bet · GD01BoU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Med hänvisning härtill gav regeringen tillkänna att nybyggnads- och ombyggnadsregler till PBL skulle utformas så att detblev möjligt att med hävdande av reglerna ge bostadshusen en sådan utformningatt källsortering av sopor underlättades. Den av aktualiserade frågan bereds inomregeringens kansli. Enligt vad utskottet erferit avser också regeringen attunder hösten uppdra åt att inkomma med förslag till ändrade byggreglerm.m. 4.1.1Allmänna åtgärder för en bättre inomhusmiljö m.m. Inledningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt ettmotionsyrkande om hävdandet av kvalitets- och miljökraven i byggandet. Enligt partimotion 1988/89:Bo205 är i ensocial bostadspolitik insatser för att komma till rätta med brister både i denyttre och inre bostadsmiljön centrala. En sådan politik innefettar såvälåtgärder som förhindrar att nya boendemiljöproblem uppstår som insatser för attlösa de problem som redan finns. Enligt motionärerna måste de som drabbas delserhålla reella möjligheter till ett varaktigt boendealternativ, dels hållasskadeslösa. De många dåliga boendemiljöerna måste enligt motionärernauppmärksammas och orsakerna till dem noggrant analyseras. Det anges därför varanödvändigt att i planeringen av byggandet föra in ökade kvalitets- ochmiljökrav. Det är enligt motionärerna mot bakgrund av det anfördaviktigt att beslut på grundval av bostadsutskottets betänkande1988/89:BoU2 om en översyn i syfte att komma till rätta med bristerna ibomiljön leder till snabba och konkreta resultat. Enligt motionärernasuppfattning måste i detta arbete ingå en bred offensiv för att förbättra boendemiljön.Det anges dessutom vara viktigt att innehållet i de lagar och regler som styrboendemiljöfrågorna i högre grad riktas mot kvalitetsaspekterna kring byggandeoch boende. I motionens yrkande 12 såvitt nu är i fråga begärs också ettriksdagens tillkännagivande härom. Utskottet delar i allt väsentligt vad som i den nubehandlade /90:BoU3 motionen anförts om vikten av att åstadkomma en ur allaaspekter god boendemiljö. Inte minst gäller detta inomhusmiljön. Som framgår avframställningen ovan (avsnitt 3.1.1) har också utskottet så sent som hösten1988 i sitt betänkande 1988/89:BoU2 ingående behandlat dessa frågor. Utskottetvill mot bakgrund härav än en gång understryka att ett grundläggande krav naturligtvismåste vara att alla tillförsäkras en bra inomhusmiljö såväl i bostaden som iövriga byggnader. Det är självfallet inte försvarligt att det i ny- ochombyggda byggnader finns så allvarliga brister att byggnaderna i sig ger upphovtill bl.a. hälsoproblem. På grundval av utskottets nu nämnda betänkande harockså uppdragit åt regeringen att göra en allsidig översyn avproblemen med sjuka hus m.m. Arbetet med översynen har av regeringen ålagtsden särskilda arbetsgruppen för frågor som rör s.k. sjuka hus. I enlighet medriksdagens beslut omfattar översynen bl.a. förslag till ett konkretåtgärdsprogram innefattande bl.a. eventuella lagstiftningsåtgärder och ändringav byggnormerna. Dessutom ingår i gruppens uppdrag möjligheterna att få ettmer heltäckande försäkringsskydd för byggnader och ett större garantiåtagandefrån byggproducenter m.fl. Även de olika reglerna för stöd vid inträffadeskador m.m. innefattas i översynen. Som framgår av det ovan anförda pågår ett omfattandearbete kring problemen med s.k. sjuka hus och byggnaders inomhusmiljö. mening får detta arbete i stor utsträckning anses svara mot de meraövergripande åtgärder m.m. som föreslås i partimotion1988/89:Bo205. Resultatet av pågående utredningsinsatser m.m. bör avvaktasinnan ytterligare åtgärder vidtas. Ett tillkännagivande i enlighet medmotionens yrkande 12 såvitt nu är i fråga torde därmed inte erfordras.Motionsyrkandet avstyrks. Frågan om den organbatorbka uppbyggnaden av utredningsarbetetom s.k. sjuka hus tas upp i en motion. Med hänvisning bl.a. till vikten av att komma till rättamed hälsorisker i inomhusmiljön förordas i motion 1988/89:Bo544 (fjj) yrkande1 att den av regeringen tillsatta arbetsgruppen för frågor som rör problem meds.k. sjuka hus skall omvandlas till en parlamentarisk kommission. Arbetsgruppen för frågor som rör s.k. sjuka hus är nu innei slutskedet av sitt arbete. Enligt vad som framgår ovan avser gruppen attredovisa sitt arbete . Det är enligt utskottets mening motbakgrund härav inte lämpligt att nu vidta några organisatoriska ändringar avutredningsarbetet. Behovet av ytterligare utredningsinsatser och hur dessaskall organiseras får bedömas när resultatet av pågående överväganden m.m.föreligger. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion 1988/89:Bo544(fp) yrkande 1. Avslutningsvis tas upp kunskapsöverföringen kringproblemen med s.k. sjuka hus. Imotion 1988/89:Bo544 (fp) yrkande 3 föreslås att kunskapsöverfö- 1989/90:BoU3ringen kring problemen med sjuka hus skall förbättras. Det gäller framför alltkunskaps- och erfarenhetsöverföringen från forskare till myndigheter, byggareoch förvaltare. Enligt motionärernas mening är det inte minst angeläget attbyggföretagen lär sig att ta till vara ny och säker teknik. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om vikten av att de kunskaper som redan i , eller som kommer fram kring hur problemen med s.k. sjuka skall lösasförs ut i praktisk tillämpning. I sitt betänkande 1988/89:BoU2 (s. 15) framhöllockså utskottet vikten av att få fram ytterligare kunskaper på området och attdessa skyndsamt fördes ut. I anslutning härtill betonades även att redanbefintliga kunskaper måste tas till vara på ett bättre sätt. Utskottet uttaladedessutom att åtgärder borde vidtas för att för ut dessa befintliga kunskaperoch erfarenheter till de i byggprocessen verksammma. Enligt vad utskotteterfarit har också arbetsgruppen för frågor som rör s.k. sjuka hus initierat attplan- och bostadsverket tillsammans med statens råd för byggnadsforskningmedverkar till att föra den kunskap som finns till den offentliga sektornoch till byggbranschen. Somframgår av det nu anförda får förslaget i motion 1988/89:Bo544 (fp) yrkande 3anses i inte ringa grad tillgodosett genom redan vidtagna åtgärder m.m.Bedömningen av behovet av ytterligare åtgärder på området bör enligt utskottetsmening kunna anstå i avvaktan på att erfarenheter vinns av den hittillsinitierade verksamheten. 4.1.2Krav på byggmaterial m.m. Förslagavseende varudeklaration av bostäder och byggmaterial samt skärpt kontroll avbyggmaterial förs fram i sammanlagt sex motioner. Imotion 1988/89:Bol3 (c) yrkande 4 och partimotion 1988/89:Bo205yrkande 13 ställs krav på varudeklaration av bostäder. Med hänvisning till attnya byggmaterial kan medföra hälsorisker, låg slitstyrka och högaboendekostnader föreslås i motionerna att en VDN-märkning av bostäder införs.Enligt förslagen skall denna märkning avse bostadens totala kvalitet medavseende bl.a. på möblerbarhet, ljudisolering, ljusförhållanden ochbyggmaterial. sistnämnda motionen hävdas dessutom att det utkommer mängder avnya ämnen och material på byggmarknaden. Med hänvisning härtill krävermotionärerna yrkande 17 såvitt nu är i fråga en skärpt kontroll föreanvändningen av nya byggmaterial. Denna kontroll skall enligt förslaget intebara omfatta en kemisk test av själva materialet, utan också avse vad somhänder när materialet sätts samman med andra material. 1motion 1988/89:Bo517 (mp) förordas att cementindustrins produk- 1989/90:BoU3ter skall förses med fullständiga varudeklarationer och hanteringsanvisningar.Enligt motion 1988/89:Bo531 (s) bör det mot bakgrund av problemen med sjuka husövervägas om inte krav på VDN-fakta på byggnadsmaterial och inredningsmaterialskall införas. En sådan varudeklaration skall enligt motionärerna ge uppgiftom materialets sammansättning och om hur det skall hanteras på ett korrektsätt. Med hänvisning härtill förordas att en utredning om hur en VDN-märkningskall utformas m.m. tillsätts. Även i motion 1988/89:Bo542 (c,vpk,mp) förs också i denna motion mot bakgrund av problemen med sjuka hus fram krav påVDN-märkning av byggmaterial. I en sådan varudeklaration skall enligt förslagetanges vad materialet består av och då särskilt med avseende på innehåll avlösningsmedel, plaster eller kemikalier som i vissa sammanhang ochkombinationer kan orsaka allergier m.m. eller som är förknippade med eneventuell cancerrisk. Utskottetbehandlar först förslagen avseende varudeklaration av bostäder ochbyggmaterial. Enav de faktorer som har stor betydelse för en inomhusmiljö ärnaturligtvis vilka enskilda byggnadsmaterial och vilka kombinationer av olikasådana material som används. Även om det finns en betydande kunskappå detta område är många frågor ännu obesvarade, I det uppdrag som givits tillregeringen genom bostadsutskottets betänkande 1988/89:BoU2 ingår därför attytterligare belysa frågor kring användningen av olika byggnadsmaterial. Somframhölls i betänkandet (s. 14) gäller detta bl.a. åtgärder som syftar till attförhindra användningen av ur olika aspekter olämpliga byggmaterial. Somexempel på sådana möjliga åtgärder angav utskottet varudeklaration ellerobligatoriskt typgodkännande av byggmaterial. Enligt vad utskottet erfaritövervägs också dessa frågor av regeringens arbetsgrupp för frågor som rör s.k.sjuka hus. Ytterligare ställningstaganden i hithörande frågor bör enligtutskottets mening anstå i avvaktan på att detta utredningsarbete slutförs.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda centerpartietspartimotion 1988/89:Bo205 yrkande 13 samt motionerna 1988/89:Bol3 (c) yrkande4, 1988/89:Bo517 (mp), 1988/89:Bo531 (s) och 1988/89:Bo542 (c,vpk,mp). Avslutningsvisbehandlar utskottet i detta avsnitt förslaget om skärpt kontroll av byggmaterial. Ävenvad som i partimotion 1988/89:Bo205 yrkande 17 såvitt nu är ifråga förordats beträffande skärpt kontroll före användningen av nyabyggmaterial avstyrks med hänvisning till vad som ovan anförts om pågåendeutredningsinsatser m.m. Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla attregeringens överväganden med anledning av bostadsutskottets betänkande1988/89:BoU2 även skall omfatta det nuvarande ansvarssystemet på området ochdess ändamålsenlighet när skador m.m. uppkommer. 4.1.3 Kravpå produktansvar m.m. 1989/90:BoU3 Inledningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt tvåmotionsyrkanden om ett utökat produktansvar m.m. I partimotion 1988/89:Bo205 yrkande 16hemställs om ökade insatser mot fuskbyggen. Enligt motionärerna måste ett ökatproduktansvar införas inom byggbranschen för att garantera att en byggnaduppförs på ett kvalitativt riktigt sätt. Därvid spelar enligt motionärernakonsumentskyddet och produktgarantin en viktig roll. Särskilt viktigt är detdock enligt deras mening att en sådan garanti är kopplad till ettförsäkringssystem där entreprenören är skyldig att återförsäkra sig för attkunna lämna en fullgod garanti. Vidare anförs att en helt fristående besiktningsorganisationliknande virkesmätareför-eningens inom skogs- och virkesbranschen bör byggasupp för kontroll av byggenskapen. I motionens yrkande 17 såvitt nu är i frågaförs dessutom fram krav på att tillverkare och importörer av nya byggnadsmaterialskall åläggas att ta en ansvarsförsäkring för sina produkter för att förstärkakontrollen av de material som används. Det är, som utskottet anfört ovan, naturligtvis av störstavikt att olika åtgärder vidtas för att förhindra att t.ex. brister i inomhusmiljönuppstår. Den primära uppgiften måste sålunda vara att i möjligaste mån undvikaatt skador eller andra olägenheter uppkommer. Även om åtgärder med dennainriktning vidtas kan det naturligtvis ändå inträffa att felaktigheteruppträder. Bland de frågor som genom betänkandet 1988/89:BoU2uppdragit åt regeringen att överväga ingår därför bl.a. att överse detnuvarande ansvarssystemet och dess ändamålsenlighet i dessa situationer.Uppdraget innefattar även en utvärdering av ändamålsenligheten i detbefintliga stödsystemet och frågan om behovet av ytterligare garantier ochförsäkringar m.m. Utskottet vill i detta sammanhang också peka på det arbetemed utarbetandet av en produktansvarslag som pågår inom (avsnitt 3.1.2). Denna lagstiftning är avsedd att omfatta också skador påkonsumentegendom och personskador orsakade av att byggprodukter brister isäkerhet. De i partimotion 1988/89:Bo205 yrkandena 16och 17, detta yrkande såvitt nu är i fråga, aktualiserade frågorna om ettutökat produktansvar m.m. är, som framgår av framställningen ovan, redanföremål för överväganden. Ytterligare ställningstaganden i hithörande frågorbör enligt utskottets mening anstå i avvaktan på att dessa överväganden slutförs.Motionsyrkandena avstyrks. Frågan om problemen med extraordinära underhålbåtgärdertas upp i motion 1988/89:Bo204 (s). En angelägen uppgift för en ansvarskännandefastighetsförvaltare är enligt motionen att förutse och planera underhållsinsatser, ekonomiskt och personellt. Enligt motionären har dock denna planering försvårats av att vissa komponenter eller hela system har en betydligt kortare livslängd än vad som kunnat förutses. Detta förhållande kan i sin tur ge upphov till extraordinära underhållsåtgärder och därav följande ]5 extrakostnader kostnader som drabbar de boende. Det är enligt 1989/90:BoU3 motionären därför angeläget att hitta lösningar som förhindrar att extraordinärakostnader för oförutsett underhåll och för byggskador uppstår.Som exempel på sådana lösningar nämns införandet av dels en avgiftpå byggmaterial, dels ett fondsystem av den typ som finns i Danmark.Med hänvisning härtill förordas att regeringen på lämpligt sätt seröver problemen med oförutsett underhåll och byggskador. Vid tidigare ställningstaganden till motsvarandemotionsyrkanden (BoU 1987/88:2 s. 15 och 1988/89:BoU2 s. 17) har utskottetredovisat de krav som genom PBL ställs på att byggnader skall ges en sådanutformning att de får en betryggande beständighet. Bestämmelserna i denna delinnebär bl.a. att byggnader skall utformas så att de krav som ställs på dem viduppförandet också kan uppfyllas med skäliga underhållsinsatser under denavsedda brukstiden. Dessa bestämmelser har tillkommit bl.a. mot bakgrund av derisker som visat sig vara förknippade med användningen av vissa oprövadetekniska lösningar och material. Bestämmelserna är sålunda ett uttryck för ensträvan att minska reparations- och underhållskostnaderna under byggnadens helabrukstid. Genom PBL har bättre förutsättningar än tidigare skapats för att fåtill stånd ett byggande som inte leder till oförutsedda och onödigt dyraunderhållskostnader. I anslutning härtill vill utskottet också peka på deutredningsinsatser som pågår kring problemen med s.k. sjuka hus. överväganden avseende egenskaperna hos olika byggmaterial m.m. samt enöversyn av ändamålsenligheten hos dagens ansvarssystem. Även inom ramen förbostadsfinansieringssystemet har åtgärder vidtagits för att skapaförutsättningar för ett byggande med en god beständighet. Vid beräkningen avdet statliga lånets storlek tas sålunda särskild hänsyn till åtgärder somminskar kostnaderna för drift och underhåll. Utskottet avstyrker med hänvisningtill det nu anförda motion 1988/89:Bo204 (s). 4.1.4 Gränsvärden för radon m.m. Frågan om sankta gränsvärden för radon i bostäder m.m. tasupp i två motioner. Med hänvisning till motion 1988/89:Jo796 föreslås imoderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo523 att insatserna för attspåra och åtgärda samtliga bostäder med en radondotterhalt överstigande 400Bq/m skall effektiviseras och intensifieras. Dessutom förordas att åtgärdsgränsenbör sänkas till /m-*, detta för att få en bättre överensstämmelse medandra länders gränsvärden. Enligt motion 1988/89:Bo548 (mp) yrkande 4 bör strängaradonnormer införas i byggnormen. Dessa normer skall enligt förslagetstipulera maximalt tillåten radonhalt, krav på ventilation och även i övrigtbyggnadstekniska detaljer som kan påverka radonhalten inomhus. I motionensyrkande 3 krävs dessutom ett förbud mot byggnadsmaterial som avger radongas. 2 1988/89,19 saml. Som framgår av redovisningen ovan (avsnitt 3.1.3) harsocialstyrel- 1989/90:BoU3 sen i en skrivelse begärt regeringens medgivande attfå sänka gränsvärdet för radon i bostäder från dagens /mtill /m-'.Denna begäran övervägs inom regeringens kansli. Enligt utskottetsmening bör ytterligare ställningstagande i denna fråga anstå i avvaktan påresultatet av regeringens överväganden. Utskottet förutsätter att regeringen ibudgetpropositionen redovisar kostnaden för en eventuell sänkning avgränsvärdet. Moderata samlingspartiets partimotion 1988/89:Bo523 och motion1988/89:Bo548 (mp) yrkandena 3 samt 4 avstyrks med hänvisning härtill. En fortlöpande redovbning av kommunernas arbete med attspåra radon i bostäder krävs i motion 1988/89:Bo550 (c) yrkande 2. Enligtmotiveringen som återfinns i motion 1988/89:Jo958 har tack vare i stora insatser gjorts för att spåraradon i bostäder. Det är enligt motionärernas mening därför nödvändigt attinstitutet får de resurser som krävs för detta arbete. Med hänvisning till tidigare ställningstaganden (BoU1987/88:2 samt 1988/89:BoU2) vill utskottet på nytt slå fast att ansvaret föratt såväl nyproducerade som ombyggda och befintliga bostäder inte skall uppvisaoacceptabla nivåer av radioaktiv strålning främst åvilar kommunerna. Degränsvärden som gäller och som redovisats ovan (avsnitt 3.1.3) tillkommer detkommunerna och då i första hand samt miljö- och hälsoskyddsnämndenatt beakta bl.a. vid bygglovsprövningen. Även ansvaret för att spårabefintliga bostäder med för höga radondotterhalter faller primärt påkommunerna. Liksom tidigare vill också utskottet i detta sammanhang framhålladet ansvar som naturligen också måste läggas på den enskilde fastighetsägarenatt initiera undersökningar m.m. i de fall det kan finnas anledning befara enhög radondotterhalt. Utskottet har ovan betonat kommunernas ansvar för attspåra bostäder med för höga radondotterhalter m.m. Till stöd för kommunernasarbete med dessa frågor har också information till fastighetsägare m.fl. gåttut från bl.a. och dess föregångare och planverket. Såsent som har dessutom , och strålskyddsinstituteti en gemensam skrivelse till kommunerna m.fl. lämnat information ombestämmelser och ansvarsfördelning i fråga om radon i bostäder. Med hänvisning till vad som anförts om kommunernasansvar för att spåra bostäder med för höga radondotterhalter m.m. avstyrkerutskottet motion 1988/89:Bo550 (c) yrkande 2. 4.1.5 Kravpå ventilation m.m. 1989/90:BoU3 I fyra motionsyrkanden ställs krav på förbättradventilation resp. bruksanvisning för bostadens ventilation m.m. Med hänvisning till problemen med sjuka hus krävs i motion1988/89:Bo532 (m) yrkande 1 att förslag om förbättrad varaktig ventilation ilokaler där människor vistas skall läggas fram särskilt med hänsyn tillallergi- och radonhot. De åtgärder som enligt motionärerna behöver vidtas ärskärpta krav på luftomsättning och ventilationens konstruktion samt införandeav krav på en regelbunden kontroll av ventilationen. Även i partimotionerna 1988/89:Bo522 (vpk) yrkande 2 samt1988/89:Bo412 (mp) yrkande 2 förs fram krav på besiktning av ventilationen ibefintliga bostäder. Enligt motionerna bör ventilationen besiktigas i samrådmed de boende. Som ett led i strävandena att skapa en bättre miljö i vårabostäder förordas dessutom i kommunisternas partimotion(yrkande 3) att alla bostäder skall förses med bruksanvisningar i första handavsedda för de boende. Enligt förslaget skall bruksanvisningarna bl.a. beskrivahur ventilationen fungerar, men även innehålla andra fakta av vikt för bostadensskötsel och funktion. Utskottet behandlar inledningsvis förslagen beträffandekrav på förbättrad ventilation. En för inomhusmiljön avgörande faktor är ventilationensutförande och funktion. Ventilationen behövs bl.a. för att forsla bort deföroreningar m.m. som bl.a. uppstår till följd av de som vistas i byggnadenoch den aktivitet som där försiggår. Även denna fråga uppmärksammades avbostadsutskottet i betänkandet 1988/89:BoU2. I betänkandet uttalade sålundautskottet (s.l4) att överväganden borde göras i syfte att skapa förutsättningarför att ge byggnadernas ventilationssystem en fullgod funktion under byggnadenshela brukstid. Detta betydde enligt utskottet bl.a. att olika systemsegenskaper måste belysas ytterligare och att frågan om införande av särskildabestämmelser för skötsel och kontroll m.m. borde prövas. Ävendessa frågor övervägs av regeringens arbetsgrupp för s.k. sjuka hus. mening bör mot bakgrund härav ett ställningstagande i hithörandefrågor anstå i avvaktan på resultatet av gruppens arbete. Utskottet avstyrkermed hänvisning härtill partimotionerna 1988/89:Bo522 (vpk) yrkande 2 och1988/89:Bo412 (mp) yrkande 2 samt motion 1988/89:Bo532 (m) yrkande 1. Också frågan om bruksanvbningar för bostäder och dåsärskilt bostädernas ventilationssystem har nära anknytning till det pågåendeutredningsarbetet avseende s.k. sjuka hus m.m. Även i denna fråga bör ettställningstagande därför anstå i avvaktan på resultatet av pågående arbete.Vänsterpartiet kommunisternas partimotion 1988/89:Bo522 yrkande 3 avstyrks medhänvisning härtill. I detta avsnitt behandlar utskottet avslutningsvis fråganom åtgärder för att underlätta en avstängning av ventilationen vid t.ex. gaslarm. Enligt motion 1988/89:Bo532 (m) skall när det nyagaslarmet "Vik- 1989/90:BoU3 tigt meddelande" hörs bl.a.ventilationen stängas av. I många hus är det dock inte möjligt att på ettenkelt sätt stänga av ventilationen och i många fall är också kunskapen hos deboende om hur man gör bristfållig. Med hänvisning härtill förordas i motionensyrkande 2 att bestämmelser om lätt avstängbar ventilation skall föras in ibyggnormen. delar motionärernas uppfattning om viktenav att riktiga och snabba åtgärder kan vidtas vid en nödsituation som ettgaslarm innebär. En sådan åtgärd är naturligtvis att på ett så enkelt sätt sommöjligt kunna stänga av ventilationen i en fastighet. Utskottet är dock för sindel inte berett förorda införandet av särskilda normer på detta område. mening bör stor restriktivitet iakttas när det gäller att i detaljreglera byggnaders utformning m.m. I den mån svårigheterna i detta avseendeberor på brukarnas bristande kunskaper om ventilationens funktion m.m. villutskottet peka på de överväganden avseende skötel och kontroll avventilationsanläggningar m.m. som åligger regeringens arbetsgrupp för frågorsom rör s.k. sjuka hus. Motion l988/89:Bo532 (m) yrkande 2 avstyrks medhänvisning till det nu anförda. 4.1.6 Stöd för avhjälpande av fukt- och mögelskador m.m. Utformningen av stödet för avhjälpande av fukt- ochmögebkador m.m. tas upp i två motioner. Det finns enligt motion 1988/89:Bo527 (fp) ett stort antalmänniskor i vårt land som är drabbade av mögel. För många småhusägare medomfattande mögelangrepp i sina hus innebär detta svåra ekonomiskapåfrestningar. Även om stöd kan utgå från småhusskadenämnden och fonden ärdetta stöd enligt motionären inte alltid tillgängligt eller tillräckligt. Föratt förbättra situationen för dem som drabbats av mögelhus förordas därför attstatliga kreditgarantier för banklån skall införas i dessa fall. Även i motion 1988/89:Bo545 (fp) tas frågan om ett utökatstöd till dem som drabbats av mögelhus upp. Enligt motionären bör de som avhälsoskäl tvingas evakuera sitt mögelangripna hus tillförsäkras ett stöd för demerkostnader som härvid uppkommer. Beroende på omständigheterna i det enskildafallet föreslås att stödet skall utgå i form av kontantbidrag eller lån. Som framgår av utskottets ovanstående framställning(avsnitt 3.1.5) finns det olika stödformer som kan utgå till den som drabbas av fukt- och mögeskador på sitt hus. Det torde enligt utskottets mening sålunda i de allra flest fell finnas möjlighet för den skadedrab- bade att erhålla stöd i någon form när en skada inträffar. Detta innebär dock inte att det kan finnas fell där ett i och för sig motiverat stöd inte utgår. Det kan sålunda finnas skäl att överväga i vilken utsträckning dagens stödformer kan behöva kompletteras eller förbätt ras. tillkännagivande till regeringen med anledning av 20