bet · GD01TU18 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet erinrar om de krav som ställs på sjöfartsverketatt fortlöpande vidta åtgärder i rationaliserande och effektiviserande syfteför att kunna erbjuda sjöfartens olika intressenter en god service och samtidigthålla tillbaka avgiftshöjningarna så långt som möjligt. I de fall sådanarationaliseringsåtgärder medför personalinskränkningar gäller förordningen(1982:136) om handläggning av vissa personalfrågor i statlig verksamhet utmedrikels kuster. Den handläggningsordning som förordningen föreskriver, och sombl.a. innebär att regeringen i sista hand kan pröva planeradepersonalminskningar inom ifrågavarande verksamhet, innebär enligt utskottetsmening alt dessa får en allsidig bedömning. Det kan tilläggas attsjöfartsverket enligt vad utskottet erfarit nu inte har några planer påpersonalinskränkningar i . Med hänvisning till det anförda finner utskottet för sindel inte skäl till något sådant uttalande som begärs i motion 7256(fp). Yrkandet härom avstyrks följaktligen. Förslaget i propositionen altriksdagen godkänner vad sonn förordas om inriktningen av sjöfartsverketsverksamhet tillstyrks i den del som är i fråga. Utskottet tillstyrker också att godkänner vadsom förordas i propositionen om inriktningen av verksamhetunder perioden 19901992 i ovan ej berörda delar. Vidare tillstyrks regeringensförslag i fråga om verkels resultat-, pris-, soliditets- och service-mål ochinvesteringar. 2 Anslaget Ersättning till för vissa tjänster Från anslaget betalas kostnader inom sjöfartsverketsansvarsområde som inte skaM ingå i handelssjöfartens betalningsskyldighet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om enmedelsanvisning på 120,2 milj.kr. för nästa budgetår. 3 Anslaget Fritidsbåtsregister m.m. Regeringen föreslår att 7,9 milj.kr. anvisas underanslaget för nästa budgetår. Det framhålls att den principiella utgångspunkten vid fast ställande av registeravgiften . för var att avgiftsin täkterna skulle täcka hela driftskostnaden för regist ret inkl. en perlodiserad del av uppläggningskostnaden. Vidare förut sattes att det fårdiga registret skulle komma all omfatta 400 000 båtar. Av propositionen framgår att hade utfårdat registerbevis för ca 176 000 båtar. Verkets bedömning är att det totala antalet registerpliktiga båtar kan uppgå till ca 350 000, men man håller inte för uteslutet att den siffran kan visa sig vara för hög. Registeravgiften var även för år . under innevarande år. Säkrare kunskaper bör framhålls det I 1989/90:7U18 propositionen vinnas om det faktiska antalet registreringsskyldiga båtar innan någonförändring görs. 1 ett flertal motioner framställs yrkanden om avslag påregeringens förslag till medelsanvisning eller om avskaffande av registreringenoch anslaget eller om upphävande av lagen om fritidsbålsregister. Del gällermotionerna 7212 (fp), 7233 (m), 7601 (m), 7603 (m), 7604 (fp), 7606 (m), 7629(m) och 7633 (m). I motion 7601 (m) framhålls all del nu efter detatt skyldigheten att låta registrera fritidsbålar infördes står klart attbåtregislreringen blivit ett stort både ekonomiskt och administrativtmisslyckande. I samband med ikraftträdandet beviljades ettanslag på 13 milj.kr. för att täcka kostnaderna för uppläggning av registretoch för den inledande administrationen till dess registreringsavgiftérnabörjade flyta in. Avgiftsintäkterna skulle täcka heladriftskostnaden inklusive en perlodiserad del av uppläggningskostnaden förregistret. Avgiften visade sig emellertid otillräcklig. För innevarandebudgetår har ett anslag på 19 milj.kr. anvisats, och begär regeringenytterligare 7,9 milj.kr. för nästa budgetår. Den av regeringen uttaladeavsikten med registret var framhåller motionärerna bl.a. atl underlättasjöräddningens arbete samt polisens möjligheter att spåra stulna bålar. Nuvisar del sig att såväl båtstölder som försäkringsbedrägerier underlättas avregislre-ringsplikten, säger motionärerna, och ger exempel på hur sådant gårtill. De finner därför än större anledning atl vidmakthålla sill tidigareframförda krav på att registreringen av fritidsbåtar upphör. Lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister (prop.1986/87:121) bereddes av kulturulskottet. I sitt av godkändabetänkande KrU 1986/87:22 (rskr. 347) sammanfattade utskottet de skäl förregeringens förslag som redovisades i propositionen i följande punkter. Ett register ärframför allt till nytta för de myndigheter bl.a. ochsjöpolisen som är verksamma i kontrollen av ordningen och säkerheten tillsjöss. Det statistiskamaterial som kan tas fram med hjälp av registret kan tjäna som underlag ifrågor som rör trafik med fritidsbåtar. Statistiken kan vidare användas iplaneringen av hamnbyggnationer och annan samhällelig båtservice. Ettfritidsbåtsregister kan underlätta tillämpningen av bestämmelserna ombetalningsansvar i lagen om flyttning av fartyg i allmän hamn. Ett registerkan få betydelse om av säkerhets- och naturvårdsskäl behovetaktualiseras av speciella bestämmelser avseende hastighet m.m. för vissa båt-och motortyper eller för vissa regioner. Ettfritidsbåtsregister är en förutsättning för införandet av obligatoriskansvarsförsäkring. Genom ettregister kan båtägare nås med enkäter av betydelse för attunderlätta och effektivisera planering och insatser för båtlivet. Båtägare kangenom ett fritidsbålsregister nås med information 1989/90:7U18 om bl.a. aktuell lagstiftning, sjösäkerhetsfrågor ochnaturvård. Ett registerger samhället bättre möjligheter att kontrollera och styra hanteringen avuttjänta båtar, något som är av särskild betydelse sedan plasten fått ettgenombrott som skrovmaterial. Ett registerkan få stor betydelse för kontroll av att skatter och tullar erläggs förimporterade fritidsbåtar. Ett fritidsbåtsregister kan möjliggöra en meraverksam inkomst- och förmögenhetsskattekontroll och göra kronofogdemyndighetens in drivningsverksamhet effektivare. fann dessa skäl sammantaget ha en sådantyngd att de, i förening med vad lagutskottet i ett yttrande hade anfört ombehovet av en obligatorisk ansvarsförsäkring för ägare av fritidsbålar,motiverade atl antog regeringens förslag. gör för sin del ingen annan bedömning avbetydelsen av ifrågavarande lagstiftning. Yrkandena om ett upphävande av lagenom fritidsbåtsregister avstyrks därför. Uppbyggnaden av registret medförofrånkomligen en relativt hög initialkostnad, något som också förutsågs närriksdagen beslutade I frågan. Anslagsfinansieringen minskar nu kraftigt, från19 milj.kr. för innevarande budgetår till 7,9 milj.kr. som är det belopp somregeringen föreslår för nästa budgetår. Denna anslagsberäkning föranleder ingenerinran från utskottets sida. 1 likhet med departementschefen vill utskottetbetona det angelägna i atl söker klarlägga antaletåterstående regislreringspliktiga fritidsbåtar och med berörda myndigheterdiskuterar vilka åtgärder som bör vidtas för att påskynda registreringen av dessabålar. När registret är utbyggt och etablerat finns också anledning att tro attdet effektivare än vad som varit möjligt skall kunna användas för attförhindra, och i förekommande fall utreda, båtstölder ochbåtförsäkringsbedrägerier. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker samtliga demotionsyrkanden som är i fråga. 1 motion 7624 (s) begärs en höjning av avgiften tillfritidsbäts-regbtret till . De genom en sådan höjning ökaderegisterintäkler-na skulle enligt motionärerna tillföras en fond och användasför atl utveckla båtlivet. Utskottet delar departementschefens uppfattning attregisteravgiften bör vara oförändrat . i a'A'aktan på att man vinnerkunskap om det faktiska antalet registreringsskyldiga båtar. I motion 7619 (mp) begärs Vissa förändringar avfritidsbålsregbtret. Dessa skulle innebära att fartyg som har en största längdsom understiger och att maskindrivna fartyg med en maximal fart avsju knop befrias från registrerings-skyldighet. Vidare skulle registret kompletterasmed uppgift huruvida ägaren har förarintyg eller kustskep- parintygeller högre kompetens samt om båtens motoreffekt och bredd. Utskottet finner de regler som gäller för fritidsbåtsregistret väl 1989/90:7U18 avvägdaoch kan därför inte förorda någon sådan ändring som begärs i motionen. Det kantilläggas att reglerna innebär att registret skall innehålla uppgift om bl.a.en båts största längd och bredd och motoreffekt. Med det sagda avstyrksmotionsyrkandet. 4 Anslaget Transportstöd för m.m. Från anslaget ges statsbidrag till linjesjöfarten påGotland. Fransport-stödet omfattar såväl person- som godsbefordran och ärinbyggt i den taxa som tillämpas. Vidare ges från anslaget ett bidrag tillvissa lastbilsföretag för att täcka de merkostnader som inte kompenseras avdel s.k. Gotlandstillägget. I propositionen föreslås en medelsanvisning på 46 milj.kr.för nästa budgetår. Utskottet tillstyrker detta förslag. Omfattningen av fårjetrafiken till Golland behandlades iproposition 1985/86:105 (bet. 7U 26, rskr. beslut innebar attden statsunderstödda trafiken skulle fortsätta på en nordlig och en sydliglinje. drivs fårjetrafiken på Golland av med stöd av en av regeringen meddelad koncession. Deekonomiska mellanhavandena mellan staten och 7hulin (N&7)regleras I ett avtal mellan parterna. Av avtalet i offentliggjorda delar framgår att koncessionstrafiken förutsätts avse trafik mellan ochVisby och omvänt (norra linjen) samt mellan /och ochomvänt (södra linjen). Antalet enkelturer i koncessionstrafiken förutses pånorra linjen uppgå till ca 900 och på södra linjen till ca 800 per år.Rederiet har rätt att driva kompletterande trafik utöver den turiista somstaten fastställer. Inkomster från sådana turer tillfaller rederiet utöversådant beräknat bortfall av intäkter i av staten fastställda turer som kanberäknas ha uppstått på grund av kompletteringsstrafiken. Rederiet drev sådankompletteringstrafik mellan och samt mellanVästervik och . Någon kompletterande passagerartrafik bedrevs emellertidinte och väntas inte heller förekomma innevarande år. Godstrafiken med färjor på har ökat med . Även passagerartrafiken har ökat såatt antalet passagerare nu överstiger 900 000 per år.7idigare var antalet passagerare tämligen 840000860 000. Enligt vad utskottet erfarit kommer rederiet i likhet med vadsom skett tidigare att under högsäsongen innevarande år sätta in engodsfårja i trafik mellan och och mellan och Visbyför att avlasta de båda passagerar- och godsfårjor som används. I motion 7623 (fp) framhålls betydelsen av sommartrafik påsträckorna VästervikVisby och . I motion 7621 (m,s,c) framhålls att regeringen bör vidtaåtgärder så att de reguljära fårjeförbindelserna mellan och 15 I motion 7610 (c) betonas vikten från bl.a. turismsynpunkt av 1989/90:7U18 reguljär fårjetrafik mellan och . Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkandenframhålla att det ovan nämnda riksdagsbeslutet innebär att staten tar ettekonomiskt ansvar för ett visst basutbud i fårjetrafiken på , beståendeav trafik mellan och samt mellan och/eller Västervikoch . Enligt vad utskottet erfarit bedöms det tonnage som används itrafiken mellan och ha tillräcklig kapacitet, i vart fallunder innevarande år, för att transportera samtliga som vill resa på den södralinjen. Vidare finner inte rederiet en trafik mellan och ellermellan och företagsekonomiskt motiverad. Härtill kommer att ensådan trafik försvagar underlaget för trafiken på linjen ochdärmed möjligheterna att nå lönsamhet i den trafiken. Med försvagad lönsamhetökar behovet av statsbidrag. Utskottet erinrar om det trafikpolitiska målet atterbjuda medborgarna och näringslivet i landels olika delar entillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnad (prop. 1987/88:50, bet. 7U 13, rskr. 159).Basutbudel i fårjetrafiken och flygförbindelserna med synes väl ägnadeatt motsvara de krav som denna målsättning innebär. Med det sagda avstyrkssamtliga de motionsyrkanden som är I fråga. I motionerna 7623 (fp), 7627 (s) och 7635 (c) uttalasönskemål om all en tredje färja i Gotlandslrafiken sätts in på året-runt-basis.En sådan fårja bör enligt den förstnämnda motionen kunnaanvändas på linjen VästervikVisby. Som utskottet redan framhållit kommer, mot bakgrund avökningen i trafiken , en tredje fårja för enbart godstransporter att sättas in i trafiken mellan fastlandet och under kommandehögsäsong. Om trafikökningen fortsätter, förutsätter utskottet att transportrådetoch rederiet överväger möjligheterna att i än högre grad söka tillgodosemotionärernas önskemål. Med det anförda finner utskottet syftet medmotionsyrkandena i huvudsak tillgodosett. Ett bifall till desamma avstyrksföljaktligen. I motion 7631 (m) och 7623 (fp) aktualiseras frågan omkonkurrens i fårjetrafiken på . Motionärerna vill ha till stånd entrafik mellan och . I den förstnämnda motionen framhållsatt nuvarande koncession för Gotlandslrafiken bör upphöra och statens avtal medNordström & 7hulin omförhandlas för att göra det möjligt för andra företagatt bedriva fårjetrafik på . I den sistnämnda motionen framhålls attlinjen ÖlandGotland bör öppnas för ett rederi utanför koncessionen. Behovet av konkurrens i Gotlandstrafiken tillgodosesenligt utskottets mening genom att upphandlingen av denna sker I konkurrensmellan olika anbudsgivare på sätt som skedde då N&7 tilldeladeskoncessionen. Som utskottet tidigare vid ett flertal tillfållen framhållitskulle en uppdelning av trafiken mellan olika företag kräva en insats avytterligare tonnage och därmed minska det totala kapacitetsutnytt- 1989/90:7U18 jandet,varigenom anspråken på statsbidrag skulle öka eller taxehöjningar blinödvändiga. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker därförmotionsyrkandena. I motion 7627 (s) begärs en ökning av det statliga stödettill Gotlandstrafiken. Motionärerna framhåller att denna trafik inle undernågot av åren 19801987 kostade staten mindre än 50 milj.kr. Kostnaden är nuungefår 40 milj.kr. I jämförelse med konsumentprisindex har statens kostnad förGotlandstrafiken minskat betydligt mer. Om denna kostnad skulle ha utvecklatsi takt med penningvärdet , skulle den nu uppgå till merän 100 milj.kr. Det bör sålunda betonar motionärerna finnas utrymme för enutveckling av det statliga stödet till trafiken. Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkandeerinra om atl beslut med anledning av den nämnda proposition1985/86:105 om fårjetrafiken till innebar att denna skulle rymmas inomen kostnadsram av ca 40 milj.kr. Det trafikpolitiska målet, entillfredsställande trafikförsörjning för , bedömdes kunna tillgodosesinom denna ram. Det sålunda angivna målet ligger fast och synes kunnatillgodoses inom ramen för det anslag på 46 milj.kr. för nästa budgetår, somutskottet i del föregående tillstyrkt. Med det sagda avstyrker utskottetmotionsyrkandet. I sammanhanget bör erinras om att revisorerbeslutat granska koncessionsavtalet mellan staten och N&7 med tonvikt påfrågeställningar rörande bl.a. avtalets kostnadskonsekvenser för staten ochavtalad servicenivå. Resultatet av revisorernas granskning väntas föreligga imars innevarande år. 1 motionerna 7627 (s) och 7635 (c) behandlastaxesättningen i fårjetra fiken på . I den förstnämnda motionen erinras om att riksdagenuttalat att taxesättningen skall gynna gotlänningarna. Det framstår dock som enmärklig uppdelning säger motionärerna att man beroende av bostadsort skallbetala olika taxor för samma resa. Utflyttade gotländska ungdomar och andra,anhöriga till boende på , fritidsgotlänningar med flera grupper har ettlätt förståeligt behov av rimliga resekostnader. I den sistnämnda motionen framhålls att den nyajärnvägspolitiken innebär att staten tar huvudansvaret för infrastrukturen,medan SJ svarar för trafiken. Om fårjor och hamnanläggningar betraktades sominfrastrukturella och staten svarade för dessa kostnader, skulle kostnadsbildeni Gotlandslrafiken radikalt förändras. En ekonomisk analys som transportrådetgenomförde visade atl trafikintäkterna översteg de rörliga kostnaderna.Då ingick ändå hamnavgifterna i de rörliga kostnaderna. Riktlinjer för fastställande av taxor i fårjetrafiken påGotland be handlades i den nämnda propositionen 1985/86:106 om fårjetrafiken till . 1 propositionen föreslogs att den dåvarande bindningen av 17 persontaxani fårjetrafiken till SJ-taxan skulle slopas och persontrafik- 2 1989/90. avgifternai stället fastställas med hänsyn främst till trafikens kostnads- 1989/90:7U18 utveckling,anspråken på kapacitet och komfort, trafikens marknadsmässiga villkor samt detav anvisade anslaget. Statens bidrag till Gotlandstrafiken bör betonades det i propositionen även i första hand kommagotlänningarna till godo. Övriga trafikanter bör betala efter principen attden som ställer anspråk på kapacitet skall betala för den, eftersombidragsnivån i hög grad påverkas av den trafik som tonnaget måstedimensioneras för. Sammanfattningsvis förordades i propositionen en kraftfullprisdifferentiering. I sitt av godkända betänkande med anledning avpropositionen (bet. 7U 1985/86:26, rskr. 347) sade sig utskottet kunna instämmai vad som anfördes i propositionen om riktlinjer för fastställande av taxor iGotlandstrafiken. Vidare framhölls i betänkandet att även utskottet fann detangeläget att statens bidrag till trafiken i första hand kommer gotlänningarnatill godo. Utskottet sade sig därför utgå från att taxesättningen för demskulle få en sådan utformning att kostnaden för en Srjeresa mellan ochfastlandet eller vice versa inte skulle i väsentlig mån avvika från dengenomsnittliga kostnaden för en resa av motsvarande längd på fastlandet. Medhänsyn till turismens betydelse för sade sig utskottet också förutsättaatt prisdifferentieringen skulle förenas med andra åtgärder i syfte atl stärkaoch vidmakthålla turismens roll. Utskottet finner inte för sin del skäl att omprövaifrågavarande riksdagsbeslut och avstyrker därför motionsyrkandena. Det börtilläggas att nuvarande taxesältning i fårjetrafiken har fått en utformningsom synes svara mot det av utskottet i det nämnda betänkandet uttaladeönskemålet. Det förtjänar vidare framhållas att även ickegotlänningar erbjudsflera olika former av rabatter. I motion 7627 (s) framställs även önskemål omförbättringar i Gotlandslrafiken genom bl.a. tätare avgångar och snabbareförbindelser. Utskottet förutsätter att transportrådet och rederiet,inom ramen för vad nuvarande anslag och taxor medger, tillvaratar allamöjligheter att erbjuda resenärerna en så god service som möjligt. Med detsagda avstyrks motionsyrkandet. I motion 7611 (mp) begärs ett särskilt transportstöd förGotland. Stödet skulle innebära att en resa till eller från ön aldrig skullekosta en enskild eller en familj mer än bensinkostnaden för att köra bil medoblyad bensin på en vägsiträcka motsvarande avståndet mellan ochVisby. Motionärens önskemål tillgodoses enligt utskottets meningi rimlig utsträckning genom nuvarande taxesättning i fårjetrafiken på Gotland.Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. I motion 7611 (mp) framhålls också att ett system förplatsreservationer i färjetrafiken på Golland vilket närmare beskrivs imotionen bör införas. Utskottetutgår från att rederiet ser till att platsreservationer görs på 1989/90:7UU Något uttalande i frågan synes inte böra kommai fråga, varför yrkandet härom avstyrks. I motion 7635 (c) begärs inrättandet av ett trafikråd förGotland. 7ill stöd för sitt önskemål åberopar motionären atl Gotlandstrafikenoch ändringar i denna har största tänkbara regionalpoliliska dignitet. Som utskottet framhöll i sitt av godkändabetänkande /89:7U12 finns till transportrådet knutet en samrådsgrupp förvissa planeringsfrågor t.ex. tidtabeller som gäller fårjetrafiken tillGotland. I gruppen ingår bl.a. företrädare för på ,saml turistnäringen och näringslivet i övrigt. Utskottetvidhåller sin i det nämnda betänkandet uttalade uppfattning atl någotytterligare samrådsorgan inte synes erforderligt och avstyrker motionsyrkandet. 5 Anslaget Handelsflottans pensionsanstalt Handelsflottans pensionsanslalt (HPA) handlägger ärendenom pensionering av sjömän enligt kungörelsen (1972:412) om sjömanspension(ändrad senast 1989:264). Enligt lagen (1981:691) om socialavgifter skallarbetsgivare som sysselsätter sjömän betala sjömanspensionsavgift. Kostnadernaför pensionsanslaltens administration betalas med dessa avgifter. Av medlen tasett så stort belopp i anspråk till pensionsanstalten som motsvarar summan avanstaltens avlöningar och omkostnader med avdrag för I . Departementschefen erinrar om att i december1989 beslutat om slopande med iakttagande av en viss övergångsordning avden särskilda sjömanspensioneringen fr.o.m. (prop.1989/90:4, bet. 7U7, rskr. Av propositionen framgår alt HPA i en skrivelse tillregeringen redovisat att marknadsvärdet av HPA:s fondkapital dåuppgick till 81 milj.kr. Den av beslutade övergångsordningen innebär framhåller departementschefen att fondkapitalet kan beräknas vara slut år1993. Den fortsatta finansieringen av pensionsåtagandena efter det attfondkapitalet förbrukats bör ske genom upplåning i ochgenom redaravgifter. Upplåningsbehovet kan uppskattas till ca 75 milj.kr.exkl. Upplåningen i bör ske genomsjöfartsverkets försorg. Verket får därefter ställa nödvändiga medel tillHPA:s disposition. Upptagna lån och därmed sammanhängande räntekostnader skallåterbetalas genom redaravgifter. För nästa budgetår förutses inte något upplåningsbehov. I motion 7632 (vpk) yrkas (1) att beslutar omåterinförande av tidigare gällande regler om sjömanspensioneringen och (2) attriksdagen hos regeringen begär förslag till höjd sjömanspensionsavgift attbetalas av redarna enligt lagen om socialavgifter. Riksdagenhar som nämnts så sent som beslutat om ,(- slopandeav den särskilda sjömanspensioneringen fr.o.m. 1990.Utskottet finner ingen anledning ompröva beslutet och avstyrker 1989/90:7U18 därförmotionsyrkandena samt tillstyrker regeringens förslag att godkännervad departementschefen anfört om finansieringen av den särskildasjömanspensionen. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag attriksdagen till Handelsflottans pensionsanslalt för nästa budgetår anvisar ettförslagsanslag på . () planlägger,samordnar och genomför kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. I propositionen föreslås att kostnaderna för rådetsverksamhet skall avräknas mot fyravgifterna och att över statsbudgeten skallanvisas ell belopp om . Avräkningen bör dock inte utgöra avfyravgifterna. Eventuella överskott från rådets filmverksamhet samt intäkterfrån övrig service utomlands, lämnad inom ramen för den ordinarie verksamheten,bör HKF få tillgodoräkna sig. Eftersom fyravgifterna är beroende av trafikensomfattning kan framhåller departementschefen avräkningen på högst 9 %komma att bli otillräcklig för finansiering av HKF:s budgeterade verksamhet.Han förordar därför att regeringen, om så krävs, får göra avsteg från dengällande procentavräkningen för finansieringen av HKF:s verksamhet för budgetåret1990/91. Utskottet utgår från att en högre avräkning frånfyravgifterna än kan komma i fråga endast om regeringen bedömer det somsynnerligen angeläget. Vidare förutsätter utskottet att alla möjlighetertillvaratas att rationalisera HKF:s verksamhet, så atl avräkningen underskriderett belopp som svarar mot av fyravgifterna. Med det sagda tillstyrkerutskottet regeringens förslag till finansiering av Han-debjlottans kultur- ochfritidsråd. Även förslaget till medelsanvisning tillstyrks. 7 Anslaget Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Från anslaget kompenseras Frollhätle kanalverk och Vänernssegla-tionsstyrelse enligt statsmakternas beslut om att slopa de särskildapassageraravgifterna för Vänertrafiken (prop. 1978/79:24, bet. 7U 6, rskr. 61).Riksdagen har därefter beslutat (prop. 1985/86:100 bil. 8, bet. 7U 14, rskr.228) att kostnaderna skall betalas av staten. Regeringen föreslår en medelsanvisning på 69,8 milj.kr.Härav avser 64,0 milj.kr. ersättning till kanalverket och 5,8 milj.kr. ersättning till seglationsstyrelsen.