bet · GD01BoU16 · 1989-12-31 00:00:00 — deb att moment 13 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 13. beträffande länsstyrebeanslaget attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Bo306 såvitt nu är i fråga, medanledning av regeringens förslag i proposition 1989/90:100 bilaga 15 och medavslag på motion 1989/90:Bo311 yrkande 2 såvitt nu är i fråga tillLänsstyreberna m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslag på 1 . Länsstyrelseanslaget (mom. 13) Underförubättning av bifall till reservationerna 6 och 7 deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "har" och slutar med "länsstyrelsernatillstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan tillstyrkt förslagen i miljöpartietspartimotion Bo311 om att länsstyrelserna för nästa budgetår bör tilldelas enförstärkning av resurserna för verksamheten vid naturvårdsenheterna samt föruppgifter i samband med livsmedelskontrollen. Utskottet tillstyrker mot dennabakgrund motionen även såvitt avser att länsstyrelseanslaget skall räknas uppmed sammanlagt 57,4 milj. kr. Därmed får även förslaget i motion Bo306 (fp) omen lägre anslagsuppräkning anses vara väl tillgodosett. deb att moment 13 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Bo311 yrkande 2 såvitt nuär i fråga och med anledning av regeringens förslag i proposition 1989/90:100bilaga 15 samt motion 1989/90:Bo306 1989/90:BoU16 såvitt nu är i fråga till Länsstyreberna m.m. för /91 anvisar ettförslagsainslag på 1 . JanStrömdahl (vpk) anför: Vänsterpartietkommunisterna har i motioner och reservationer förordat attlandshövdingeämbetet i sin nuvarande tappning avskaffas. Vi förespråkar istället en ordning diir landstingen väljer styrelseordförande och regeringenutser den verk.ställande chefen i den nya länsförvaltningen. Med en sådanlösning kommer givetvis titeln landshövding att behöva ersättas. I avvaktan påatt vi vinner gehör för vårt förslag på detta område kan nuvarande ordningbestå. ErlingBager (fp) anför: Somframgår av betänkandet anser bostadsutskottet att förutsättningar förnärvarande inte finns att genom en utredning finna lösningar på de problem somden administrativa indelningen i utan tvekan förorsakar. Jagaccepterar utskottets inställning men beklagar att ytterligare tid nuförflyter utan att problemen kan övervägas i ett större sammanhang ochdärigenom förhoppningvis ges en lösning som kan tillgodose berättigadeönskemål. Jag kommer därför att verka för en fortsatt diskussion om bl.a.länsindelningen i i syfte att vinna enbredare acceptans för de åtgärder som förordas i den aktuella motionen. j , , 1989/90:BoU16 har beslutat bereda lagutskottettillfålle att yttra sig över proposition 1989/90:100, bilaga 15() om anslag till länsstyrelserna (s. 6092) jämte motion1989/90:Bo315 av m.fl. (fp). , som beslutat att avge yttrande i ärendet,får anföra följande. I motion Bo315 framhålls att handläggningstiderna vidhandelsregistret i är alltför långa. Den stora ärendebalansenmedför att många får vänta i månader på att få registreringar gjorda. Dettaförhållande beror enligt motionärerna på att i fåren alldeles för liten resurstilldelning i förhållande till omfånget avföretagsamheten i länet. I motionen begärs därför ett tillkännagivande ombehovet av ökade resurser till handelsregistret i . I handelsregister införs enskilda näringsidkare,handelsbolag, enkla bolag samt ideella föreningar eller stiftelser som idkarnäring. Registreringen görs under den firma under vilken näringsidkaren drivereller avser att driva sin verksamhet. Registrering får inte ske bl.a. om denföreslagna firman är förväxlingsbar med annans registrerade eller inarbetadefirmor. Inregistrering av firma medför att näringsidkaren får ensamrätt tillfirman. är registermyndighet enligt handelsregisterlagen. I handelsregisterlagen finns inte någon bestämmelse omlänsstyrelsernas handläggningstider. I den nya förvaltningslagen, som trädde ikraft , föreskrivs dock att varje ärende, där någon enskildär part, skall handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan attsäkerheten eftersatts. Utskottet vill erinra om att utskottet hösten 1986behandlade ett motionsyrkande om snabbare handläggning av handelsregisterärenden (se LU 1986/87:1). Utskottet framhöll därvid att det inte minst med hänsyn till de rättsverkningar som är knutna till en registrering i handelsregistret var angeläget att registreringsärendena handlades så skyndsamt som möjligt. Enligt uppgifter som utskottet hade inhämtat från länsstyrelsernas organisationsnämnd () framgick dock att långa handläggningstider inte var någon allmän företeelse utan främst förekom vid handelsregistret i . De handläggningstider på uppemot sex månder som där förekom kunde enligt utskottet inte anses tillfredsställande. Enligt vad utskottet hade inhämtat pågick j-, emellertidarbete på olika plan för att försöka förbättra situationen. ochutskottet underströk betydelsen av att och noga 1989/90:BoU16 övervägdede möjligheter som stod till buds i syfte att rationalisera och Bilaga 1effektivisera verksamheten. Vidare hänvisade utskottet till att vidbehandlingen av förslaget till ny förvaltningslag (KU 1985/86:21, rskr. 202)gett regeringen till känna att en uppföljning bör göras av fiågan omhandläggningstiderna. Mot denna bakgrund utgick utskottet från att regeringennoga skulle följa utvecklingen när det gällde handelsregisterärendena och taerforderliga initiativ. Något särskilt tillkännagivande med anledning avmotionen ansågs därför inte erforderligt. På hemställan av utskottet avslogriksdagen motionsyrkandet. Enligt vad utskottet nu erfarit har en omorganisationskett inom handelsregistret vid , och två nya handläggartjänsterhar tillförts under innevarande budgetår. Dessa åtgärder har medfört atthandläggningstiderna för nyregistreringsärenden nu uppgår istället för som tidigare . I sammanhanget bör också nämnas attantalet inkomna ärenden ökade jämfört med . Enligt utskottets mening är handläggningstiderna vidhandelsregistret i alltjämt för långa. Det kan inte ansesacceptabelt att en näringsidkare skall behöva vänta för att få sinfirma registrerad. Utskottet vill därför åter understryka vikten av att länsstyrelseni tillvarat£ir alla möjligheter som står till buds för attrationalisera och effektivisera verksamheten. 1 den mån problemet medhandläggningstiderna inte kan bemästras genom organisatoriska åtgärder är detenligt utskottets mening angeläget att handelsregistret ges ökade resurser.Utskottet saknar underlag för en bedömning av huruvida behovet avresursförstärkningar kan tillgodoses inom ramen för de resurser som ärtillgängliga för eller om tillskott av medel erfordras. Utskottetutgår emellertid från att regeringen noga följer utvecklingen när det gällerhandläggningstiderna vid handelsregistret i och tar de initiativ sombehövs. Något särskilt tillkännagivande med anledning av motionen kan utskottetdärför inte finna påkallat. Närvarande: (), l.ennart (), OweAndréas- son (s). (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), () och (). c -1.1... .. j 1989/90:BoU16 Socialutskottetsyttrande Bi, 2 har berett socialutskottet tillfålle attyttra sig över proposition 1989/90:100 bilaga 15 (s. 6092) om anslag tilllänsstyrelserna jämte motionerna 1989/90:Bo301, Bo305 och Bo310, den sistnämndasåvitt avser den sociala funktionen vid i . / motion Bo30I av och (båda mp)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökade resurser till länsstyrelserna för tillsyn avalkohollagstiftningen. Motionärerna framhåller att länsstyrelsernas begränsaderesurser för att följa upp efterlevnaden av utskänkningstill-stånden inte harmedgivit annat än marginell tillsynsverksamhet. För att förbättra förhållandenaborde restaurangerna bli föremål för utökad kontroll av tillsynsmyndigheterna. / motion Bo305 av och (båda s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omprioritering av resurser till länsstyrelsernas socialafunktion. Motionärerna pekar på de vitt skilda arbetsuppgifter somlänsstyrelserna har förutom alkoholärenden, förmedling mellan central och lokalnivå, rådgivning och information i sociala frågor till enskilda, bistånd tilllänsrätterna med sociala bedömningar, tillstånds- och uppföljningsansvar samttillsyn över institutioner och inte minst viktigt medverkan i den regionalasamhällsplaneringen, allt enligt socialtjänstlagen samt ansvar enligt lagen omvård av missbrukare i vissa fall. I motion Bo310 av (vpk) hemställs attriksdagen till i för /91 anslår medelför två kvalificerade handläggartjänster. Till socialutskottet har vidare remitterats ettmotionsyrkande från allmänna motionstiden, motion So625 av . (fp) yrkande 16, vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om länsstyrelsernas socialafunktion. Motionärerna anser att länsstyrelserna måste få en reell möjlighetatt utöva tillsyn och bidra med barnkompetens inom sitt ansvarsområde. Derassociala funktion måste därför prioriteras. Enligt socialtjänstlagstifiningen har länsstyrelsernaomfattande arbets- 25 uppgifter bl.a. när det gäller omsorgen om barn ochungdom. socialtjänstlagen(1980:620) sägs att länsstyrelserna skall följa social- 1989/90:BoU16 nämndernastillämpning av lagen, informera och ge råd till allmänhe- Bilaga 2 ten ifrågor som rör , biträda socialnämnderna med råd, främjasamverkan mellan kommunerna och andra samhällsorgan och se tillatt socialnämnderna fullgör sina uppgifter på ett ändamålsenligt Länsstyrelsernas tillsyn omfattar också hemmen för vårdeller boende. har rätt att inspektera verksamheten vid dessahem. prövar frågor om tillstånd att inrätta hem för vård ellerboende (69 §). sksill också ingripa om det föreligger någotmissförhållande vid ett sådant hem (70 §). I sociala verksamhet ingår också att bistålänsrätten med sociala bedömningar, att tillföra samhällsplaneringen social kunskapoch att medverka i uppföljning av den kommunala planeringenav . Länsstyrelserna har också uppgifter enligt lagen(1988:870) om vård av mbsbrukare i vbsa fall (LVM). Bl.a. skall länsstyrelseninleda utredning när det kan finnas skäl att bereda någon vård enligt lagen.Länsstyrelsen skall också hos länsrätten ansöka om vård enligt LVM om det finnsskäl till detta. Enligt lagen (1977:293) om handel med drycker (LHD) lämnastillstånd för handel med öl och servering av alkoholdrycker av länsstyrelsen.Styrelsen har också ett tillsynsansvar enligt lagen. I proposition 1976/77:108 som låg till grund årsalkoholpolitiska beslut underströk det föredragande statsrådet attövervakningen av handeln med alkoholdrycker bör ha en offensiv inriktning medsärskild tonvikt på förebyggande insatser och skärpt lagtillämpning. Sedan reglerna om återkallelse av tillstånd ändrades 1982så att även ekonomisk misskötsamhet blev en grund för ingripande har ökad viktlagts vid kontroll av uppgifter från olika myndigheter, främst ifrågor av ekonomisk art. Vid flertalet länsstyrelser finns alkoholhandläggarnaorganisatoriskt inom den sociala funktionen. Även enligt häboskyddslagen (1982:1080) harlänsstyrelserna arbetsuppgifter. har sålunda tillsynen inomlänet över efterlevnaden av lagen och bestämmelser meddelade med stöd avlagen. () redovisade 1984 en översiktligkartläggning av reglerna för servering av alkoholdrycker. Verket föreslog atttillståndsplikten skulle slopas delvis och att tillståndsprövningen skulleförenklas. framhöll i sitt betänkande (SOU1985:15) Handeln med alkoholdrycker att det står klart att servering avåtminstone de starkaste alkoholdryckerna, dvs. spritdrycker, vin och starköl,även i fortsättningen bör vara underkastad en tillståndsplikt. Utredningenredovisade emellertid vissa förenklingar som skulle kunna vidtas utan attgrunderna alkoholpolitiska beslut rubbas. Utredningen ansåg attlänstyrelserna liksom skall ha hand om tillståndsprövningen enli{;t LHD. Regeringengav år 1986/.d. landshövdingen i upp- 1989/90:BoU16 drag attse över sociala funktion, dess inriktning, arbets- Bilaga 2sätt, organisation och resurser. Utredningen redovisade sitt uppdrag 1989 i promemorian (Ds 1989:9) Länsstyrelsernas sociala funktioner.Utredningen föreslår att de intentioner som finns fastlagda isocialtjänstpropositionen fiillföljs. Länsstyrelserna bör ges möjligheter attleva upp till de krav som lagstiftningen ställer. En central uppgift förlänsstyrelserna bör vara en tillsyn präglad av "utveckling, stimulans ochuppföljning". Ett viktigt led i detta arbete är enligt utredningenlänsstyrelsens engagemang i samhällsplaneringen. Beträffande alkoholfrågornaanser utredningen att bör få en annan roll. börsvara för en regional tillsyn. Det kommunala vetot bör ersättas med kommunalbeslutanderätt. bör vara första besvärsinstans i dessa ärenden.Regelsystemet bör dessutom kunna förenklas. Tillsyn och tillstånd beträffandeenskilda vårdhem som meddelar kvalificerad medicinsk vård bör enligtutredningen föras till regionalt placerade tillsynsläkare. börsvara för en regional tillsyn enligt omsorgslagen. Enligt promemorian krävsett ordentligt resurstillskott för att de sociala funktionerna skall kunnafullgöra sina uppgifter. Huvudskälet till detta är att de tillsyns- och samhällsplaneringsuppgiftersom länsstyrelserna ålades genom socialtjänstpropositionen harökat i betydelse. har enligt utredningen ingen möjlighet atthålla en tillsyn på den nivå som förutsades i beslutet om socialtjänstlagen pågrund av den ökade tidsåtgången för individärenden, i första hand ärendenenligt LVM. Promemorian har remissbehandlats. Utskottet har två gånger yttrat sigtill bostadsutskottet om den sociala sektorn i länsstyrelserna. I det förra yttrandet, 1988l89:SoU3y , gjordesocialutskottet följande bedömning när det gäller länsstyrelsernas befattningmed alkoholärenden m.m. För att förebygga och avhjälpa missförhållanden i sambandmed servering av alkoholdrycker krävs en övervakning från samhällets sida somär både smidig och verkningsfull. Tillståndsprövningen och tillsynen måste gesde resurser som behövs för att fullfölja samhällets alkoholpolitik. Översynen av länsstyrelsernas sociala enheter/funktionersom handhar den regionala övervakningen av alkohollagstiftningens efterlevnadhar avslutats. Rapporten från översynen skall remissbehandlas. Desociala enheternas/funktionernas arbetsuppgifter kan även komma att beröras avställningstagandena beträfende framtida organisation. Enproposition i sistnämnda fråga kommer enligt uppgift att överlämnas . Enligt utskottets mening bör den vidare beredningen inomregeringskansliet av de organisatoriska frågorna rörande länsstyrelsernassociala enheter/funktioner avvaktas innan något initiativ från sidaövervägs. Utskottet avstyrker därför de aktuella motionerna. Det senare yttrandet till bostadsutskottet, 1989/90:SoUly,avsåg propo sition 1988/89:154 En ny regional statlig förvaltning. Ipropositionen anförde civilministern att han ansåg det viktigt att 1989/90:BoU16 densociala sektorn behandlades likvärdigt med övriga sektorintressen. Förområdet social omvårdnad föreslogs därför att en särskild tjänst som länsexpertinrättas, i likhet med vad som föreslogs beträffande en rad andraexpertområden. 1 propositionen angavs vidare att flertalet av de frågorsom behandlas i utredningen om länsstyrelsernas sociala funktioner skullekomma att beredas vidare i andra sammanhang. Socialubkottet underströk i betänkandet att den socialasektorn inom den nya måste tillföras de resurser som krävs föratt den sociala funktionen skall kunna fullgöras på ett tillfredsställandesätt. Utskottet förutsatte att dessa resursbehov beaktades i det då pågåendebudgetarbetet. tillstyrkte i betänkandet 1989190:BoU4Samordnad länsförvaltning i allt väsentligt regeringens förlag om en ny statligregional förvaltning. delade socialutskottets uppfattning ifråga om länsstyreIsernsis sociala funktion. Länsstyreberna har i sina anslagsframställningar /91 anhållit om att bli befriade från huvudförslaget. De anserallmänt att deras ekonomiska situation är sådan att verksamheten allvarligtförsvåras, om resurserna minskas ytterligare. Medel yrkas för resursförstärkningar,särskilt till miljövårds- och kulturmiljöenheterna, men även bl.a. tillsocialkonsulentfunktionerna. Länsstyreben i har i sinanslagsframställning bl.a. yrkat medel motsvarande tre nya tjänster. Sociabtyreben (SoS) anser i sitt yttrande överanslagsframställningarna att den sociala funktionen i den framtidalänsförvaltningen måste få möjlighet att arbeta enligt socialtjänstlagensintentioner. För detta torde krävas externt resurstillskott. Beträffandehandläggningen av alkoholärenden föreslår styrelsen att nuvarandeexpeditionsavgifter för alkoholtillstånd bör omformas till ansökningsavgifteroch höjas. föreslår också införande av årligaregisterhållnings- och tillsynsavgifter som avpassas så att länsstyrelsernaskostnad för tillsynen kan täckas. Vidare anser styrelsen det angeläget attlänsstyrelserna får tillräckliga resurser för att kunna följahälsoskyddslagens intentioner. 1 budgetpropositionen 1989/90:100 Bil. 15 (s. 64)framhåller föredraganden statsrådet att i allt väsentligthar godtagit propositionen beträffande en ny regional statlig förvaltning.Detta innebär att han senare ämnar återkomma till regeringen med förslag tilldirektiv till de tidigare aviserade organisationskommittéerna. Dessa fårhuvudansvaret för genomförandet av reformen, vilket kräver viktiga insatserunder kommande budgetår av såväl länsstyrelser som andra berörda myndigheter.När det gäller anslagsfrågorna framhåller föredraganden (s. 66) attlänsstyrelseanslaget i enlighet med rationaliseringskravet har minskats efter pris- och löneomräk- ning föratt möjliggöra förberedelser och genomförande av en ny 1989/90:BoU16 regionalstatlig förvaltning. Beloppet ca 30 milj.kr. föreslås stå Bilaga 2 tillregeringens disposition för kostnader som följer av förberedelser ochgenomförande av den nya regionala statliga förvaltningen. Under anslagspostenTill regeringens disposition finns liksom under innevarande budgetår medel, 14milj.kr., avsatta för särskilda åtgärder vid länsstyrelserna samt 3 milj.kr.för ledningsövningar. De sociala funktionerna nämns inte i sammanhanget. I budgetpropositionen har medel inte beräknats för någranya tjänster vid i . Regeringen beslutade att tillkalla encentral organisationskommitté samt en särskild utredare i varje län för attförbereda genomförandet av reformen med en ny regional statlig förvaltning. Iuppdraget sägs bl.a. att resursfördelningen till socialafunktion behöver övervägas i sammanhanget. Föredraganden pekar också på attregeringen och under arbetets gång kan komma att fatta beslut sompåverkar länsstyrelsernas resursbehov. Det bör ankomma på den centralakommittén att beakta sådana beslut. erinrar nu om att utredningsmannen meduppdrag att se över länsstyrelsernas sociala funktion i sin promemoriaLänsstyrelsernas sociala funktioner gjort den bedömningen att det krävs ettordentligt resurstillskott för att de sociala funktionerna skall kunna fullgörasina uppgifter. Utskottet erinrar också om att utskottet så sent som ioktober i yttrande till bostadsutskottet /90:SoUly En nyregional statlig förvaltning underströk att den sociala sektorn inom den nyalänsstyrelsen måste tillföras de resurser som krävs för att den socialafunktionen skall kunna fullgöras på ett tillfredsställande sätt. Utskottetförutsatte att dessa resursbehov skulle beaktas i det då pågåendebudgetarbetet. delade i betänkandet 1989/90:BoU4 socialutskottetsuppfattning. Enligt budgetpropositionen har länstyrelserna yrkat medelför resursförstärkningar till bl.a. socialkonsulentfunktionerna.Socialstyrelsen anser i sitt remissyttrande över länsstyrelsernasanslagsframställningar bl.a. att det krävs ett externt resurstillskott för attlänsstyrelserna skall få möjlighet att arbeta enligt socialtjänstlagensintentioner. Styrelsen föreslår införande av olika avgifter för att täckalänsstyrelsens kostnader. Styrelsen anser det också angeläget attlänsstyrelserna får tillräckJi-ga resurser för att kunna följahälsoskyddslagens intentioner. Utskottet konstaterar att länsstyrelserna av allt att dömahar stora svårigheter att fullgöra sina lagstadgade uppgifter på det sociala områ det. konstaterar utskottet att länsstyrelsernas sociala funktio ner behandlats av flera statliga utredningar . Den mest fullständiga utredningen, av förre landshövdingen , redovisas i betänkandet Länsstyrelsernas sociala funktioner. Betänkan det har remissbehandlats. I begränsade delar har förslagen behandlats i 29 prop. 1988/89:154 om ny regional statlig förvaltning. nas docken redovisning för regeringens syn på länsstyrelsernas arbets- 1989/90:BoU16 uppgifter på det sociala området och behovet av resurserför Bilaga 2 denna verksamhet. Utskottet anser en sådan redovisning nödvändig för attriksdagen skall kunna ta ställning till behovet av resurser tilllänsstyrelserna. I avvaktan på en sådan redovisning är det enligt utskottetnödvändigt att vid prioriteringen mellan olik:a verksamheter inomlänsstyrelserna beakta att länsstyrelserna ges möjligheter att fullgöra sinauppgifter på det sociala området på ett tillfredsställande sätt. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna med anledning av motionerna Bo301, Bo305, Bo310 och So625jTkände 16. beslutar att med detta yttrande överlämnamotion So625 (fp) yrkande 16 till bostadsutskottet. Närvarande: (), (), StenSvensson (m), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (), (), (), (),(vpk), (), () och (). T , , , 1989/90:BoU16 Länsstyrelsernasresurser för kulturmiljövård Till bostadsutskottet Bostadsutskottethar genom beslut berett kulturutskottet tillfålle attyttra sig över proposition 1989/90:100 bilaga 15 (s. 6092) om anslag tilllänsstyrelserna jämte motionerna 1989/90:Bo302, Bo308 och Bo310, den sistnämndasåvitt avser kulturmiljöenheten vid i . Innevarande budgetår har tre nya tjänster som biträdandelänsantikvarie inrättats. I budgetpropositionen föreslås i likhet med vadriksantikvarieämbetet förordat att de medel som engångsvis anvisats tilllänsstyrelsen i län och i permanentas.Under det senaste budgetåret har därmed kulturmiljöenheterna förstärkts medfem nya tjänster. I budgetpropositionen föreslås vidare att medel beräknas förytterligare tre biträdande länsantikvarier. Dessa medel bör, enligt propositionen,tillföras länsstyrelserna i , och . har föreslagit en kraftfull insatsför kultur-miljöenheterna med en prioritering medhänsyn dels till arbetsbelastningen i kulturminnestäta och exploateringsintensivalän, dels till län inom stödområden där kulturminnesvården väntas spela enaktiv roll i det regionalpolitiska och ekonomiska utvecklingsarbetet. I envar av motionerna Bo302 (c) och Bo308 (c) yrkas attdet utöver vad regeringen föreslagit /91 skall inrättas femtjänster som biträdande länsantikvarie. I motion Bo310 (vpk) framställs ettyrkande som innebär bl.a. att resurser för en tjänst som biträdandelänsantikvarie i skall beräknas vid medelsanvisningen. Utskottet tillstyrker att medel beräknas för tjänster förytterligare tre biträdande länsantikvarier, nämligen i , Jämtlandsoch . Det är också, som kulturutskottet framhöll iyttrande till BoU (1988/89:KrU3y), av vikt att en fortsatt utbyggnad av antaletsådana tjänster i övrigt kommer till stånd. Utskottet kan dock inte förorda enutbyggnad redan från nästa budgetår som går utöver den av regeringenföreslagna. Utskottet avstyrker således här behandlade motionskrav ochtillstyr ker propositionen i aktuell del. Stockholmden 1989/90: Bo U16 < , , , - Bilaga 3 Närvarande: (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(vpk), (), () ochUlla (). och (båda c) anser attden del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Det är angeläget att utbyggnaden av kulturmiljöenheternavid länsstyrelserna sker snabbt.