsstödet i sin nuvarandeomfattning väl ägnat att tillgodose sitt s;/fte. Utskottet är därför inteberett att förorda en indexering av stödet och avstyrker motionsyrkandet. I motion 7608 (c) begärs sjöfartspolitbkatrepartsöverläggningar mellan företrädare för samhället, rederinäringen ochfackliga organisationer. Motionärerna framhåller att det är viktigt atlpartsintressena kommer till tals när del gäller utformningen av enframtidsinriktad näringspolitik på sjöfarlsområdet. Därför bör regeringen tainitiativ till sådana överläggningari syfte att nå fram till en på en helhetssyn grundad ny 1989/90:7U18 näringspolitikför de svenska rederierna som internationellt verkande företag. För att hanterasjöfartens problem krävs ett helhetsgrepp där aspekterna bytesbalans,transportpolitik, miljö, transportekonomi, internationalism och nationellberedskap beaktas. Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkandeerinra om att beslut om det nämnda sjöfartsstödetföregicks av en intensiv allmän debatt, baserad på ett flertal förslag tillsjöfartspolitiska åtgärder i riksdagsmotioner samt från bl.a. Sveriges redareföreningoch fackliga organisationer. I sitt av godkända betänkande 7U 1987/88:8 utgickutskottet bl.a. från den debatt som fördes med anledning av dessa förslag ochframhöll att regeringen möjligt borde förelägga förslag omsjöfartspolitiska åtgärder. Utskottet konstaterade att den svenskahandelsflottan hade minskat kraftigt och sade sig finna denutvecklingen ägnad att inge allvarlig oro I fråga om möjligheterna atl behållaen svensk handelsflotta av rimlig omfattning till tryggande av landetstransportförsörjning i krissituationer. Sjöfartsnäringen är vidare betonadeutskottet väsentlig inte bara från beredskapssynpunkt. Den bidrar också tillatt stärka bytesbalans. Sysselsättningsaspekterna berör inte endastde ombordanställda utan också andra sjöfartsanknutna verksamheter än självafartygsdriften. I proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför1990-talet betonades att för sin utrikeshandel är närmast heltberoende av sjötransporter i någon form. Sjöfartens andel Inkl. farjetrafikenav såväl export- som importgodset uppgick t.ex. till . Effektivasjötransporter var sålunda av strategisk betydelse för den svenskautrikeshandeln. Vidare framhölls att tillgången till sjötransporter ger ökadvalfrihet för näringslivet och därmed lägre transportkostnader. Vad gäller miljöaspekternapå sjöfarten framhölls det i den trafikpolitiska propositionen att betydandeframsteg redan gjorts i ansträngningarna atl minska utsläppen i havet av oljam.m. och nedskräpningen med avfall. För dessa frågor sade föredragandedepartmentschefen har också etablerade internationella samarbetsformerutvecklats. arbetar fortlöpande med problemen, varför någraytterligare riktlinjer inte syntes erforderliga. Det betonades atlfortsatt uppmärksamhet bör ägnas åt sjöfartens vattenföroreningsfrågor.Riksdagen lämnade det sålunda anförda utan erinran (bet. 7U 1987/88:17, rskr.246 och bet. 7U 1987/88:23, rskr. Utskottet vill I detta sammanhangerinra om det handlingsprogram för miljösäkrare sjötransporter som riksdagenantog (prop. 1980/81:119 bil. 2, bet. 7U 31, rskr. 1 fråga om sjöfartens utsläpp av luftföroreningar bör deterinras om att såsom aviserades i den trafikpolitiska propositio nen fått regeringens uppdrag att i samråd med och berörda hamnkommuner söka få fram ett underlag för utsläppskrav och tekniska specifikationer för maskiner och drivmedel. Sjöfartsver ket väntas redovisa sitt uppdrag för regeringen innevarande år. Motbakgrund av del anförda finner utskottet för sin del inte nu 1989/90:7U18 någotbehov av sådana överläggningar som motionärerna föreslår, varför yrkandet häromavstyrks. Lagen (1989:990) om tillstånd till överlåtelse av skepp den s.k. flagglagen bör enligt motionerna 7212 (fp), 7608 (c) och 7629 (m)upphävas. Lagen antogs av så sent som och ersätter1977 års flagglag, som upphörde att gälla som den nya lagen trädde ikraft (prop. 1989/90:22, bet. 7U8, rskr. Den nya lagenmotiveras främst av beredskapsskäl och innebär i likhet med der gamla att ettsvenskt registreringspliktigl skepp eller andel däri inte får överlåtas utantillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, omskeppet genom överlåtelsen upphör att vara svenskt. Enligt de tre motionernabör lagen upphävas. I m-motionen framhålls att den nya lagen inte har någonreell motivering. Den största delen av den svenska handelsflottan saknar betydelseför vår beredskap säger motionärerna och någon krigsplacering sker inte förhuvuddelen av tonnagel. Lagen är dessutom oklar, eftersom regeringen skallavgöra från fall till fall vad som skall gälla. Enligt utskottets mening är det nödvändigt atl staten medsitt ansvar för den svenska beredskapen förbehåller sig rätten till insyn i ochvisst inflytande över överlåtelser av svenska fartyg till utlandet. Detförtjänar erinras att ifrågavarande riksdagsbeslut innebär att tillståndnormalt skall ges om överlåtelsen sker ulan ett bevarat svensktdriftsinflytande. I fråga om tillstånd till överlåtelser med ett bevaratsvenskt driftsinflytande innebär den nya lagen vissa lättnader i jämförelsemed den gamla. Med det sagda avstyrks motionsyrkandena. Frågor om åtgärder mot oljeskador m.m. till sjössbehandlas i ett flertal motioner. Utskottet vill med anledning härav erinra om att sådanafrågor behandlades av vid sjötransporter (M1S7) idess betänkande SOU 1979:4345 7ur program för miljösäkra sjötransporter.Betänkandet låg till grund för proposition 1980/81:119 om miljösäkraresjötransporter. beslut med anledning av propositionen, i den del sombereddes av trafikutskottet, framgår av betänkandet 7U 1980/81:31 (rskr. Som framhölls i beslutet medför sjöfartens internationellakaraktär att åtgärder på sjösäkerhetsområdet, för att bli verkningsfulla, vanligt vis måste vidtas i internationellt samarbete. På del globala planet bedrivs ett sådant samarbete inom den internationella sjöfartsorganisa tionen, IMO (), som är FN:s fack organ för tekniska sjöfartsfrågor, och (International Labour Orga nization) som behandlar frågor som rör de ombordanställdas sociala förhållanden, vilka också har stor betydelse för sjösäkerheten. inom IMO har på sjösäkerhetsområdet resulterat i en rad viktiga konventioner som avser bl.a. fartygs konstruktion, utrustning och 1989/90:7UU certifieringfrån säkerhetssynpunkt (Protocol of 1978 Relating to the InternationalConvention of the Safely of , 1974, SOLAS) och regler försjötrafiken (Convention on the International Regula-tions for PreventingCollisions at Sea, sjövägsregler). På havsföroreningsområdet börsärskilt nämnas MARPOL 73/78 (International Convention for the Prevention ofPollution from Ships, 1973, as Modified by the Protocol of 1978 Relatingthereto). Del internationella samarbetet bedrivs även på regional nivå. FörÖstersjöområdets del kan särskilt nämnas Helsingforskonvention(Convention on the Proteclion of the of the Ballic Sea Area,1974). Samarbetet mellan Östersjöstaterna på de områden som täcks avkonventionen sker inom ramen för en kommission med säte i . Ettregionalt samarbete bedrivs också mellan ochsjöfartsmyndigheterna i tretton andra västeuropeiska länder med stöd av enöverenskommelse av om hamnstatskontroll. Samarbetet syftar till att ökamöjligheterna att motverka förekomsten av fartyg som inte uppfyllerinternationella normer. Regionall samarbete bedrivs av ochandra sjöfartsmyndigheter även i andra frågor, såsom t.ex. isbrytning ochlotsning. 10.1 Allmänna krav pä miljösäkrare fartygstransporter har aktivt deltagit i arbetet med atl fårdigställainternationella överenskommelser av det slag som nämnts ovan. Säkerhetsarbetetinom ramen för dessa överenskommelser pågår ständigt med aktivt svensktdeltagande i syfte all förbättra och förfina gällande regelverk. Med hänvisninghärtill och då utskottet vidhåller att nationella särlösningar påsjösäkerhetsområdet bör undvikas avstyrker utskottet de motioner som innehållerallmänna krav på skärpta nationella och internationella regler för ökadsjösäkerhet. De motioner del gäller är motion 7609 (fp), vari yrkas (yrkande 1)atl som sin mening skall ge regeringen till känna att säkerheten ioljetrafiken skall förbättras, 7617 (m), vari yrkas (yrkande 1) att riksdagenbegär att regeringen i internationella sammanhang verkar för en skärpning avden internationella regelskrivningen för oljetransporterande sjöfart och(yrkande 2) atl begär att regeringen ser över reglerna försjöfart i svenska kustfarvatten och hamnar, 7619 (mp), vari yrkas, såvitt nu äri fråga, (yrkande 7) att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationella initiativ vad gäller miljökraven påsjöfarten, 7629 (m), vari yrkas, såvitt nu är i fråga, (yrkande 7) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommiljökrav för sjöfarten och 7636 (c), vari yrkas (yrkande 3) att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Sverigesagerande för bättre internationella regelverk. 10.2Dubbla bottnar på tankfartyg m.m. 1989/90:7U18 Frågan om dubbla bottnar på tankfartyg och andrakonstruktionskrav såsom dubbla sidor för att minska riskerna för oljeutflödevid haverier med sådana fartyg behandlas i motionerna 7214 (c), 7250 (c), 7602(c), 7608 (c), 7609 (fp), 7619 (mp), 7630 (s), 7634 (m), 7636 (c) och 7641(fp). I flera av dessa motioner framhålls dessutom all hamn-eller andraavgifter bör tas ut av enkelboltnade tankfartyg för att styra en utveckling motdubbelbottnat tonnage. I motion 7247 (s) framhålls atl ekonomiska styrmedel börinföras för att medverka till en miljösäker tanksjöfarl i och påMälaren. Som framgår av del nämnda riksdagsbeslutet innebärMARPOL 73/78 en skärpning av tidigare gällande regler om tankfartygskonstruktion. Bl.a. infördes krav på särskilda segregerade ballasttankar ifartygen som skall vara placerade så att de ger skydd mot oljeutflöde vidgrundstötning eller kollision. Bestämmelserna i 73/78 tillämpas nu iprincip av all världens sjöfartsnationer och har inneburit att tankfartygbyggda har en säkrare skrovkonstruktion . Iriksdagsbeslutet underslröks också att sjöfartens i hög grad internationellakaraktär gör det nödvändigt att eftersträva enhetliga regler när det gällerfartygs konstruktion och utrustning. Nationella krav som saknar förankring iinternationella regler innebär inte bara en risk för att den svenska sjöfartenskonkurrenskraft äventyras utan också att den svenska försörjningstrygghetenkan hotas. Utvecklingen internationellt visar emellertid att dubblabottnar blir allt vanligare på mindre och medelstora oljetankfartyg, dvs.fartyg som är frekventa gäster i och på . Utskottet ser medtillfredsställelse på denna utveciding. I sammanhanget förtjänar vidare erinrasom den s.k. kemikaliebulkkoden (Code for the Construction and Equipment ofShips in Bulk) som antogs av IMO och somtillämpas i . 1 koden finns olika konstruktionskrav förolika fartyg, beroende på farlighetsgraden av de flytande kemikalier de äravsedda att föra. För de farligaste lasterna krävs bl.a. dubbla bottnar ochsidor. Kommunikationsministern besvarade iriksdagen frågorna 1989/90:334, 335 och 382 om restriktioner mot enkelboltnadefartyg, som anlöper svenska hamnar. Han framhöll därvid att arbetet med att ökamiljösäkerheten har drivits vidare sedan tillkomsten av MARPOL 73/78.Sjöfartsverket har således inom IMO presenterat den s.k. vakuum-metodensom bygger på all genom undertryck i tankarna förhindra utsläpp av olja vid enbottenskada. Metoden kan till skillnad från bestämmelser om dubbel botten äventillämpas på äldre befintliga fartyg. Metoden kommer på bl.a. svenskt initiativ upplyste kommunikationsministern atl behandlas vidare vid ett möte inom IMOi mars. Utskottet förutsätter att man från svensk sida med kraft kommer attverka för att fiågan om dubbelbottnade tankfartyg och andra säkerhetshöjandeåtgärder inom sjöfarten kommer att få en allsidig behandling i IMO:s fortsatta arbete. åtgärd synes med hänvisning härtill och till vad utskottet i övrigt 1989/90:7U18 anförtinte påkallad med anledning av de motionsyrkanden som innebär krav på dubblabottnar m.m. i tankfartyg. Vad gäller frågan om all via hamn- eller andra avgifterstyra en utveckling mot miljösäkrare tankfartyg vill utskottet erinra om att1981 års riksdagsbeslut innebar att ett avgiftssystem skulle Införas med verkanfrån att gälla VänernGöta älv, och Stockholmsskärgård. 1 beslutet underströks bl.a. att en avgift, vars närmare utformningsjöfartsverket skulle lämna förslag om, inte fick medföra en snedvridning avkonkurrensförhållandena mellan fartygs-och landtransporter. Av proposition 1983/84:100 bil. 8 framgick atlsjöfartsverket hade redovisat sitt uppdrag och därvid framhållit attutarbetandet av ett förslag till avgiftssystem borde anslå tills vidare. Verkethade funnit att en särskild miljöavgift skulle medföra en snedvridning avkonkurrens-förhållandena till sjöfartens nackdel. Föredragande departementschefen,utskottet och anslöt sig till denna bedömning. Det s.k.behovsanpassade lotstvånget, som också omfattades av beslut ,bedömdes tillgodose samma syfte som den särskilda avgiften när det gäller attpremiera miljösäkrare tankfartyg (bet. 7U 1983/84:14, rskr. Dispens frånlotstvånget kan ges bl.a. till befålhavare på tankfartyg med dubbla bottnar ivissa farleder. Utskottet finner inte skäl att ompröva sin sålunda redovisadeuppfattning. Oavsett vilka konstruktionsregler och ekonomiska styrmedelsom används är enligt utskottets mening inspektionsverksamheten av särskildbetydelse för att främja en ökad sjösäkerhet. Det internationella samarbetet iinspektionsfrågor, som aktivt medverkar i, är därför av centralbetydelse för att motverka förekomsten av miljöfarliga fartyg. Utskottetförutsätter att gör ytterligare ansträngningar för att stärkadelta samarbete. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetsamtliga de motionsyrkanden som är i fråga. Av det sålunda redovisade ställningstagandet följer attutskottet även avstyrker yrkandena i motionerna 7618 (mp), 7620 (mp) och 7638(mp) om krav på att tankfartyg skall vara försedda med tredubbla skou ochdubbla bottnar. 7redubbla skott bedöms av som en orealistiskidé. Utskottet ifrågasätter för sin del inte denna bedömning och avstyrkermotionsyrkandet. 10.3 Förbud mot supertankrar i m.m. I motionerna 7618 (mp), 7619 (mp) och 7620 (mp) yrkas attriksdagen beslutar om ett förbud mot supertankrar i . utgör till stora delar internationellt vatten.Något sådant förbud som motionärerna begär kan sålunda inte ensidigtbesluta om. I motion 7628 (fjj) begärs ett förbud mot att supertankraranlöper svenska hamnar. Kraven påmiljösäkra fartygstransporter tillgodoses enligt utskottets /90:7U18 meninggenom säkra farleder, skyldighet att anlita lots, en god trafikinformation, entillfredsställande sjökarteläggning och en effektiv sjöfartsinspektion m.fl.faktorer. De risker som är förenade med fartygstransporter av olja torde inteminska om en fartyg måste ersättas av flera mindre. Med det sagda avstyrksmoiionsyrkandet. I motion 7628 (fp) framhålls vidare att bör verkaför en internationell överenskommebe om förbud mot supertankrar i . Enligt vad utskottet erfarit motsätter sig samtligaÖstersjöstater ett förbud av ifrågavarande slag. Någon sådan överenskommelsesom motionärerna önskar torde därför inte kunna komma till stånd. 10.4 Anmälningsplikt, trafikinformation och trafikledning Anmälningsplikt för fartyg som seglar In i ellerlastar gods vid hamn i begärs i motionerna 7214 (c), 7630 (s) och7636 (c). Härigenom skulle framhålls det i motionerna inledandet avsaneringsinsalser vid en olycka kunna underlättas. av allvarliga olyckor,katastrofkommissionen, (KN 1981:02) har i sitt betänkande Beredskap motoljeskador till sjöss (SOU 1990:15) föreslagit en skyldighet för befålhavarepå oljetankfartyg på minst 20 000 tons dödvikt alt tillställa sjöfartsinspektionenviss förhandsinformation innan fartyget anlöper svensk hamn. Informationenskulle beslå av kopia av fartygets certifikat, uppgifter om lasten ochfårdplanen saml beräknad ankomsttid. I avvaktan på regeringens beredning avdetta förslag avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motion 7639 (vpk) framhålls att det inomsjötrafikområdena , , och finns ett systemför trafikinformation (7IC). Med nuvarande omfattning av systemet är fartygenskyldiga säger motionärerna att rapportera passage av I lag fastställdapunkter i farlederna till 7IC. Information går därefter tillbaka till fartygenom aktuella fartygsrörelser i farleden. Motionärerna vill atttrafikinformationssystemet byggs ut och kompletteras med uppgifter till skyddför miljön. framhåller i det nämnda betänkandetatl det bör vara möjligt atl tillskapa en bättre samordning av tillgängliginformation om fartyg och fartygsrörelser. Det bör säger kommittén ankommapå att närmare utreda vilka åtgärder som kan vidtas i dettasyfte. 1 avvaktan på regeringens beredning av förslaget finner utskottet intenågon åtgärd påkallad med anledning av motionsyrkandet, varfördetsamma avstyrks. Trafikinformation i behandlas i motion 7641 (fp).Motionärer na vill att trafikinformation:;systemet där skall användas så att lotssta tionerna får möjlighet att stoppa ett fartyg om det finns risk för att två fartyg med farlig last möts I någon av de trängre passager som finns i 28 En avavsikterna med trafikinformafionssystemet är att fartyg genom 1989/90:7U18 dettaskall kunna få besked om mötande fartyg så att kontakt kan etableras via radiomellan de ansvariga nautikerna om hur och var man skall mötas. Vad utskottetsålunda anfört synes ägnat atl tillgodose syftet med motionsyrkandel, varförett bifall till detsamma avstyrks. I motion 7636 (c) begärs också ett system medirafikledning i med förebild i det trafikledningssystem som gällerför luftfarten. består som nämnts till stora delar avinternationellt vatten. Ingen stat kan följaktligen ta på sig uppgiften allleda trafik i speciella trafikleder där. Ett trafikledningssystem skulle ocksåstrida mot sjöfartens traditioner och det internationellt vedertagna synsättetatt befålha-varen beslutar över fartygets framförande med iakttagande av detrafikföreskrifter som kan gälla. För trafiken på svenskt inre vatten finnsockså del nämnda systemet med trafikinformationscentraler. Av det anfördaföljer att utskottet avstyrker motionsyrkandet. 10.5 Åtgärder för att underlätta spårning av olagliga oljeutsläpp 1 motionerna 7618 (mp) och 7620 (mp) yrkas alt riksdagenbeslutar att varje oljetransport skall märkas på ett sådant sätt alt utsläppenkan spåras samt atl beslutar all skall verka för att ettsådant system accepteras internationellt.