bet · GD01SfU25 · 1989-12-31 00:00:00 — tr- 1" 1 .A 1989/90 I betänkandet behandlas anslaget tillFörläggningskostnader för /91 samt motioner som rörförläggningsorganisationen. Bl.a. behandlas motioner om asylsökandes rätt tillhälso- och sjukvård samt om rätt för dem att förvärvsarbeta. Utskottettillstyrker regeringens begäran om medelsanvisning och avstyrker samtligamotioner. Till betänkandet har fogats 13 reservationer. Propositionerna Proposition 1989/90:100 Regeringen () har i proposition1989/90:100 bil. 12 under litt. E Invandring m.m. föreslagit att tillFörläggningskostnader för /91 anvisa ett förslagsanslag på . Proposition 1989/90:150 Regeringen () har i proposition1989/90:150 bil. 5 under litt. E Invandring m.m. föreslagit att tillförslagsanslaget Förläggningskostnader för /91 anvisa . utöver vad som föreslagits i prop. 1989/90:100 bil. 1 1989/90. Motion väckt med anledning av regeringens skrivelse1989/90:68 om invandrar- och flyktingpolitiken 1989/90:Sf37 av och (båda mp)vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om asylsökandes möjligheter till arbete. Motion väckt med anledning av proposition 1989/90:86 omåtgärder mot etnisk diskriminering m.m. 1989/90:5151 av och (båda mp)vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående asylsökandes rätt till arbete. Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:105om samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna,m.m. 1989/90:5159 av m.fl. (mp) vari yrkas 2. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående arbetstillstånd för asylsökande. 1989/90:5160 av m.fl. (fp) vari yrkas 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ensamma flyktingbarn. Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:150 1989/90:5f74 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översynav antalet tillfålliga platser inom 5rV:s organisation till förmån för fastaplatser, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav särskilt väl skickade upphandlare till SFV för att minska kostnaderna perförläggningsplats, 3. att riksdagenbeslutar öka antalet kvotflyktingar från nuvarande 1 250 till 2 000 /91 i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90;Sf75 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen med avslag på prop. 1989/90:150 i denna del beslutar tillförslagsanslaget Förläggningskostnader lör budgetåret anvisa 1 900 000 000 kr.utöver vad som föreslagits i prop. 1989/90:100, bil. 12, i enlighet med vad somanförs i motionen. Motionerväckta under allmänna motionstiden i989/90:SfU25 1989/90:51604 av och Carl-JohanWilson (Ip) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om asylsökandes möjlighet att få arbete. 1989/90:51605 av m.fl. (m) vari yrkas 12. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om arbetstillstånd för asylsökande. 1989/90:5f610 av m.fl. (Ip) vari yrkas 17. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barn påflyktingförläggningar, 18. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillgångtill barnpsykiatriska team vid flyktingförläggningar, 19. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om psykiatriskateam i varje sjukvårdsregion, 20. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om asylsökandebarns rätt till barnhälsovård, 21. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ensammaflyktingbarn, 24. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheterna att tillåta arbete under beredskaps-liknande former underasylsökandes väntetid, 25. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbättringar för handikappade asylsökande, 28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information i samband med mottagandet. 1989/90:51615 av m.fl. (mp) vari yrkas 13. att som sin mening ger regeringen tillkänna att invandrarverket bör övervaka behandlingen av flyktingarna på våra svenska förläggningar. 1989/90:51618 av m.fl. (vpk) vari yrkas 11. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att de asylsökande som finns i landetskall ha rätt till allmän sjukvård, 12. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag om särskilt bidrag till landstingen förvård av flyktingarnas psykiska och psykosomatiska sjukdomar. 1989/90:5f620 av och Bo Finnkvist (s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att ävenregionalpolitiska skäl skall beaktas vid lokalisering avflyktingförläggningar. 1989/90:51626 av m.fl. (s) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt frågan om temporära arbetstillstånd för asylsökande snabbutreds och förslagdärom framläggs av regeringen till i enlighet med vad som i motionenanförts. 1* 1989/90. 1989/90:51628av m.fl. (mp) vari yrkas 1989/90:SfU25 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flera fasta flyktingförläggningar. 1989/90:5f640 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sådana förändringari utlänningsförordningen att flykting kan erhålla temporärt arbetstillståndunder den tid utredning om uppehållstillstånd pågår. 1989/90:51644 av m.fl. (fjD) vari yrkas I. att för /91 anslår . på anslaget E 2. 1989/90:So260 av rn.fl. (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hjälp och stöd till handikappade flyktingar. Från anslaget finansieras invandrarverkebförläggningsverksamhet. Förläggningsverksamheten omfattar den fastaorganisationen och de tillfålliga förläggningar som den fasta organisationenvid behov kan kompletteras med. Den fasta förläggningsorganisacionen omfattar dels fyrautredningsslussar, dels 18 asylförläggningar. Den är beräknad för engenomsnittlig beläggning av ca 4 600 personer. Inom utredningsslussarna finnsca 1 400 platser och inom asylförläggningarna ca 3 600 platser. Den 1 december 1989fanns en extra utredningssluss och 40 tillfålliga förläggningar, av vilkahälften drevs direkt av invandrarverket. vistades ca 8 800 asylsökande påutredningsslussar och annex till slussarna. Därutöver väntade ca 1 300asylsökande på plats i sluss. vistades ca 14 800 personer på verketsförläggningar. Av de sammanlagt ca 23 600 personer som fanns på slussar ochförläggningar hade ca 7 000 personer uppehålls- och arbetstillstånd klara ochväntade endast på kommunplacering. fanns sammanlagt ca 26 500 personerinom förläggningsorganisationen mot ca 13 600 vid ingången av budgetåret1989/90. Vid utgången av mars månad 1990 vistades nästan 29 000 personer påförläggningar och slussar, och enligt invandrarverkets beräkningar kommer detvid utgången av detta budgetår att behövas över 31 000 förläggningsplatser,varav flera tusen för flyktingar som har fått sina tillstånd men ännu ii\tekunnat få kommunplacering. I proposition 1989/90:100 bil. 12 (budgetpropositionen)föreslås för /91 att under anslaget för förläggningskostnaderanvisas ett förslagsanslag på 1 . Därvid har medelsbehovet för den fasta förläggningsorganisationen . och förden tillfålliga förläggningsorganisationen till . Medelsbehovetär beräknat efter ett genomsnittligt behov av 12 250 förläggningsplatser varav 4 600 inom den fasta förläggningsorganisationen och 7 650 inom dentillfålliga förläggningsorganisationen och ett årligt antal asylsökande om ca20 000 personer. I proposition 1989/90:150 bil. 5(kompletteringspropositionen) föreslås att under anslaget anvisas ytterligare2 . avseende ökade kostnader för den tillfalligaförläggningsorganisationen. Dessa kostnader beräknas mot bakgrund av denredovisade utvecklingen av antalet asylsökande och flyktingar inomförläggningsverksamheten för att motsvara ett genomsnittligt behov av förläggningplatserunder /91 om 29 000, varav 24 400 måste tillgodoses genomtillfalligt anordnade förläggningar. I propositionen bedöms att antaletasylsökande under budgetåret kommer att uppgå till minst 25 000 och attkommunerna kommer att kunna ta emot 21 00024 000 flyktingar frånförläggningarna under budgetåret. Vidare bedöms mottagningsmöjligheterna ikommunerna komma att förbättras under de närmast följande åren. I motion 5f628 av m.fl. påpekar motionärerna attendast tre förläggningar av nitton i norra är fasta. De framhåller attförläggningarna i och fungerat mycket väl, och de begär(yrkande 1) att en översyn görs av befintliga förläggningar så att flera avdessa permanentas, eftersom långsiktig planering ger bättre resultat. och Bo Finnkvist framhåller i motion 51620 de stora fördelarna medförläggningen för asylsökande i Lesjölors och begär ett tillkännagivande om attäven regionalpolitiska skäl skall beaktas vid lokalisering av flyktingförläggningar. m.fl. påpekar i motion 5f74 att kostnadenper förläggningsplats är väsentligt högre på de tillfålliga förläggningarna änpå de fasta förläggningarna, och motionärerna begär att en översyn görs om attöverföra ett antal tillfålliga platser inom organisationen till fasta platser(yrkande 1) och om behovet av särskilt väl skickade upphandlare hosinvandrarverket för att stärka verkets upphandlingsorganisation (yrkande 2). beräknades som ovan framgår ibudgetpropositionen efter en bedömning om ca 20 000 asylsökande /91. I kompletteringspropositionen bedöms antalet komma attuppgå till minst 25 000. Den fasta förläggningsorganisationen, som utökadeskraftigt i samband med invandrarverkets omorganisation , är beräknadmed utgångspunkt i att flyktingar inte skall behöva stanna i förläggningarsedan de fått uppehållstillstånd mer än . Det kan visserligen, sommotionärerna anfört, med hänsyn till utvecklingen av antalet asylsökande och avantalet flyktingar som efter att ha fått tillstånd fortfarande måste vänta iförläggning på kommunplats finnas skäl att överväga huruvida flera fastaförläggningar bör inrättas och i så fall var. Utskottet anser dock, liksom vidsin behandling av liknande motioner i sitt av godkända betänk- ande 1988/89:SfU17, att frågan om vilka flyktingförläggningar som 1989/90:SfU25 skall varafasta bör avgöras av irivandrarverket och avstyrker bifall till motionerna 5f74yrkande 1, 51620 och Sf628 yrkande 1. Utskottet anser vidare att frågan om förstärkning avinvandrarverkets kompetens på upphandlinjsområdet också i första hand är enfråga för invandrarverket att bedöma. Ett eventuellt behov av resursförstärkningför detta ändamål får därefter anmälas till regeringen. Utskottet avstyrkerbifall även till yrkande 2 i motion Sf74. m.fl. anför i motion Sf615 att demänniskor som väntar på asyl måste få en human behandling och begär etttillkännagivande om att invandrarverket bör övervaka behandlingen av flyktingarnapå våra svenska förläggningar (yrkande 13). I invandrarverkets ansvar för mottagandet av organiseratuttagna flyktingar och asylsökande och lör att driva eller ha huvudansvaret förförläggningar för mottagandet ingår ansvaret för hur asylsökande och flyktingarbemöts på förläggningarna. Enligt utskottets uppfattning finns ingen anledningtill ett tillkännagivande på grund av motion Sf615 yrkande 13. m.fl. anför i motion 5f75 att asylsökandebÖr kunna ges temporärt arbetstilbtånd i avvaktan på beslut omuppehållstillstånd och att insatser för att en flykting skall få arbete börvidtas efter hans ankomst. Förslaget innebär enligt motionärerna attflyktingar i ökad utsträckning kan svara för sin egen försörjning på ett sättsom minskar behovet av statsmedel för att bestrida förläggningskostnaderna,och de begär därför att till anslaget anvisas ytterligare endast 1 900 000 000kr. utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen, dvs. nära 500 milj. kr.mindre än vad som föreslås i kompletteringspropositionen. I ytterligare åtta motioner tas frågan upp ommöjligheterna för asylsökande att förvärvsarbeta. m.fl. anför i motion 5f605 att flyktingar somunder tvingas vänta på besked om asyl bör ha möjlighet att arbeta påförläggningar och också kunna få beredskapsarbete i offentlig regi.Motionärerna begär i yrkande 12 ett tillkännagivande om arbetstillstånd förasylsökande. framhåller i motion Sf640 utom problemen med påtvingadsysslolöshet också konsekvenserna för den svenska opinionen av att asylsökandeinte får arbeta och begär ett tillkännagivande om sådana förändringar iutlänningsförordningen att en asylsökande kan erhålla temporärt arbetstillståndunder den tid utredning om uppehållstillstånd pågår. I motion 51610 av m.fl. framhålls ocksåde negativa konsekvenserna både för flyktingen själv och för den svenskaopinionen av att en asylsökande inte tillåts arbeta under väntetiden.Motionärerna begär i yrkande 24 ett tillkännagivande om möjligheterna atttillåta arbete under beredskapsliknande former under asylsökandes väntetid.Ingrid och begär i motion51604 ett tillkännagivande om att försöksverksamhet bör kom- 1989/90:SfU25 ma tillstånd i , där asylsökande får tillfålligt arbetstillståndoch företag möjlighet att tillfålligt anställa asylsökande. och begär i motion S137 (yrkande5) och i motion 5151 (yrkande 1) tillkännagivanden om att asylsökande bör hamöjlighet att arbeta . I motion 5159 av m.fl.framhålls att arbetstillstånd under väntan på asyl underlättar väntetiden,minskar bidragsberoendet och förbilligar flyktingmottagandet, och motionärernabegär i yrkande 2 att ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående arbetstillstånd för asylsökande. Även m.fl. tar upp frågan i motion5f626. Motionärerna begär att frågan om arbetstillstånd för asylsökandesnabbutreds och att förslag därom läggs fram av regeringen (yrkande 5). Som framgår av motionerna tillåter den svenskalagstiftningen inte personer utan uppehålls- och arbetstillstånd att ta arbeteunder den tid som myndigheterna behöver för att handlägga derastillståndsärende. I regeringens skrivelse (skr. 1989/90:68) om invandrar- ochflyktingpolitiken anges att regeringen inte har några planer på att omprövadenna ordning. En arbetsgrupp med representanter frånarbetsmarknadsdepartementet, , invandrarverket ocharbetsmarknadsstyrelsen har undersökt hur man kan organisera en meningsfiillverksamhet för asylsökande de vistas på förläggning och väntarpå besked i fråga om arbets- och uppehållstillstånd. Arbetsgruppen redovisade imaj 1989 en idépromemoria Meningsfull verksamhet för asylsökande. I promemorianges bl.a. exempel på hur meningsfull verksamhet organiseras på mångaförläggningar. Frågan om arbetstillstånd och om meningsfullsysselsättning för asylsökande har tidigare behandlats av (se senast1988/89:5fU19 och 22). Utskottet har därvid framhållit att man i första handmåste komma till rätta med de problem som uppkommer genom atthålla nere handläggningstiderna och vidhållit att arbetstillstånd bör beviljasförst då beslut om uppehållstillstånd ges samt att en annan ordning kan befarasleda till en uppluckring av principen om den reglerade invandringen. Utskottethar också pekat på de svårigheter som förelegat att placera flyktingar ochandra invandrare med uppehållstillstånd i arbetslivet och på behovet att iförsta hand satsa arbetsmarknadsresurser på dessa. Utskottet vidhåller den redovisade inställningen ochavstyrker bifall till motionerna SD7 yrkande 5, 5f51 yrkande 1, 5159 yrkande 2,Sf75 i denna del, Sf604, 5f605 yrkande 12, 51610 yrkande 24, 51626 yrkande 5och 5f640. m.fl. begär i motion Sf644 yrkande 1 motbakgrund av ett av utskottet tidigare behandlat yrkande om en ökning avflyktingkvoten att anslaget ökas med 4 milj. kr. GullanLindblad m.fl. begär i motion 5f74 yrkande 3 att antalet 1989/90:SfU25 kvotflyktingarför /91 ökas till 2 000. Kostnaden för en sådan åtgärd börenligt motionärerna belasta anslaget Förläggningskostnader och rymmas inom detföreslagna anslaget. Utskottet har i sitt avgivna betänkande1989/90:5fU17 avstyrkt yrkanden om att flyktingkvoten skallökas. Utskottet, som vill erinra om att den huvudsakliga kostnaden förkvotflyktingar belastar anslaget E 3 Överföring av flyktingar m.m., finner nu inteskäl till annan bedömning än den i det nämnda betänkandet redovisade utanavstyrker bifall till motion Sf74 yrkande 3. Till följd av utskottets bedömning av frågan omflyktingkvoten avstyrks bifall till motion Sf644 yrkande 1. Utskottet harvidare ovan avstyrkt bifall till motionsyrkanden om ai;ylsökandes möjligheteratt förvärvsarbeta. Till följd härav avstyrks bifall också till motion 5f75 idenna del. Utskottet har inte heller i övrigt någon invändning mot regeringensanslagsberäkning utan tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. I motion 51610 av m.fl. begärs (yrkande28) ett tillkännagivande om behovet av information i samband med mottagandetoch svenskundervisningen orn de oskrivna lagarna och normerna för beteende ochumgänge. Alla vuxna asylsökande har under sin vistelsetid påförläggning möjlighet att delta i undervisningi svenska och samhällsorientering. Målen för svenskundervisningen förinvandrare fastställdes av /(prop.1983/84:199, UbU 1984/85:6, rskr. 77) enligt följande; Sfi-utbildningen har till syfte att ge invandrarna sådanakunskaper i svenska språket samt om det svenska samhället och arbetslivet attinvandrarna kan ta vara på sina rättigheter och påverka sin situation samtfullgöra de krav och skyldigheter som det dagliga livet bjuder. Undervisningenskall vidare bidra till att invandrarens ställning på t.ex. arbetsmarknadenstärks, att invandraren kan medverka i det kulturella, sociala, fackliga ochpolitiska livet samt genomgå utbildning inom det reguljäravuxenutbildningssystemet i form av allmän grundutbildning och yrkesutbildning. Målen har bekräftats i samband med behandlingen avproposition 1989/90:102 om reformerad svensikundervisning för vuxna invandrare(UbU27) och utskottet anser att de väl motsvarar de krav som bör gälla. Ilikhet med motionärerna anser utskottet det vara viktigt för den som anländertill som asylsökande eller flykting att lära sigatt tolkii beteenden och handlingsmönster i det svenska samhället och att iövrigt känna till även oskrivna regler och normer. Utskottet har emellertidsvårt att se att undervisning i detta avseende skall kunna ske på någotformaliserat sätt utanför svensk- och samhällsundervisningen för nyanländaasylsökande. skottetutgår emellertid från att invandrarverket är medvetet om det 1989/90:SfU25 påtaladebehovet och att personalen på slussar och förläggningar tar till vara detillfållen som ges att på lämpligt sätt lämna information. Med det anfördaanser utskottet motion Sf610 yrkande 28 besvarad. I flera motioner tas upp frågor om sociala och medicinskaförhållanden på förläggningarna. m.fl. anför i motion 51610 att det ärangeläget att förebygga och behandla psykiska störningar som kan bli följden antingenav flykten eller av påfrestande väntan på beslut om uppehållstillstånd. Enligtmotionärerna bör man undvika att förflytta barnfamiljer mellan förläggningaroch i stället låta vissa förläggningar specialisera sig på att ta emotbarnfamiljer så att täta uppbrott kan undvikas och verksamheten på de olikaförläggningarna anpassas till barnens behov (yrkande 17). 1 fråga om de ensammaflyktingbarnen är det enligt motionärerna viktigt med större kontinuitet ochhögre kvalitet i mottagandet. Personalen på hemmen lör ensamma flyktingbarnmåste få möjlighet till en bra grundutbildning och till återkommande handledningoch stöd. Barnen bör få vara kvar på utredningsslussen tills det blir klart varde skall bo. Om barnen har släktingar i landet är det viktigt att de i störreutsträckning än får möjlighet att ta hand om barnen. Motionärerna begär(yrkande 21) ett tillkännagivande enligt det anförda. Motionärerna anför vidareatt många föräldrar befinner sig i en pressad situation genom att de kännerfruktan för att tvingas återvända till det land de flytt från och att de därförinte förmår ge barnen den trygga omgivning som barnen är beroende av. Enligtmotionärerna visar en majoritet av asylsökande familjers barn tecken på psykiskohälsa, och flyktingförläggningarna bör därför ha tillgång till ettbarnpsykiatriskt team så att barnens behov klarläggs redan underförläggningsvistelsen och familjen får hjälp att bearbeta sina upplevelser ochkänslor (yrkande 18). Varje sjukvårdsregion bör därför organisera ettpsykiatriskt team som skall bistå både flyktingbarn med tillstånd ochasylsökande familjers barn på förläggningar inom sjukvårdsregionen (yrkande19). Motionärerna anser vidare att barn i asylsökande familjer inte bara skallha rätt till akut sjukvård och tandvård utan lika rätt till barnhälsovård somandra barn i , och de begär ett tillkännagivande härom (yrkande 20).Slutligen anför motionärerna att asylbiståndslagens formuleringar är svaga närdet gäller handikappade asylsökandes rätt att få tillgång till tekniska hjälpmedeloch att ofta tillräcklig kunskap om denna rätt saknas hos personalen påflyktingförläggningarna. Detta kan enligt motionärerna vara till stort hinderför t.ex. en blind asylsökande som vill delta i svenskundervisning, och deframhåller betydelsen av att särskilda bidrag också skall kunna utgå tillkostnader för sådana tekniska hjälpmedel som krävs för undervisning i svenskaoch av att personalen tar de initiativ som behövs för att en handikappadasylsökande skall få de hjälpmedel som behövs (yrkande 25). Även m.fl. framhåller i motion 5160 attensamma flyktingbarn bör ges möjlighet att stanna på den första utredningsslus- sen iväntan på besked om uppehållstillstånd. I anslutning till samma 1989/90:SfU25yrkande anförs också att god man bör förordnas för flyktingbarn vidankomsten till och att denne bör följa flyktingbarnet under helautredningsprocessen. Vidare bör svenska elever och skolklasser erbjudas att blifaddrar för ensamma flyktingbarn i deras egen ålder. Motionärerna begär(yrkande 12) ett tillkännagivande om vad som anförts om ensamma flyktingbarn imotionen. I motion 51618 av m.fl. anför motionärerna attden akutvård som asylsökande får är helt otillräcklig och oftast heltberoende av den enskilde läkarens välvilliga tolkning av vad som är akutvård.Motionärerna anser att asylsökande skall ha rätt till allmän sjukvård och begärett tillkänna§;ivande härom (yrkande 11) samt att särskilda medel bör tilldelaslandstingen för vård av flyktingars psykiska och psykosomatiska sjukdomar(yrkande 12). I motion So260 av m.fl. anför motionärernaatt rehabiliterande insatser bör sättas in redan under väntan på uppehållstillstånd,särskilt lör sådana asylsökande flyktingar som har allvarligafunktionsnedsättningar, och motionärerna begär ett tillkännagivande i enlighethärmed (yrrkande 11). Utskottet underströk i sitt av godkändabetänkande /89:SfU17 vid behandling av motionsyrkanden om särskilda förläggningarför barnfamiljer och för ensamma flyktingbarn att även andra hänsyn måste tasvid placering av asylsökande och flyktingar på förläggningar. vardet språkgruppen som borde avgöra var en person bör placeras. I regeringens skrivelse 1989/90:68 om invandrar- ochflyktingpolitiken anges att invandrarverket redovisat vad som börgälla lör barn på utredningsslussar och på förläggningar. barnomsorg, familjeveiksamhet, förläggningslokalernas kvalitet och hurbarnens situation skall uppmärksammas i tillståndsärenden. Redovisningen bör enligtföredragande statsrådet kunna lungera som riktlinjer för berörd personal ochkunna bidra till att barns förhållanden ytterligare förbättras på slussar ochförläggningar. arbetar också tillsammans med socialstyrelsenmed att ta fram allmänna råd om barn på förläggning och med att reviderasocialstyrelsens meddelandeblad om barn utan vårdnadshavare. Regeringen har vidare givitsocialstyrelsen i uppdrag att följa utvecklingen av det psykiskaoch fysiska hälsotillståndet hos flyktingbarn och flyktingungdomar och redovisadenna för regeringen .