bet · GD01KU31 · 1989-12-31 00:00:00 — Två av de tre tidningar på utländska språk som förnärvarande erhåller presstöd har i skrivelser till utskottet uttalat sin oroöver den föreslagna förändringen av villkoren för denna typ av tidningar. som är skriven på spanska utkommersedan 1981. Tidningen har fått presstöd. I en skrivelsetill utskottet uppger tidningen att dess sye är att sprida information mest omLatinamerika men också om och information av allmänt intresse. Ettborttagande av begreppet "allmänt intresse" skulle, hävdar man,tvinga tidningen att kraftigt minska informationen om . Man befararatt prenumeranterna då inte längre skulle ha intresse av veckotidningen då manser det som omöjligt att konkurrera med de stora svenska massmedierna. Liknande synpunkter har framförts i skrivelsen frånEstniska . I skrivelsen sägs att propositionens förslag på dennapunkt i praktiken innebär att man får inskränka på de nyheter som läsarna sökerjust i den egna tidningen. Det skall ersättas med material som läsarna tillföljd av de skilda pressläggningstiderna redan fagit del av i annan press ochsom de inte har något intresse av längre. V 1989/90. Rättelse: S. 25 rad 9 nedifrånStår: Vid kreditgaranti Rättat till: vid statlig kreditgaranti S, 26 rad 10Står: (c) Rättat till: (c.mp) Rad 13 Står: H7 Rättat till: H14 S, 25 rad 16,37, S, 26 rad 2, 14 och 31 Tillkommit: under åttonde huvudtiteln pekar också påde praktiska problem som skulle uppstå i 1989/90:KU31 tidningsarbetet till följdav den föreslagna förändringen i villkoren för Imotion 1989/90:K14 av m.fl. (fp) uppmärksammas propositionensförslag till förändrade krav på innehållet i tidning på utländskt språk för attdenna skall vara berättigad till stöd. Motionärerna utgår ifrån attpropositionen inte syftar till någon förändring av stödmöjligheterna för entidning som . Ipropositionen föreslås en avtrappningsregel så att en tidning som uppburitoreducerat produktionsstöd enligt den nuvarande ordningen men som inte längreuppfyller kvalifikationskraven skall, under det försfa året efter det atttidningen upphört att vara stödberättigad enligt huvudreglerna, få stödmotsvarande två tredjedelar av senast erhållna oreducerade belopp och under detdärpå följande året en tredjedel av detfa belopp. Skulle förhållandena ändrasså att tidningen enligt huvudregeln åter blir kvalificerad för oreducerat stödskall enligt förslaget denna avtrappningsregel inte längre tillämpas. Omen hög- eller medelfrekvent dagstidning övergår till att bli en lågfrekventtidning bör enligt propositionen driftsstöd övergångsvis kunna beviljas med enmotsvarande avtrappning. Enligtpropositionen bör regler också införas för avtrappning eller borttagande avstöd för företag som uppvisar särskilt goda resultat, för förefag som beslutarom vinstutdelning till aktieägarna eller för tidningar som sätter framtida,ännu inte beviljat driftsstöd i pant. Det föreslås också att det skall finnasen möjlighet att hålla inne beviljat driftsstöd om det finns anledning att antaatt utgivningen av en stödberättigad tidning kommer att upphöra. Imotion 1989/90:K14 föreslås att avtrappningstiden för dagstidning som intelängre uppfyller kraven för, oreducerat driftsstöd skall utsträckas till attomfatta . En sådan tidning skulle enligt förslaget under det första åretfå tre fjärdedelar av senast erhållna oreducerade belopp, andra året tvåfjärdedelar och tredje året en fjärdedel. Utskottetdelar uppfattningen att driftsstödets allmänna inriktning bör vara att stöd liksom tidigare lämnas till lågtäckningstidningar. Den beräkningsmetod som föreslås baseras, i enlighet med vad dagstidnings kommittén föreslagit, endast på upplaga och utgivningsfrekvens. Meto den är enligt utskottet att föredra framför den tidigare som baserades 12 på pappersförbrukjiing. Propositionens förslag tillgodoser huvudsyftet har i sitt betänkande även 1989/90:KU31 behandlatfrågan om reklamskatt på dagstidningar. Enligt utskottet föreligger därföringet behov av en ny utredning av det slag som föreslås i motionen. Dagen har i en skrivelse fåst utskottetsuppmärksamhet på att propositionens förslag innebär att tidningen intekan komma i fråga för stöd enligt de regler som gäller för storstadstidningar. Tidningen har femdagarsutgivning och fallerav denna anledning utanför kategorin storstadstidningar. Skulle utgivningenändras till skulle Dagen till följd av de föreslagnareglerna för nytillkomna storstadstidningar ändå inte komma att tillhöra dennakategori. Enligt utskottet är det berättigat att som föreslås ipropositionen införa en precisering av begreppet storstadstidning i form av ettkrav på det redaktionella textomfånget. De föreslagna reglerna för en tidning skall ha haft det stipulerade omfånget för att kunnaklassificeras som storstadstidning innebär emellertid att olika förutsättningarkommer att gälla för en nystartad tidning och en existerande tidning som ökarsitt omfång. Detta är olyckligt. Enligt utskottet bör därför gälla atttidningar som fyller övriga kvalifikationskrav inräknas i gruppen högfrekvenfastorstadstidningar om de före det år stödet avser har utgivits medett redaktionellt textomfång på mer än . (FLT) har i en skrivelse tillutskottet bl.a. framhållit att man anser det vara felaktigt att i en pressadstatsfinansiell situation höja presstödet, så att det i den nya tappningensnedvrider konkurrensen. I skrivelsen påpekas att som FLT-tidningartappar sitt marginella stöd ökar stödet för konkurrerande A-presstidningar med16 %. Stödet driver enligt FLT upp kostnadsnivån för båda tidningarna på enkonkurrensort. FLT pekar i sin skrivelse också på det problem man menar liggeri att tidningar med presstöd obehindrat kan använda dessa medel för att startaannonsblad och därmed totalt förändra konkurrenssituationen på en ort. Som påpekas i propositionen har de ekonomiskaförutsättningarna för tidningsproduktionen ändrats sedan dagstidningskommittén presen terade sitt förslag. Enligt utskottet är det därför berättigat med en höjning av anslaget i förhållande till kommitténs förslag. Den föreslag na höjningen med i jämförelse med innevarande budgetårs anvisade medel för produktionsbidrag är enligt utskottet väl motiverad, liksom förslagen till bidragssatser för det allmänna driftsstödet iör de olika kategorierna av stödberättigade tidningar. Propositionens anslags förslag tillstyrks liksom dess förslag till principer för allmänt driftsstöd. Även de i propositionen föreslagna avtrappningsreglerna för företag som uppburit oreducerat produktionsstöd enligt den nuvarande ord ningen men som inte längre uppfyller kvalifikationskraven tillstyrks. Motionerna KIO yrkande 1, K14 yrkandena 1 såvitt nu är i fråga, 2 och 6 samt K13 yrkande 2 avstyrks. Propositionens förslag vad gäller begränsat driftsstödtill dagstid- 1989/90:KU31 ningar vars täckningstal överstiger och som gesut i områden med extraordinär marknadsstruktur överensstämmer med dagstidningskommitténs.Utskottet tillstyrker förslaget i denna del. Det är dock viktigt att degrundläggande principerna för driftsstödet bryts i så liten utsträckning sommöjligt. Förslaget i motion KU yrkande 1 att begränsat driftsstöd också skullekunna utgå till avstyrks därför. Beträffande förslagen till regler för driftsstöd isärskilda fall vill utskottet liksom när frågan senast behandlades (KU1985/86:23) understryka vikten av att allmänna nyhetstidningar på annat språkän svenska även fortsättningsvis får presstöd. Dessa tidningar spelar en viktigroll för att invandrare och språkliga minoriteter i skall få ökademöjligheter att informera sig om och delta i samhällsdebatten. Det är därförviktigt att de tidningar som erhåller stöd riktar sig just till dessa grupper. Enligt utskottet bör det därför som tidigare gälla attdessa tidningar för att erhålla stöd skall rikta sig till invandrare ochspråkliga minoriteter i , att de skall ha sin huvudredaktion i Sverigesamt att de i huvudsak skall distribueras i . Mångfald och konkurrens är enligt dagstidningskommitténtvå nyck elbegrepp för presspolitiken. Det ligger i sakens natur att ett av de främsta "konkurrensmedlen" för en invandrartidning eller en tidning på ett minoritetsspråk är att bättre än andra kunna förmedla informa tion från de länder med vilka de har en särskild samhörighet. Självfal- rt , let bör också invandrartidningarna, liksom för övrigt de tidningar som är skrivna på svenska, innehålla information och debatt om förhållan den i andra länder och om det internationella skeendet. Enligt utskot tet får det dock inte, om de skall fylla sitt huvudsyfte att ge invandrar na bättre möjligheter att delta i samhällsdebatten, betyda att de ensidigt är inriktade mot ett eller flera länders förhållanden. De bör också i betydande utsträckning innehålla nyheter och information samt debatt om förhållandena i . Det är därför rimligt att det även fortsättningsvis fördenna kategori tidningar, till skillnad från vad som gäller för stödberättigadetidningar i övrigt, finns en regel rörande det redaktionella innehållet.Utskottet finner dock som tidigare att den i propositionen föreslagna formuleringenär väl snäv. Enligt utskottet bör därför tidningar på annat språk än svenskasom vänder sig till en språklig minoritetsgrupp i , och som "tillövervägande delen innehåller nyheter, annan information och debatt som rörförhållandena i eller är av allmänt intresse", kunna uppbärapresstöd. Enligt utskottet bör regeringen uppdra åt presstödsnämnden att följautvecklingen och rapportera om det skulle visa sig att stödet till tidningar påannat språk än svenska utnyttjas på ett icke avsett sätt. Motion K14 yrkande 1såvitt nu är i fråga tillstyrks. Det är enligt utskottet av stor vikt att så goda garantiersom möjligt skapas för att de medel som utdelas i form av driftsstöd verkligen 14 kommertidningsutgivningen till godo. Möjligheter bör därför finnas för attsom föreslås i propositionen reducera stödbeloppet i särskilda 1989/90:KU31 fall. Sålunda tillstyrker utskottet propositionens förslag ommöjlighet till reduktion vid pantförskrivning av framtida stödbelopp. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attavsikten med presstödet inte är att bevilja bidrag till tidningar som på egenhand lyckas uppnå en vinst av viss storlek i förhållande till driftsstödet. Detkan som framhålls i propositionen heller inte vara rimligt att en dagstidningsom uppbär presstöd skall kunna använda härigenom frigjorda ekonomiska resurserså att de i stället för den egentliga tidningsutgivningen kommer utomståendeparter till godo. Enligt utskottets mening kan det därför vara befogat medregler som möjliggör en reduktion av stödbeloppet också i sådana fall. En stor fördel med de föreslagna reglerna om när allmäntdriftsstöd skall utgå är dock att de endast tar sikte på hushållstäckning ochutgivningsfrekvens och att inga överväganden behöver göras om tidningsföretagensekonomi och bokfö ringsmässiga dispositioner. De föreslagna reglerna förreduktion av stödbeloppet för förefag med särskilt goda resultat och företagsom ger utdelning till sina aktieägare bryter denna princip. Den regel som föreslås i propositionen rörande företag medsärskilt goda resultat är dessutom endast utformad för det som anses varanormalfallet, att ett tidningsföretag enbart ägnar sig åt tidningsutgivning.Enligt förslaget bör det ankomma på presstödsnämnden att meddela föreskrifter idetta avseende vid avvikelser från normalfallet. Enligt utskottet torde det i ett stort antal fall gällaatt tidningsföretagen utöver utgivningen av en stödberättigad tidning ocksåbedriver andra verksamheter. För många av dem gäller också att de ingår ikoncerner. Detta leder till stora problem vid tillämpningen av de föreslagnareduktionsreglerna. Genom koncernbidrag eller förändrade internpriser irelationerna mellan ett företags eller en koncerns olika verksamhetsgrenar kanett företags uppvisade rörelseresultat kraftigt förändras. Detta.problem berörsi propositionen bara på så sätt att det förutsätts att presstödsnämnden följerutvecklingen och underrättar regeringen om exempelvis koncernbidrag ellerliknande åtgärder förefaller utnyttjas på ett sätt som strider mot presstödetssyfte. För presstödsnämnden skulle en tillämpning av deföreslagna reglerna innebära att man för att bedöma om reduktion avstödbeloppet borde ske tvingades utföra kvalificerade analyser av tidningarnasoch de tidningsägande företagens ekonomiska redovisning. Utskottet är av nämnda skäl inte berett att taställning till förslaget i denna del. Regeringen bör enligt utskottet återkommatill med förslag i berört hänseende. Detta bör ges regeringen tillkänna. Utvecklingsstöd 1989/90:KU31 Ipropositionen föreslås inrättande av ett nytt utvecklingsstöd för tidningar medsvag ekonomi för att stimulera investeringar i förpress-ledet ochtryckeriledet. Stödtill lågfrekvenfa tidningar skall enligt förslaget även kunna utgå på grundvalav en grupp tidningars gemensamt redovisade projektplaner. Rätt till beviljatutvecklingsstöd föreslås upphöra om stödförutsättningarna inte längreföreligger. I propositionen föreslås också regler till skydd motpantförskrivning av ännu ej utbetalt stödbelopp. Enligtden ordning som gällt finns möjlighet för tidningsföretag atterhålla ett särskilt samverkansbidrag för samverkan i teknisk produktion elleri annonsförsäljning. Bidrag har också lämnats för större samverkan påbranschnivå. Därutöver finns möjlighet till lån ur pressens lånefond. Lånenskall enligt gällande regler företrädesvis gå till projekt som syftar tillkostnadsbesparingar genom samverkan. Propositionens förslag innebär att dehittillsvarande stödformerna och lånemöjligheterna ersätts av ett nyttutvecklingsstöd. FLThar i sin skrivelse till utskottet i denna del föreslagit att pressens lånefond bibehålls och att förslaget om utvecklingsstöd avförs. Förslaget är enligt FLTutomordentligt anmärkningsvärt och innebär ett hot mot dagspressens integritet.FLT hävdar att det är en felaktig tanke att presstödsnämnden skallfungera som rådgivare och som beslutsorgan vad gäller bidrag. Imotion 1989/90:K10 av m.fl. (m) påpekas att förslaget innebär attbidragen villkorsis med långtgående kontroll, varvid framför alltpresstödsnämnden förutsätts spela en framträdande roll, såväl vid planeringensom genomförandet av de olika investeringarna och organisationsändringarna.Enligt motionen är innebörden av detta att det skulle utvecklas en omfattandemyndighetskontroll över de olika tidningarnas dispositioner något som enligtmotionärerna ter sig mycket främmande för den fria svenska pressenstraditioner. Förslaget innebär enligt motionärerna vidare klara risker för atten oproportionerligt stor del av stödet kan gå till viss grupp av tidningar.Förslaget till utvecklingsstöd avvisas i motionen. I stället föreslås (yrkande3) att pressens lånefond bibehålls. Anslaget till denna föreslås (yrkande 4)bli 25 milj.kr. I motion 1988/89:K14 yrkande 4 av m.fl. (fp)föreslås ett anslag på 30 milj.kr. till pressens lånefond. Imotion 1989/90:K12 av och (c, m) erinras om att inom verkar KommunikationsVe- ig tenskapligt Centrum, KVC,som är en fristående organisation med främst företag, kommuneroch organisationer som medlemmar. KVC 1989/90:KU31 har isamarbete med berörda tidningsföretag presenterat ett stort projekt rörandeetablering av en tidningsfabrik, där fyra av länets tidningar tillsammans medAftonbladet, och skulle gå samman. Presstödkrävs för att genomföra detta projekt. Det i propositionen föreslagnapresstödet är på 35,8 milj.kr. Motionärerna föreslår att riksdagenuttalar att det förutsätts att presstödsnämnden kan göra framställningar omytterligare medel när presspolitiskt viktiga och intressanfa stora projektpresenteras. Presstödsnämndenskall enligt propositionen kunna bevilja utvecklingsstöd till sådanaförpressinvesteringar som är presspolitiskt och företagsekonomiskt befogade,dvs. bidrar till fortlevnad och förbättrat kostnadsläge för en tidning ikonkurrensmässigt underläge. Berättigadeatt söka stöd skall vara tidningar som uppbär allmänt driftsstöd eller sådana tidningarvars marknads- och konkurrenssituation gör det presspolitiskt motiverat med ensärskild insats. Enligtmotion 1989/90:K14 av m.fl. (fp) är vad som sägs ipropositionen om förpresstöd direkt uppseendeväckande, såväl vad gällervillkoren som i fråga om motiveringen. I motionen pekas särskilt på attpresstödsnämnden skall pröva ansökningar om s.k. förpresstöd och att dennastödform skall komma i fråga för investeringar som är "presspolitiskt ochföretagsekonomiskt befogade och som kan bidra till ett förbättrat kostnadslägeför en tidning i konkurrensmässigt underläge". Motiveringen ger enligtmotionärerna utrymme för mycket godtycke inom presstödsnämnden. Sådantutvecklingsstöd som det här är fråga om bör därför inte utgå som direkta bidragutan inrymmas i ett kreditsystem. Presstödsnämndenskall enligt propositionen också kunna bevilja utvecklingsstöd till gemensammatryckeriinvesteringar i form av räntebidrag till lån som tas på den allmännakreditmarknaden. Nämnden bör enligt förslaget också inom en bestämd ekonomiskram kunna beslufa om statlig kreditgaranti för tagna lån. Föratt ett sådant utvecklingsstöd skall kunna beviljas skall minst en av de deltagande tidningarna i projektet ha allmänt driftsstöd. Vidare bör det normalt inom ett stödberättigat projekt råda balans mellan tidningar med driftsstöd och övriga i projektet ingående tidningar. Stödbör enligt propositionen inte beviljas för samverkansprojekt 1989/90:KU31 där medverkande tidningar har samma ägare eller ingår i sammakoncern. Omtidningar med allmänt driftsstöd ansöker om utvecklingsstöd till gemensammatryckeriinvesteringar och projektet framstår som särskilt värdefullt ipresspolitiskt avseende får presstödsnämnden lämna stöd även om villkoren inteär uppfyllda på samtliga punkter. Enligtmotion 1989/90:K9 av m.fl. (s) krävs ett förtydligande vadavser stöd för samverkan genom gemensamma investeringar itryckerianläggningar. Det bör enligt motionärerna klart uttalas att stöd tilltryckeriinvesteringar även kan lämnas till en tidning i de fall samarbeteavvisats av en eller flera konkurrenter. Av samma skäl bör det även ges möjlighettill stöd för tryckerisamarbete inom en och samma koncern i de fall då det ärföljden av att konkurrenter awisat samarbete. Imotion 1989/90:K14 av m.fl. (fp) erinras om det lån somtidigare getts till och Svenska Dagbladets gemensammatryckerianläggning i . Det påpekas i motionen dels att samverkansmomenteti detfa fall ansetts ta över i förhållande till den klara föreskriften ipresstödsförordningen att lån inte skulle kunna beviljas när upplåning skullekunna ske på den öppna marknaden, dels att samverkan blev begränsad till tvåförefag trots att fyra var intresserade av att delta. Mot denna bakgrund är detenligt motionärerna viktigt att reglerna för denna typ av presstöd ägnasomsorgsfulla överväganden. I motionen föreslås också en begränsning av denäskade ramen till 200 milj.kr. Ipropositionen föreslås att presstödsnämnden skall kunna bevilja stöd tillsamverkan genom legoproduktion av dagstidningar. Stödet bör enligt förslagetbidra till minskade tryckkostnader för både den säljande och den köpandepartnern och därför normalt utbefalas till båda parter. Enligtpropositionen bör utvecklingsstöd även kunna lämnas för särskildarationaliseringsprojekt som är avsedda att på förbättra etttidningsföretags ekonomi. Somen engångsinsats bör enligt propositionen medel inom ramen förutvecklingsstödet avsättas för utveckling av utbildning i tidningsledning viduniversitetet i . Efter introduktionsskedet tillförs enligt förslagetinte några ytterligare medel ur presstödet. Tidningsbranschen förutsättsliksom bekosta eventuella utbildningsinsatser. Motionerna 1989/90:KU31 Förslagetom ett särskilt stöd för legotryck tillstyrks i motion 1989/90:K14 av BirgitFriggebo m.fl. (fp). Det särskilda bidraget för utbildning av tidningsledareavstyrks däremot i samma motion. Motionärerna anser att utbildningen bör kunnaske genom branschorganisationerna, ufan bidrag av skattebefalarna. Densärskilda engångsinsatsen för utbildning avvisas även i motion 1989/90:K10.Motionärerna anser det ligga i tidningsförefagens eget intresse att se till attföretagsledningen har en rimlig kompetens för sina uppgifter. Utskottettillstyrker att ett nytt utvecklingsstöd med den inriktning och av denomfattning som föreslås i propositionen inrättas och ersätter såväl denuvarande formerna av samverkansstöd som möjligheterna till lån ur pressenslånefond. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning att detföreslagna utvecklingsstödet har förutsättningar att fungera mer flexibelt ochanpassat till de konkurrensutsatta tidningarnas situation än vad motsvarandestödformer kan göra . Utskottet biträder också förslaget till stöd förförpressinvesteringar. Genom detfa stöd kan ekonomiskt svaga tidningarfinansiera investeringar på ett sätt som annars inte skulle vara möjligt attklara med de villkor sådana tidningar kan erhålla på den allmänna marknaden. MotionernaKIO yrkande 2 såvitt nu är i fråga samt yrkandena 3 och 4 samt K14 yrkande 1såvitt nu är i fråga och yrkande 3 avstyrks. Utskottettillstyrker att det inom en engagemangsram på 300 milj.kr. lämnas stöd tillsamverkan vid gemensamma investeringar i tryckerianläggningar i enlighet medvad som föreslås i propositionen. Motion KI4 yrkande 4 avslås. Sompåpekas i motion 1989/90:K9 av m.fl. är enligt förslaget ettvillkor för att stöd till tryckeriinvesteringar skall kunna utgå att investeringarnaavser anläggningar som är gemensamma för flera tidningar som inte ingår i sammakoncern. I propositionen sägs dock också följande beträffande villkoren fördenna stödform. Hänsynbör också tas till om en föreslagen samverkan på en ort inte kan komma tillstånd till följd av att exempelvis en tidning är negativt inställd till sådansamverkan. Om tidningar med allmänt driftsstöd ansöker om utvecklingsstöd ochprojektet framstår som särskilt värdefullt i presspolitiskt avseende bör stödkunna beviljas även om villkoren inte är uppfyllda på samtliga punkter. mening innebär detta att stöd för gemensamma tryc keriinvesteringar kan lämnas vid samverkan mellan flera tidningar inom samma koncern om projektet framstår som särskilt värdefullt i presspolitiskt avseende. Vidare bör stöd för tryckeriinvesteringar även kunna utgå till en tidning vars erbjudande om tryckerisamverkan avvisats av en konkurrerande tidning. Motion K9 yrkandena 2 och 3 föranleder därför inte utskottet att föreslå någon åtgärd. har enligt utskottet möjlighet attredovisa behov 1989/90:KU31 av eventuella budgetförstärkningar ompresspolitiskt intressanta förslag av den typ som nämns i motion K12 presenterasför nämnden. Inte heller denna motion föranleder förslag till åtgärd. Vad gäller propositionens förslag till övrigtutvecklingsstöd tillstyrker utskottet att möjligheter till samverkan genomlegoproduktion inrättas och att möjlighet ges till stöd för särskildarationaliseringsprojekt. Behoven av en utbildning i tidningsledning är som framgårav dagstidningskommitténs betänkande väl dokumenterade. Branschorganisationernahar också visat ett starkt intresse för att en sådan utbildning kommer tillstånd. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning att en sådanutbildning varaktigt bör finansieras på annat sätt än genom presstödet, mentillstyrker att som en engångsinsats medel avsätts för att möjliggöra attverksamheten kommer i gång. Motion KIO yrkande 2 såvitt nu är i fråga samt K14yrkande 1 såvitt nu är i fråga avstyrks. I propositionen föreslås att ett distributionsstödmotsvarande nu gällande samdistributionsrabatt även fortsättningsvis skall ingåi presstödet. En fyrgradig bidragsskala föreslås införd. I övrigt föreslåsbidragsvillkoren vara oförändrade.