bet · GD01SfU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Delpensionen syftar till att ge möjlighet mjuk övergång från arbete till ålderspension genom en nedtrappning avarbetsinsatsen under . Delpensionen gerkompensation för en del av det inkomstbortfall som uppstår på grund avarbetstidsminskningen. Delpensionsnivån bestämdes vid reformens införande till av den försäkrades pensionsunderlag. Nivån sänktes till 50 %av pensionsunderlaget men är fr.o.m. åter . Rätt till delpension förutsätter att den försäkrade iprincip under en ramtid av före delpensioneringen skall haförvärvsarbetat i minst fördelade . Som villkor för delpension gäller för anställda attarbetstiden måste minskas medan egna företagaremåste minska sin arbetstid med i genomsnitt minst hälften. Arbetstiden skallför såväl anställda som egna företagare efter arbetstidsminskningen uppgå tilli genomsnitt minst och högst . Pensionsunderlaget utgör för en anställd skillnaden mellanhans genomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstidsminskningen och denförvärvsinkomst som han kan antas ha tills vidare efter arbetstidsminskningen.För egna företagare är pensionsunderlaget i regel hälften av den genomsnittligaförvärvsinkomsten före arbetstidsminskningen. Inkomsten förearbetstidsminskningen beräknas schablonmässigt för samtliga försäkrade medledning av de tre högsta av de fem senaste årens pensionspoäng. Överstiger denförvärvsinkomst som egenföreta- garenefter arbetstidsminskningen kan antas ha tills vidare hälften av 1989/90: SfU9 den tidigare inkomsten, minskas pensionsunderlaget med hänsyn härtill. Delpensionen är pensionsgrundande för allmäntilläggspension och är knuten till basbeloppet. Försäkringen finansieras genom avgifter från arbetsgivareoch egna företagare. Avgiften, som uppgår till av avgiftsunderlaget,tillförs en särskild fond som förvaltas av . Antalet delpensionärer ökade från ca33 900 till ca 67 800. skedde en successiv minskning av antaletpersoner med delpension och hade endast 32 200 personer delpension.Antalet delpensionärer har därefter sakta ökat och vid utgången av år 1989beräknas antalet ha uppgått till 40 000. I motion 5f254 begär m.fl. attkompensationsnivån inom delpensionsförsäkringen fr.o.m. sänkstill för nytillkommande delpensionstagare (yrkande 1). Detta skulle varaett led i strävandena att påverka människor till ökade arbetsinsatser.Motionärerna begär även att delpensionsavgiften fastställs till fr.o.m.den 1 januari 1990 (yrkande 2). När kompensationsnivån inom delpensionsförsäkringenfr.o.m. återställdes till den ursprungliga nivån, avpensionsunderlaget, uttryckte utskottet sin tillfredsställelse över att dettakunde ske (se SfU 1986/87:13). Utskottet påpekade bl.a. att antalet delpensionstagarehade mer än halverats sedan kompensationsgraden sänktes ochatt minskningen av antalet delpensionstagare främst hänförde sig till personermed lägre inkomster. Med hänsyn inte minst till de effekter en sänkning avkompensationsnivån tidigare fått anser utskottet att nivån ävenfortsättningsvis bör vara . Utskottet avstyrker därför bifall till motion51254 yrkande 1. har i sin anslagsframställning /91 redovisat en prognos över delpensionsfondens utvecklingt.o.m. Verket konstaterar att fonden kan förväntas öka kraftigt medett oförändrat avgiftsuttag. Med ett avgiftsuttag på måste däremot en delav fondavkastningen tas i anspråk för att täcka pensionsutbetalningarna. Omantalet nybeviljade delpensioner blir högre än ca 15 000 räcker dockinte ett avgiftsuttag på . Enligt SCB:s befolkningsprognos kommer antaletpersoner i åldersgruppen att öka kraftigt på 2000-taIetoch beräknas vara 617 000 jämfört med ca 430 000. Detbör enligt därför finnas en betydande buffertfond införde kostnadsökningar som kan förväntas på . Mot bakgrund av det ovan anförda kan utskottet intetillstyrka en sänkning av delpensionsavgiften. Motion Sf254 yrkande 2 bördärför avslås. m.fl. anför i motion Sf218 att en lantbrukare skall 37 kunnaerhålla delpension vid en arbetstidsminskning av samma om- fattning som gäller förlöntagare eller i vart fall om lantbrukaren 1989/90;SfU9 minskar sin arbetstidoch sin inkomst genom att slopa en produktionsgren, exempelvis genom avyttringav en djurbesättning. En lantbrukare kan nämligen ha svårt att minska sinarbetsinsats med hälften utan att minska på eller "hacka sönder"produktionsgrenar. Motionärerna begär att det anförda ges regeringen tillkänna. Imotion S073 anför m.fl., såvitt nu är i fråga, att bestämmelsernaom delpension bör anpassas till de särskilda förhållanden som råder inomlantbruket och att detta bör ges regeringen till känna. Fråganom delpension skall kunna utgå till egna företagare vid en minskning avarbetstiden med mindre än hälften har tidigare behandlats av utskottet (sesenast 1988/89:5fU16). Utskottet har därvid hänvisat till attpensionsberedningen i sitt betänkande (SOU 1986:47) Deltidspension, översynmed förslag till ändringar i delpensioneringen, hade framhållit attförsäkringskassorna hade betydande svårigheter vid bedömningen avarbetstidsminskningen för en egenföretagare. Beredningen föreslog därför attnuvarande regler om arbetstidsförkortning för egenföretagare tills vidare bordekvarstå. Enligt beredningen kunde det inte komma i fråga att införa särreglerom arbetstidsminskningen för en viss grupp egenföretagare som lantbrukare.Utskottet ansåg med hänsyn till de redovisade erfarenheterna atttillämpningssvårigheterna sannolikt skulle öka om kravet på arbetstidsminskningför egenföretagare sattes lägre än och avstyrkte därför bifalltill då behandlade motionsyrkanden. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker bifall till motionerna 5f218och SG73 såvitt nu är i fråga. Vårdbidrag för handikappade barn vårdbidragutges till förälder som vårdar barn som behöver särskildtillsyn och vård på grund av sjukdom eller handikapp. Även merkostnader pågrund av sjukdomen eller handikappet skall beaktas. Vårdbidraget utgår medbelopp motsvarande hel, halv eller fjärdedels förtidspension till ensamståendejämte pensionstillskott (196, 98 resp. av basbeloppet). Vårdbidraget ärskattepliktig och pensionsgrundande inkomst för föräldern. Av vårdbidraget kandock en viss del bestämmas som ersättning för merkostnader. Merkostnadsersättningenär skattefri och denna ersättning grundar inte någon rätt till pension.Merkostnadsersättningen har fyra nivåer (17, 34, 50 resp. av basbeloppet). BengtWesterberg m.fl. begär i motion Sf250 yrkande 1 beslut om nya beräkningsgrunderför vårdbidraget. Motionärerna anser att bidraget skall höjas och utges med2,5 basbelopp vid hel förmån. De motiverar förslaget med att vården av etthandikappat barn hemma ställer stora krav på en familj och att en avföräldrarna ofta måste avbryta ett förvärvsarbete, vilket leder till en svårekonomisk situation. begär i motion Sf217 ett tillkännagivande om att bid- 1989/90:SfU9 ragsnivån bör höjas till 2,5 basbelopp. Detta är enligt motionären motiverat inte minst med tanke på effekterna av skattereformen. Utskottet behandlade ett motionsyrkande med samma syftesenast under föregående i sitt av godkända betänkande1988/89:5fU13. Utskottet hänvisade därvid till att anhörigvårdskommit-tén isitt betänkande (Ds 5 1981:16) tagit upp frågan om vårdbidraget ävenfortsättningsvis skulle vara anpassat till nivån på förtidspension inomfolkpensioneringen eller om vårdbidraget skulle basbeloppsanknytas till enviss nivå. Kommittén fann att en anknytning till förtidspensionen hade haftstora fördelar genom att förbättringar av förtidspensionen utöverbasbeloppsuppräkningar även slagit igenom på vårdbidraget, och kommitténföreslog ingen ändring av konstruktionen i detta hänseende. Utskottet fannför sin del inte heller anledning att beloppsmässigt skilja vårdbidraget frånförtidspension och avstyrkte bifall till motionen. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkerbifall till motionerna Sf250 yrkande 1 och Sf217. 1 motion 51237 anför och att det är ett mycket tidsödande och svårt arbete förförsäkringskassorna att beräkna merkostnadsdelen av vårdbidraget. Eftersom allaföräldrar har ökade kostnader på grund av barnets handikapp anser motionärernaatt hälften av vårdbidraget alltid borde vara skattefritt. De begär att dettages regeringen till känna. Utskottet vill, liksom i betänkandet 1988/89:5fU13angående motionsyrkanden om en mer schablonmässig beräkning av merkostnaderna,erinra om att de angivna frågorna kan komma att beröras inom 1989 årshandikapputredning. Någon åtgärd är enligt utskottets uppfattninginte påkallad, och utskottet avstyrker bifall till motion Sf237, I motion Sf250 yrkande 3 begär m,fl. attregeringen skall lägga fram ett förslag som gör att föräldern fårtillgodoräkna sig ATP-poäng på grundval av vårdbidraget i dess helhet, antingengenom att även merkostnadsersättningen blir ATP-grundande eller genom attmerkostnadsersättningen utgår vid sidan av vårdbidraget. Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande senast isitt av godkända betänkande 1988/89:SfU13. Utskottet uttalade därvidatt det i motionen berörda förhållandet var en ofrånkomlig följd av att ensärskild skattefri merkostnadsdel numera kunde beräknas. Alternativet var attåtergå till de regler som tidigare gällde och göra hela vårdbidragetskattepliktigt. Utskottet ansåg att fördelarna med det nuvarande systemetövervägde den nackdel som motionärerna påtalat och avstyrkte bifall till detföreliggande motionsyrkandet. Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigareuppfattning och avstyrker bifall till motion 51250 yrkande 3. Vårdbidragutges till förälder. Om föräldrarna lever åtskilda kan de få 1989/90:SfU9 hälften var om båda tar del i vården om barnet. Med förälderlikställs den med vilken förälder är eller varit gjft eller har eller har haftbarn, om de stadigvarande sammanbor. I motion SG40 anför och det finns situationer då båda föräldrarna saknas eller är ur stånd att tahand om sitt handikappade barn. För barnets bästa borde vårdbidrag i dessasituationer kunna utgå till någon annan i barnets omgivning som är villig attha vårdnaden om barnet. Motionärerna begär förslag till lagändring i dettasyfte. Den bidragsberättigade kretsen har haft nuvarandeutformning sedan bestämmelserna om vårdbidrag infördes fr.o.m. den 1 januari1974. Utskottet finner inte skäl att föreslå en utvidgning av kretsen ienlighet med motionärernas förslag. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion SG40. Från anslaget bekostas folkpension i form avålderspension, förtidspension och änkepension samt hustrutillägg ochbarntillägg till den som uppbär ålders- och förtidspension. Vidare bekostashandikappersättning från detta anslag. Folkpensionerna finansieras överbudgeten genom en socialavgift, folkpensionsavgiften, och genom skatter. Regeringen har till anslaget D 2. Folkpensioner föreslagitett förslagsanslag på 61 . Under förutsättning att beslutar attpensionstillskott fr.o.m. skall utges till pensionärer sombegärt undantagande från ATP begärs i motionerna Sf232 yrkande 3 av StenSvensson m.fl. och SG44 yrkande 3 av m.fl. att underanslaget D 2 anvisar ytterligare 130 milj. kr. Även i motion 5f285 yrkande 1 (delvis)begär m.fl. att för samma ändamål beslutar om ensådan höjning av anslaget. m.fl. begär i motion 5f292 yrkande2 att utöver regeringens förslag anslår 65 milj. kr., avseendepensionstillskott för undantagandepensionärer fr.o.m. . Utskottet har ovan tillstyrkt att pensionstillskott tillundantagandepensionärerna fr.o.m. skall utgå med beaktandeendast av faktiskt utgående ATP. Till följd härav tillstyrker utskottet bifalläven till motionerna Sf232 yrkande 3, SG44 yrkande 3 och 5f285 yrkande 1 idenna del . Utskottet föreslår således att under D 2 anslås totalt . Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension Från anslaget bekostas statsbidraget till kommunernaskostnader för KBT. Regeringenhar under anslaget D 3 föreslagit ett förslagsanslag på 40 I motion Sf285 yrkande 2 (delvis) begär m.fl.att 1989/90:SfU9 anslår ytterligare 130 rnilj. avseendeökade kostnader till följd av i motionen föreslagna ändrade beräkningsgrunderför KBT till undantagandepensionärerna. Utskottet har ovan förordat att pensionstillskott fr.o.m.den 1 juli 1990 skall utges till undantagandepensionärer med beaktande endastav faktiskt utgående ATP. En sådan förändring torde även medföra att vissaundantagandepensionärer blir berättigade till högre KBT. Pensionsberedningenhar inte gjort några kostnadsberäkningar i denna del, och utskottet anser attregeringen bör återkomma även i denna fråga. Mot denna bakgrund tillstyrkerutskottet regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motion 51285yrkande 2 i denna del. Från anslaget bekostas tillägg på vissa äldre livräntorsamt ersättning i anledning av skadefall där ersättningen på grund av speciellaförfattningar eller särskilda beslut helt eller delvis utgår av statsmedel. Utskottet tillstyrker regeringens under litt. D 4framlagda förslag om medelsanvisning. Vårdbidrag för handikappade barn Regeringen har till anslaget C 3. Vårdbidrag tillhandikappade barn föreslagit ett förslagsanslag på . I motion Sf250 yrkande 2 begär m.fl. tillföljd av den i samma motion föreslagna höjningen av vårdbidraget att underanslaget anvisas ytterligare 231 milj. kr. Utskottet har ovan avstyrkt motionsyrkandet om höjning avvårdbidraget. Till följd härav avstyrker utskottet även bifall till det imotion Sf250 yrkande 2 framställda anslagsyrkandet och tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning till vårdbidrag för handikappade barn. Från anslaget bekostas barnpension frånfolkpensioneringen. Barnpension utges till barn som är och varsfar eller mor eller båda föräldrar avlidit. Fr.o.m. kanbarnpension utges även efter om barnet bedriver gymnasiestudiereller annan grundutbildning. Pension kan dock utges längst t.o.m. förstahalvåret det år då barnet fyller . Utskottet tillstyrker regeringens under litt. C 5framlagda förslag till medelsanvisning till Barnpensioner. 1. beträffande folkpension till utlänningar att avslår motionerna 1989/90:5f285 yrkande 5, 1989/90:SG18 och 1989/90:SG44 yrkande 6, 41 I(fp, c, vpk, mp) 2. beträfiande efterlevandeskydd för homosexuella sambor 1989/90:SfU9 att avslår motion 1989/90:Sf277, 2(vpk, mp) 3. beträffandehöjning av pensionstilbkotten attriksdagen avslår motion 1989/90:Sf255 yrkande 1, 3(vpk) 4. beträffandeförtidspensionärers pensionstilbkott att avslår motion 1989/90:5G19, 5. beträffandevillkoren vid växelvård attriksdagen avslår motionerna 1989/90:51253, 1989/90:51285 yrkande 6 och1989/90:SG65 yrkande 1, 4(c, mp) 6. beträffandeokorrigerat basbelopp attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Sf290, 1989/90:51292 yrkande 3,1989/90:Sf255 yrkande 3 och 1989/90:Sf285 yrkande 3, 5(m, c, vpk, mp) 7. beträfiandebasbelopp per oktober månad attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Sf275 och 1989/90:5G63, 8. beträffandeflexibel pensionsålder attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Sf285 yrkande 4, 1989/90:SG27 yrkande 2 och1989/90:SG71, 6(mp) 9. beträffandenytt grundtrygghetssystem attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5f241, 1989/90:SG72 yrkande 2 och1989/90:Sf285 yrkande 9, 7(c) 8(mp) 10. beträffandeöversyn av ATP-systemet attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Sf259 yrkande 7, 1989/90:5f285 yrkande 10och 1989/90:5G25 yrkande 1, 9(m) 10(mp) 11. beträffande 15- och 30-årsreglerna att avslår motion 1989/90:5f211, 11(m) 12. beträffande delning av pensionspoäng mellan makar att avslår motion 1989/90:SG26, 12(m) attriksdagen avslår motion 1989/90:Sf285 yrkande 8, 13(mp) 14. beträffande lantbrukarnaspensionsförhållanden att avslår motion 1989/90:SG73 i denna del, 15. beträfende intjänande av ATP undermer än att avslår motion 1989/90:SG25 yrkande 2, 16. beträffande pension med varierandeprocenbab att avslår motion 1989/90:SG56, 17. beträffandeautomatbkt tillgodoräknande av vårdar attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Sf212, 1989/90:5f285 yrkande 7 i denna del,1989/90:SG09 i denna del och 1989/90:SD70 yrkande 2, 14(m, c, mp) 18. beträflfenderetroaktiv rätt till vårdar attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Sf285 yrkande 7 i denna del, 1989/90:5009 idenna del och 1989/90:5G44 yrkande 7, 15(fp, c, vpk, mp) 19. beträfende pensionspoäng vid halv förtidspension att avslår motion 1989/90:Sf256, 16(c) 20. beträfende förtidspensionering av handikappa destude rande attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Sf250 yrkande 7 och 1989/90:Sf262 yrkande3, 17(fp, c, mp) 21. beträfiiande handikappersättningsnivå och högkostnads skydd attriksdagen avslår motionerna I989/90:Sf208, 1989/90:51238, 1989/90:Sf264 yrkande2 och 1989/90:So260 yrkande 10 i denna del, 18(m, fp, mp) 22. beträffande handikappersättning tillålderspensionär att avslår motion 1989/90:5057, 19(mp) 23. beträffandehandikappersättning till blinda attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5036 och 1989/90:So260 yrkande 10 i dennadel, 20(m) 24. beträffande översyn avhandikappersättningsreglerna att avslår motion 1989/90:Sf264 yrkande1, 25. beträfiande bostacbkostnaden vidKBT attriksdagen avslår motionerna 1989/90:51255 yrkande 2, 1989/90:5022 och1989/90:5044 yrkande 4, 21(fp) 22(vpk) 26. beträffandeKBT vid jordbruks- eller rörebeinkomst attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5000, 1989/90:5008 yrkande I och1989/90:5048 yrkande 1, 23(m, fp, c) 27. beträffandeKBT vid förmögenhetsinnehav attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Sf295, 1989/90:5008 yrkande 2, 1989/90:5048yrkande 2 och 1989/90.SO49, 24(m, c) 28. beträffandeersättning till neurosedynskadade m.fl. att riksdagenavslår motionerna 1989/90:5f209, 1989/90:5f224 och 1989/90:5044 yrkande 5, 25(m, fp) 29. beträffande pensionstilbkott och KBT vidundantagande från ATP 1989/90: SfU9 att med bifall till motionerna 1989/90:5f203, 1989/90:SfU9 1989/90:Sf232yrkandena 1 och 2, 1989/90:Sf285 yrkandena 1 och 2 i dessa delar och1989/90:5044 yrkandena 1 och 2 samt med anledning av motion 1989/90:Sf292yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 30. beträffande reduktion av A TP vid undantagande att avslår motion 1989/90:51223, 26(c) 31. beträffande kompensationsnivån inom delpensioneringen m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:Sf254, 27(m) 32. beträffandedelpension till egenföretagare attriksdagen avslår motionerna 1989/90:51218 och 1989/90:5073 i denna del, 28(m, c) 33. beträffandeberäkningsgrunden för vårdbidrag attriksdagen avslår motionerna 1989/90:51217 och 1989/90:Sf250 yrkande 1, 29(fp) 34. beträfiande beräkningen avmerkostnadsersätming att avslår motionerna 1989/90:Sf237, 35. beträffande ATP-poäng av vårdbidrag attriksdagen avslår motion 1989/90:51250 yrkande 3, 30(fp) 36. beträfiande vårdbidrag tillnärstående att avslår motion 1989/90:5040, 37. beträffande medebanvbning tillfolkpensioner attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:Sf232 yrkande 3, 1989/90:Sf285yrkande 1 i denna del och 1989/90:5044 yrkande 3 samt med anledning avpropositionen och motion 1989/90:Sf292 yrkande 2 till Folkpensioner /91 anvisar ett förslagsanslag på 61 , 38. beträffande medebanvbning till bidrag till kommunalabo stadstillägg attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1989/90:Sf285yrkande 2 i denna del till Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension för /91 anvisar ett förslagsanslag på 1 300 000 000kr. 39. beträffande medebanvbning till vbsayrkesskadeersättningar m.m. attriksdagen till Vbsa yrkesskadeersättningar m.m. för /91 anvisarett förslagsanslag på , 40. beträffandemedebanvbning till vårdbidrag attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1989/90:Sf250yrkande 2 till Vårdbidrag för handikappade barn för /91 anvisarett förslagsanslag på , 31(fp)- villk. 41.beträffande medebanvbning till barnpensioner 1989/90:SfU9 attriksdagen till Barnpensioner för /91 anvisar ett förslagsanslagpå . Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (fjp), (), LenaÖhrsvik (s), (), (), (),(), (), (), (),Margö (vpk), () och (). Folkpension till utlänningar (mom. 1) (), (), (), (), Margö (vpk) och () deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "yrkande 5." bortha följande lydelse: Nuvarande regin om rätt till folkpension innebär attinvandrare som i pensionsåldern kommit hit och beviljats uppehållstillstånd härinte förrän kan få svensk folkpension. De är i stället hänvisadetill socialbidrag. Detta gäller även invandrare som på grund av sjukdom intekan stå till arbetsmarknadens förfogande. Enligt utskottets uppfattning ärdenna ordning inte tillfredsställande. Bestämmelserna om rätten tillfolkpension för utländska medborgare som får permanent uppehållstillstånd iSverige bör därför ses över. Det anförda bör med bifall till motionerna Sf285 yrkande 5och 5044 yrkande 6 samt med anledning av motion SO 18 ges regeringen tillkänna. deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande folkpension till utlänningaratt med bifall till motionerna 1989/90:Sf285 yrkande 5 och 1989/90:5044 yrkande 6 samt med anledning av motion 1989/90:5018 som sin mening ger regeringen till känna vad Efterlevandeskyddför homosexuella sambor i989/90:SfU9 (mom. 2) (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Riksdagenbehandlade" och på s. 12 slutar med "motion Sf277." bort haföljande lydelse: Utskottetanser att efterlevandeskyddet för homosexuella sambor behöver förbättras. T.ex.bör en sambo i ett homosexuellt förhållande få åtnjuta efterlevandeskydd enligtlagen om allmän försäkring och vara förmånstagare i den statliga grupplivförsäkringen.Utskottet anser att regeringen bör utforma förslag till erforderliglagstiftning och lägga fram detta för . Det anförda bör medbifall till motion Sf277 ges regeringen till känna. debatt moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 2. beträfiandeefterlevandeskydd för homosexuella sambor att med bifalltill motion 1989/90:51277 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Höjning av pensionstillskotten (mom. 3) (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetär" och på s. 13 slutar med "yrkande 1." bort ha följandelydelse: AntaletATP-pensionärer ökar men fortfarande beräknas ca 523 000 pensionärer få helteller reducerat pensionstillskott. Majoriteten () av dessa är kvinnor.Folkpensionens grundbelopp med pensionstillskott uppgår till endast 3 614 kr.i månaden för en ensamstående pensionär. För att utjämna orättvisorna mellanfolkpensionärer med låg pension och välbeställda pensionärer, måste enligtutskottets mening pensionstillskottet höjas så att detta tillsammans medfolkpensionens grundbelopp uppgår till två basbelopp. Regeringen bör snarastredovisa en plan över i vilken takt detta kan ske. Det anförda bör riksdagenmed bifall till motion 5f255 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. debatt moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffandehöjning av pensionstilbkotten att med bifalltill motion 1989/90:51255 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Villkoren vid växelvård (mom. 5) (), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med "Utskottetbehandlade" och på s. 15 slutar med "yrkande 6." I mångafall vårdas en sjuk pensionär växelvis i hemmet av en 1989/90:SfU9 Denna vårdinsats är mycket betydelsefull. Den nuvarande tillämpningen avpensionssystemets regler om när makar, som båda är pensionärer, skall betraktassom ensamstående resp. samboende utgör emellertid i många fall ett ekonomiskthinder för s.k. växelvård. Enligt utskottets mening bör därför begäraförslag från regeringen i syfte att skapa bättre villkor för anhörigas insatservid sådan vård. Det anförda bör med bifall till motionerna Sf253, 5f285 yrkande6 och S065 yrkande 1 ges regeringen till känna. deb att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffandevillkoren vid växelvård attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:5f253, 1989/90:5f285 yrkande 6 och1989/90:5065 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Okorrigerat basbelopp (mom. 6)