bet · GD01SoU29 · 1989-12-31 00:00:00 — 1betänkandet behandlas regeringens skrivelse 1989/90:131 med redovisning förfördelningen av medel från allmänna arvsfonden under /89 samt demotioner som väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas ocksånågra motioner om allmänna arvsfonden från den allmänna motionstiden . Fleramotionärer har ifrågasatt om regeringen när medel utdelats ur fonden tillämpatfondens ändamålsbestämmelse på det i lagen avsedda sättet. Utskottet kankonstatera att regeringen gett ändamålsparagrafen en vid tolkning. Det gårenligt utskottet av det redovisade materialet inte att helt klarlägga omutdelningen av medlen till stat och kommun skett i överensstämmelse medändamålsbestämmelsen. Utskottet erinrar om att enligt lagen om allmännaarvsfonden skall stöd ur arvsfonden inte beviljas för åtgärder som det åliggerstat eller kommun att bekosta. Utskottet betonar att arvsfondens medelhuvudsakligen skall användas för stöd till frivilliga och ideella insatser.Utskottet anser sig mot denna bakgrund böra instämma i kraven att en översyn börgöras av arvsfondens ändamålsbestämmelse. Vad utskottet anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Tre reservationer (m, fp och c resp. c) har avgetts. Regeringenhar genom skrivelse 1989/90:131 till överlämnat en redovisning förfördelningen av medel från allmänna arvsfonden under /89. 1 1989/90. 1989/90 SoU29 Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse 1989/90;So44 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ärvdabalkensbestämmelser om allmänna arvsfonden, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om förändring av ansvaret för medelsfördelningen ienlighet med vad i motionen anförts. l989/90:So45 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrade regler för allmänna arvsfonden. 1989/90;So46 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrade regler för allmänna arvsfonden. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1989/90:So230 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i lagen om allmänna arvsfonden attunderstöd ur fonden skall utdelas av en utav vald nämnd om niopersoner företrädande olika meningsriktningar. 1989/90:So251 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att allmänna arvsfondens stadgar skallföljas intill dess en stadgeändring skett, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts bl.a. om detoetiska i att ensidigt gynna politisk verksamhet inom den socialdemokratiskas.k. 1989/90;So287 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrade regler för allmänna arvsfonden. Den grundläggande bestämmelsen om allmänna arvsfonden ochdess rätt till arv finns i 5 kap. . Där sägs att om någon avliderutan att efterlämna någon arvsberättigad eller testamentstagare skallkvarlåtenskapen tillfalla allmänna arvsfonden. Egendom kan också tillförasfonden genom gåva eller testamente. Närmare bestämmelser om ändamålet och förvaltningen avarvsfondens medel finns i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden. § dennalag skall de medel som tillfaller fonden i arv eller genom gåva 1989/90:SoU29eller testamente utan sammanblandning med andra medel förvaltas avkammarkollegiet såsom en särskild fond för främjande av vård och fostran avbarn och ungdom samt omsorg om handikappade. Understöd ur fonden utdelas avregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer (2 §). behandlade en motion omallmänna arvsfonden i vilken riktades kritik mot regeringens sätt att i vissafall tillämpa arvsfondens ändamålsbestämmelse. Med anledning av motionen gavriksdagen regeringen till känna att en samlad redovisning av hur allmännaarvsfondens medel används regelbundet bör lämnas till (1989/90:SoU3,rskr. I betänkandet redovisades bakgrunden till allmänna arvsfondenstillkomst och fondens nuvarande ändamålsbestämmelse samt en mycket översiktligredovisning av hur fondens medel använts. Regeringen har genom den nu avlämnade skrivelsen1989/90:131 till överlämnat en redovisning för fördelningen av medelfrån allmänna arvsfonden under /89. Redovisningen, somupprättats inom och barn- och ,innehåller en detaljerad sammanställning av alla bifallsbeslut under budgetåret1988/89. I skrivelsen redovisas också uppgifter om allmänna arvsfondensförvaltning m.m. När det gäller fördelningen av arvsfondens medel framgårav skrivelsen att stöd enligt regeringens praxis utgår endast till juridiskapersoner, t.ex. föreningar, stiftelser, organisationer eller kommuner. Stödethar under /89 i huvudsak utgått till föreningar ochorganisationer. I de fall stöd utgått till stat eller kommun har det, enligtvad som anförs i skrivelsen, rört sig om verksamhet som innebär förnyelse ochutveckling. Regeringen har bifallit 234 ansökningar motsvarande sammanlagtdrygt 105 milj.kr. I syfte att stimulera till utveckling av vissabetydelsefulla områden har regeringen också i samband med beslut om uppdragställt medel till bl.a. statens handikappråds, ochhandikappinstitutets förfogande. har 30 milj.kr. anvisats barn- ochungdomsdelegationen för stöd till fostran av ungdom. Barn- ochungdomsdelegationens medel ur allmänna arvsfonden har, enligt vad somredovisas i regeringens skrivelse, huvudsakligen utgått till olikautvecklingsprojekt och anläggningar för ungdomsverksamhet, t.ex. lägergårdaroch scoutstugor. Verksamhet för att nå ungdomar som inte tidigare varit verksammai föreningslivet har prioriterats särskilt. Barn- och harunder /89 bifallit 373 ansökningar motsvarande sammanlagt drygt28 milj.kr. Arvsfondensändamålsbestämmelse l989/90:SoU29 1 några motioner framförs kritik mot hur regeringen vidutdelning av medel ur allmänna arvsfonden tillämpat arvsfondens ändamålsbestämmelse. I motion 1989/90:44 av m.fl. (m) påtalasbl.a. att en rad kommuner, landsting och statliga institutioner och myndigheterhar erhållit medel ur fonden. Av bestämmelser framgår dock tydligtatt understöd inte får lämnas för åtgärd vars bekostande åligger stat ochkommun. Motionärerna anser det ytterst allvarligt att regeringen på detta sättåsidosätter den lag som reglerar användningen av fondens medel. Dettamissgynnar de fristående handikapporganisationerna, eftersom de måste konkurreramed landsting och myndigheter. Motionärerna anser det viktigt att det görs enöversyn av tolkningen av . Ett tillkännagivande om detta begärs imotionen (yrkande 1). I motion 1989/90:So251 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om att allmänna arvsfondens stadgar skallföljas intill dess en stadgeändring skett (yrkande 1). Även i denna motionpåtalas att bidrag mot gällande regler utgår till åtgärder som stat och kommunskall bekosta. Motionären påtalar också att avsevärda medel utdelats tillorganisationer som står socialdemokratin nära. Motionären nämner Unga Örnar,och samt föreningar inom den socialdemokratiskapensionärsrörelsen. I motionen hemställs vidare att som sin meningskall ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om det oetiska i attensidigt gynna politisk verksamhet inom den socialdemokratiska rörelsen(yrkande Några motioner innehåller förslag till ändringar iarvsfondens ändamålsbestämmelse. 1 motion 1989/90:So46 av . (c) anförs att det principiellt är felaktigt att medel från hela landetsammanförs till en enda fond utan hänsyn till varifrån medlen kommit. Eftersommedlen kommer från hela landet är det rimligt att man regionalt har mer attsäga till om när det gäller användningen. Huvuddelen av medlen bör därföravsättas för kommunernas disposition. Motionärerna begär ett tillkännagivandetill regeringen om detta (yrkandet delvb). Liknande synpunkter framförs i motion 1989l90:So45 avGöran (). Motionären anför att medlen även i fortsättningen bör delasut till ungdoms- och föreningsverksamhet men tillkomma föreningar i den kommundär arvlåtaren var mantalsskriven. Motionen mynnar ut i ett tillkännagivandetill regeringen (yrkandet delvb). Även motion 1989/90:So287 av m.fl. (c)innehåller liknande tankegångar. Motionärerna föreslår en femårig försöksverksamhet,där en avsevärd del av arvsfondens medel tillförs en fond. Vid överföringentill den kommunala fonden skall beaktas hur stor del av medlen som influtitfrån resp. kommun. I motionen begärs ett tillkännagivande om vad som anförts imotionen om ändra-de regler för allmänna arvsfonden (yrkandet delvb). Fondenhade ursprungligen till ändamål att främja barns och ungdoms 1989/90:SoU29 vårdoch fostran. Detta kom att gälla fram då biföll enproposition (1969:281) om att bidrag skulle kunna utgå också till omsorg omhandikappade. 1 den nämnda propositionen erinrade departementschefen om attändamålet alltsedan fondens tillkomst varit att främja barns och ungdoms vårdoch fostran. Han erinrade också om att bidrag inte får lämnas för åtgärder somdet åligger stat eller kommun att bekosta. Departementschefen konstaterade attdet allmännas insatser på barn- och ungdomsvårdens områden ökat avsevärt underde , vilket fått till följd att staten och kommunerna helteller delvis övertagit ansvaret för olika verksamheter som har fåttunderstöd av arvsfondsmedel. Han konstaterade också attsocialförsäkringssystemets utbyggnad, studiefinansieringens omläggning och denallmänna välståndsökningen minskat behovet av vissa slag av stödåtgärder tillförmån för enskilda personer. Enligt departementschefen hade denna utvecklingpåverkat inriktningen av arvsfondens bidragsverksamhet. Vissa bidragsändamålhade helt eller delvis försvunnit och andra ändamål hade i stället kunnattillgodoses i större utsträckning. Departementschefen konstaterade atttyngdpunkten kommit att ligga på barnstugor och ungdomslokaler. 1 propositionen anfördes att bidrag ur fonden liksomtidigare inte borde lämnas för åtgärder som det "åligger stat eller kommunatt bekosta". T.ex. borde arvsfondsbidrag i princip inte lämnas till sjukvårdsändamåloch inte heller andra former av sluten vård. Bara i undantagsfall bordearvsfondsmedel användas för ändamål som kan finansieras med stöd från detallmänna i annan ordning, exempelvis genom lån eller bidrag ur särskilda avstatsmedel bekostade fonder. Sammanblandningen mellan olika stödformer skulleenligt propositionen medföra svårigheter att överblicka och planeraverksamheten. Första lagutskottet fann den avgränsning som gjorts bl.a.i fråga om att understöd inte skall utgå till sådant som det åligger stat ellerkommun att bekosta riktig och ändamålsenlig. Förslag i en motion om att undantabidrag till barnstugor och handikappvård avvisades av utskottet. Vad gäller bidrag till politiska organisationer, somenligt tidigare regler inte kunnat erhålla bidrag, hade den utredning somföregått proposition förordat att denna princip även i fortsättningenskulle upprätthållas. Departementschefen ansåg emellertid att det förhållandetatt en organisation har ett politiskt syfte inte borde utesluta den frånmöjligheten att få bidrag ur fonder för verksamhet som ligger inom ramen förfondens ändamål. Han erinrade om att politiska organisationer hade möjlighetatt få statligt och kommunalt stöd till viss ungdomsverksamhet i sammautsträckning och på samma villkor som andra organisationer. Lagrådet anförde beträffande bidrag till politiskaorganisationer att det inte kunde förorda den av departementschefen föreslagna ändring en av dittills gällande princip att politiska organisationer inte borde 5 erhålla understöd från arvsfonden. Enligt lagrådets mening kunde allmänhetensförtroende för arvsfonden komma att minskas och den /90'.SoU29 misstankenuppstå att fondens medel direkt eller indirekt kan komma att användas tillpolitisk verksamhet som enligt sakens natur är kontroversiell. Departementschefen anförde för sin del att de politiskaorganisationerna, förutom sin politiska verksamhet, utvecklar en bredaktivitet med åtskilliga inslag som ingalunda är kontroversiella och som heltfaller inom ramen för sådana ungdomsvårdande syften som arvsfonden är till föratt tillgodose, t.ex. studieverksamhet, information om narkotikaproblem m.m. Under riksdagsbehandlingen yrkades i motioner avslag påförslaget vad gäller politiska organisationer. Första lagutskottet (ILU1969:57) tillstyrkte propositionen i dess helhet. följde utskottet(rskr. Frågan om allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelser hardärefter vid flera tillfållen varit föremål för riksdagsbehandling (se bl.a.SoU 1981/82:8, 1985/86:3 och 11 samt 1986/87:18). har därvid avvisatmotionsförslag om att fondens ändamål skulle utvidgas till att avse äveninsatser för de äldre. 1 betänkandet 1988/89;SoU6 inskärpte utskottet attfondens medel endast får användas för ändamål som främjar vård och fostran avbarn och ungdom samt omsorg om handikappade (s. 37). Uttalandet gjordes medanledning av att regeringen i prop. 1987/88:176 om äldreomsorgen inför90-talet aviserat att 10 milj.kr. skulle avsättas frånallmänna arvsfonden för förnyelsearbete syftande till en utveckling avanhörigvård. I 1989/90:SoU3 erinrade utskottet om de regler som gäller för stödur allmänna arvsfonden. Utskottet framhöll att stöd inte skall beviljas föråtgärder som det åligger stat eller kommun att bekosta och att arvsfondensmedel huvudsakligen skall användas för stöd till frivilliga och ideellainsatser. revborer påbörjade en granskningav handläggningen inom och barn- och ungdomsdelegationenav ärenden rörande allmänna arvsfonden, bl.a. avseende redovisning. Dennagranskning kommer enligt vad som uppgivits av revisorerna att fullföljas. har i samband med årets granskningav regeringsärendenas handläggning även granskat om understöd lämnats urallmänna arvsfonden för åtgärder vars bekostnad åligger stat eller kommun.Utskottet har också prövat frågan om det är förenligt med gällande regler attutdela understöd till politiska organisationer. Granskningen redovisas ibetänkandet 1989/90;KU30. har med anledning av granskningen ipromemo rior som tillställts gjort vissa förtydliganden be träffande de understöd som delats ut. När det gäller kommunala utvecklingsprojekt redovisas bl.a. att fem kommunala utvecklingspro jekt erhållit stöd under /89 med totalt 1,9 milj.kr. som avsett verksamheter som det inte enligt lag eller författning åligger kommunerna att bekosta. mellan föreningar och 6 förvaltningari i , socialförvaltnings lä- gerverksamheti med s.k. utsatta ungdomar samt 1989/90:SoU29 skolorscentralförvaltnings ungdomsprojekt i /(sommarkurs och läger förnyinflyttade invandrarbarn) är enligt promemorian alla s.k. pilotprojekt. Kålleredsfritidsgård har fått en mindre summa för att bedriva ett miljöprojekt iSandsjöbacka naturreservat. Fritidsgården skall samarbeta med en nybildadmiljöförening på orten. Detta projekt ligger enligt vad som anförs ipromemorian inom vad som kan anses åligga kommunen enligt lag ellerförfattning. I en promemoria med kommentarer till det stöd som utdelatsav barn- och anförs att barn- och ungdomsdelegationenunder stött utvecklingen av ungdomsforskningen genom att bevilja stödtill bildandet av sex olika centra för ungdomsforskning. Stödet har utgått fören tvåårig försöksverksamhet och avser s.k. miljöstöd. Avsikten med miljöstödethar enligt promemorian varit att stimulera till möten mellan tvär- ochflervetenskapliga ungdomsforskare. Däremot har miljöstödet inte varit avsettatt finansiera forskningsprojekt. I en promemoria om understöd som ställts tillsocialstyrelsens förfogande för försöksverksamhet och förnyelsearbetebeträffande närstående redovisas bl.a. att regeringen genom beslut den 8september 1988 ställt ett belopp om 10 milj.kr. ur allmänna arvsfonden tillsocialstyrelsens förfogande för /89 för försöksverksamhet ochförnyelsearbete beträffande stöd till närstående. Bakgrunden till beslutet varbl.a. upprepade önskemål från handikapporganisationernas sida om utveckling avstödet till anhöriga och närstående för att möjliggöra för svårt handikappadepersoner att bo i normalt boende. Liknande önskemål hade framförts avpensionärsorganisationerna. Det har då framför allt handlat om den svårasituationen för närstående till åldersdementa. Promemorian hänvisar bl.a. tilluttalandena i proposition 1987/88:176 om äldreomsorgen inför 90-talet. Ipromemorian redovisas vidare att regeringen fattat ettandra beslut om att ställa ytterligare 10 milj.kr. Understödet till försöksverksamhet med förnyelsearbete beträffandestöd till närstående har avsett människor med funktionshinder barn, ungdomar,vuxna och äldre. Redan av det första beslutet framgick, framhålls det ipromemorian, att det var fråga om en tvåårig satsning. Socialutskottetsuttalande i betänkandet 1988/89:SoU6 innebar inte något hinder för ettföljdbeslut om ytterligare 10 milj.kr. Eftersom försöksverksamheten ocksåbedömdes falla inom området omsorger om handikappade, däribland äldre medfunktionshinder, innebar detta enligt promemorian inte någon utvidgning avarvsfondens ändamål. I promemorian framhålls att medel från allmänna arvsfondeninte utgår till allmän verksamhet för äldre, där syftet t.ex. är att åstadkom ma gemenskap och en rikare och mer meningsfylld ålderdom. Där emot utgår medel till omsorg om handikappade vilket i vissa fall innebär att äldre personer med handikapp på grund av skador eller sjukdom omfattas av projekt som får stöd från arvsfonden. Det fram hålls i promemorian att verksamheterna inom handikappområdet som 7 regel inte är förbehållna handikappade under . dockinriktade på t.ex. barn eller ungdomar eller förtidspensionärer, 1989/90:SoU29men arvsfonden har också vid ett antal tillfållen beviljat medel tillverksamheter som i första hand varit inriktade på äldre handikappade. Ipromemorian framhålls också att bidrag till verksamheter med huvudsakliginriktning på äldre handikappade haft en marginell omfattning. Av promemorior framgår att ca 7,5milj.kr. har utgått under /89 som understöd för barn och ungdomtill organisationer av typ Unga Örnar, Vi unga. Aktiv ungdom, Non FightingGeneration m.fl. Politiska organisationer har fått . uppmärksammar i sitt betänkande detvå regeringsbesluten om stöd ur allmänna arvsfonden till försöksverksamhetmed förnyelsearbete beträffande stöd till närstående. Utskottet konstateraratt regeringen fattade det första beslutet , alltså innanriksdagen hade behandlat proposition 1987/88:176 om äldreomsorgen inför 90-talet.Konstitutionsutskottet erinrar om att socialutskottet vid beredningen avregeringens förslag i den nämnda propositionen påtalat att fondens medel endastfår användas för ändamål som främjar vård och fostran av barn och ungdom samtomsorg om handikappade. godtog dock i sin hemställan de ipropositionen förordade riktlinjerna. anser attregeringen bort avvakta prövning innan beslutet fattades. Med hänvisning till socialutskottets pågående beredning omen förbättrad redovisning av utdelningar ur allmänna arvsfonden och till dengranskning av handläggningen inom av ärenden rörandeallmänna arvsfonden som revisorer påbörjade avstårkonstitutionsutskottet från att göra något särskilt uttalande. Utskottet gör följande bedömning. Utskottet kan inledningsvis konstatera att regeringengenom den aktuella skrivelsen efterkommit önskemål om enredovisning för fördelningen av medel från allmänna arvsfonden. Flera motionärer har ifrågasatt om regeringen när medelutdelats ur fonden tillämpat fondens ändamålsbestämmelse på det i lagen avsedda sättet. Utskottet kan konstalera att regeringen gett ändamålsparagrafen en vid tolkning. Det går enligt utskottet av det redovisade materialet inte att helt klarlägga om utdelningen av medlen till stat och kommun skett i överensstämmelse med ändamålsbestämmelsen. Som utskottet vid flera tillfållen har framhållit stadgar lagen om allmänna arvsfonden att stöd ur arvsfonden inte skall beviljas för åtgärder som det åligger stat eller kommun att bekosta. Utskottet har också betonat att arvsfon dens medel huvudsakligen skall användas för stöd till frivilliga och ideella insatser. Utskottet anser sig mot denna bakgrund böra instäm ma i kraven i främst motion So44 (m) att en översyn nu bör göras av arvsfondens ändamålsbestämmelse. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna So44 (m) yrkande 1 och So251 (m) yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetär däremot inte berett att ställa sig bakom kraven i andra 1989/90:SoU29 motioner(c) att medlen skall avsättas för eller tillfalla verksamheter i den kommun därarvlåtaren var mantalsskriven. Utskottet avstyrker därför motionerna So46 (c),So45 (c) och So287 (c) i här aktuella delar. 1 motion So251 (m) anförs bl.a. att regeringen särskiltgynnat sådan politisk verksamhet som står nära socialdemokratin.Konstitutionsutskottet har vid sin granskning av regeringens handläggning avarvsfondsärendena hänvisat till den granskning som görs av riksdagensrevisorer om den utdelning som skett till politiska organisationer varit iöverensstämmelse med fondens ändamålsbestämmelse. har intenågot underlag för ett sådant tillkännagivande som efterlyses i motion So251(m). Yrkande 2 i motionen avstyrks därför. Rätten att besluta om utdelning av arvsfondens medel Som framgått av den tidigare redovisningen skall enligt 2§ lagen om allmänna arvsfonden understöd ur fonden delas ut av regeringen ellerden myndighet regeringen bestämmer. Av regeringens skrivelse 1989/90:131 framgår attregeringen anvisat 30 milj.kr. till barn- ochungdomsdelegationen för stöd till fostran av ungdom. Med ungdomar avses i dettasammanhang åldrarna . beslutade regeringen attdelegationen fr.o.m. /90 skall anvisas av de medel urallmänna arvsfonden som är disponibla för utdelning. Av skrivelsen framgårvidare att regeringen, i syfte att stimulera till utveckling av vissabetydelsefulla områden, i samband med beslut om uppdrag ställt medel till bl.a.statens handikappråds, och handikappinstitutets förfogande.Enligt dessa uppdrag skall myndigheterna informera om behovet avutvecklingsarbete och möjligheter att söka stöd, administrera ansökningar,bevilja medel, utvärdera utvecklingsarbetet samt verka för spridning averfarenheterna. Flera motioner innehåller förslag om att beslut omunderstöd ur fonden skall flyttas över till något fristående organ. I motion 1989/90:So44 (m) hemställs att hosregeringen begär förslag om förändring av ansvaret för medelsfördelningen ienlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 2). Motionärerna anser attansvaret för fördelningen av medel från allmänna arvsfonden bör flyttas frånregeringen resp. barn- och . 1 stället skulle fördelningenkunna ombesörjas av ett av utsett råd, som genom en bredsammansättning skulle ge ansökningarna en vidare belysning och genom en mersamvetsgrann tolkning av bestämmelserna bättre skulle motsvara fondens syften. Liknande synpunkter framförs i motion 1989l90:So230 avAllan (230). Motionären föreslår en av utsedd nämnd omförslagsvis nio personer. Som framgått i det föregående föreslås i motion So46 (c)en ändring i arvsfondens ändamålsbestämmelse så att huvuddelen av medlen av- 9 sätts för kommunernas disposition. Motionärerna anser att en av riksdagenutsedd nämnd bör handha utdelningen av medel från arvs- 1989/90:SoU29 fondeni stället för regeringen och begär ett tillkännagivande till regeringen omdetta (yrkandet delvb). Även i motion So45 (c) finns förslag om en ändring avarvsfondens ändamålsbestämmelse så att fondens medel i fortsättningen bör tillkommaföreningar i den kommun där arvlåtaren var mantalsskriven. Motionären anser attföreträdare för kommunen bäst bör känna till behovet hos dem som söker bidragenoch att det lämpligaste vore att överföra både förvaltning och fördelning i sinhelhet till den kommunala nivån. Motionären begär ett tillkännagivande omdetta (yrkandet delvb). Liknande synpunkter framförs även i motionerna So287 (c)(yrkandet delvb). Motionären anser att förvaltningen inklusive beviljandet avunderstöd ur fonden bör ligga på resp. kommuns kommunstyrelse.