bet · GD01LU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande /90: LU2 Lagstiftning beträffande ideella föreningar 1989/90 LU2 Ibetänkandet behandlas tre motioner i vilka fi-amförs önskemål omlagstiftningsåtgärder beträffande ideella föreningar. Utskottet har våren 1989i samband med ett studiebesök i inhämtat information rörandelagstiftningen i om ideella föreningar fi-ån representanter för detfinländska justitieministeriet. Utskottetavstyrker bifall till motionerna. Till betänkandet har fogats trereservationer. 1988/89:L201av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning av frågan omgrundläggande lagstiftning beträffande ideella föreningar. 1988/89:L202av och (båda m) vari yrkas att hosregeringen begär utredning och förslag till ramlagstiftning beträffande ideellaorganisationer. 1988/89:L208av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag tilllag om ideella föreningar. Ijuridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiska föreningar och ideellaföreningar. De ekonomiska föreningarna regleras i den sedan den 1 januari 1988gällande lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar som ersatt lag isamma ämne. För att en förening skall kunna registreras som ekonomisk föreningfordras enligt 1 kap. 1 § i den nya lagen liksom enligt lag attföreningen har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genomsådan ekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar som konsumenter ellerandra förbrukare, som leverantörer eller med egen arbetsinsats eller genom attbegagna föreningens tjänster eller på annat liknande sätt. Det krävs alltsådels att föreningen bedriver ekonomisk verksamhet, dels att verksamheten skallsyfta till att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Saknas endera avdessa förutsättningar är föreningen att anse som en ideell förening. 1Riksdagen 1988/89.8 saml. Ideellaföreningar omfattas inte av lagen om ekonomiska föreningar. 1989/90:LU2Beträffande ideella föreningar saknas en sådan detaljerad civilrättsliglagstiftning som finns rörande aktiebolag och ekonomiska föreningar. Inteheller finns det i lagstiftningen någon definition av begreppet ideellförening. Irättspraxis har ansetts att en ideell förening äger rättskapacitetdå den har antagit stadgar som inte är alltför bristfålliga och valt styrelse.Förbindelser som ingås för en sådan förening binder endast föreningen, inte deenskilda medlemmarna. Om föreningen inte uppfyller nämnda förutsättningar vanligt bland föreningar av enklare slag, såsom läsecirklar och svagtorganiserade sällskapsföreningar blir avtal som ingås för föreningens räkningbindande endast för dem som har ingått detta avtal. Enligt praxis anses vidarevissa andra principer också gälla. En redogörelse därför finns i betänkandet LU1982/83:22. Bestämmelseri stadgarna för en ideell förening vilka är oskäliga mot medlemmarna kanogiltigförklaras eller jämkas av allmän domstol med stöd av 36 § avtalslagen.Sålunda har högsta domstolen i ett rättsfall (NJA 1982 s. 853) ogiltigförkJaraten bestämmelse i stadgarna för en fackförening om att frågor om medlems rätttill utträde ur föreningen skulle avgöras av en skiljenämnd med visssammansättning. I ett senare rättsfall (NJA 1987 s. 394) har högsta domstolen imotsats till underinstanserna ansett att ett fackförbunds beslut att teckna enkollektiv hemförsäkring för sina medlemmar inte avsett ett ändamål som äruppenbart främmande för förbundets uppgift enligt stadgarna. Detprivaträltsliga begreppet föreningsrätt förekommer också inom arbetsrätten. Medföreningsrätt avses i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL)rätten för arbetsgivare och arbetstagare att tillhöra arbetsgivar- ellerarbetstagarorganisation, utnyttja medlemskapet samt verka för organisationeneller för bildandet av sådan organisation utan att bli utsatta förpåtryckningar eller annan obehörig inblandning från motpart iarbetsförhållandet. Förening äger för egen del skydd i lagen endast så tillvida, att den inte är skyldig att tåla sådan kränkning av enskild arbetsgivareseller arbetstagares föreningsrätt som innebär intrång i dess verksamhet.Reglerna har enbart till syfte att skydda rätten att organisera sig (den s.k.positiva föreningsrätten) men ger inte något skydd för anspråk på att få varaoorganiserad eller för rätt att inte tillhöra viss förening (den s.k. negativaföreningsrätten). Imotion L201 av m.fl. (c) framhålls att det utan tvekan finnsstarka skäl för en närmare utredning rörande såväl behovet som den lämpligautformningen av en lagstiftning om ideella föreningar. En utgångspunkt för enlagstiftning måste vara att variationsrikedomen i föreningslivet inte får begränsasoch att föreningslivet och organisa- tionsväsendetinte får hindras. Lagstiftningen bör reglera det som /90:LU2samhällets synpunkt är mest skyddsvärt, nämligen den enskildes ställning iförhållande till organisationen. Enligt motionärerna kan det bli aktuellt attinföra t.ex. regler om rätten till inträde i och utträde ur förening, negativföreningsrätt, uteslutning ur förening samt om föreningsbeslut som gällermedlemmens förhållande utanför det område som är föreningens egentliga. Vidarebör övervägas en lagreglering av minoritetsskyddet, föreningens ekonomi ochrevision, ansvaret för uppkomna förbindelser och villkoren för en upplösning avföreningen. I finns en lagstiftning om ideella föreningar, och enligtmotionärerna rådde där enighet om införandet av en sådan lagstiftning.Motionärerna anser att man i det svenska utredningsarbetet till en lagstiftningom ideella föreningar bör beakta de överväganden som gjordes i det finskalagstiftningsarbetet. I motion L202 av och ()framhålls att vissa grundläggande krav bör kunna ställas på ideella organisationer.För den som vill tillhöra en ideell organisation måste det klarare än i dagfi-amgå hur långt organisationens befogenheter sträcker sig gentemot denenskilde medlemmen. Motionärerna saknar också klara regler om enskilds rätt attstå utanför och att utträda ur en ideell organisation samt rätten att slippakollektivanslutning till en sådan organisation. Vidare anser motionärerna attregler bör införas mot s.k. organisationsklausuler, där arbetsgivaren enligtavtal med fackförbund förbinder sig att inte anställa personer som inte tillhörden avtalsslutande arbetstagarorganisationen. Enligt motionärerna bör tyngdpunkteni en utredning och förslag till en ramlagstiftning ligga i den enskildemedlemmens ställning gentemot den ideella organisationen. En sådan lagstiftningbör enligt motionärerna innehålla regler om en medlems bundenhet av beslut somfattas utan medlemmens direkta medverkan och om medlems inträde i samt utträdeur en organisation. I motion L208 av () framhålls att det äranmärkningsvärt att rättsliga normer saknas i förhållandet mellan föreningenoch den enskilde i fi-åga om möjligheten att få ett beslut fi-ån föreningenssida överprövat, rätten att inträda i, vara kvar i och utträda ur föreningensamt rätten att slippa bli ansluten till en förening mot sin vilja. Isammanhanget hänvisar motionären också till det ovan redovisade rättsfallet(NJA 1987 s. 394). Motionären anser det angeläget att allmänna rättsreglerskapas även för ideella föreningar. Riksdagenl988/89. Frågan om lagstiftning rörande ideella föreningar harsedan år 1971 prövats åtskilliga gånger av , , medanledning av motioner med samma syfte som de nu aktuella motionerna. Påförslag av lagutskottet har motionerna avslagits av . Beräffan-defrågans tidigare behandling och de närmare skälen för ställningstagandena tillmotionerna hänvisas till LU 1983/84:14, LU 1985/86:5, LU 1985/86:15, LU1986/87:15 och rill LU 1987/88:22. antogs i en ny lag om ideella föreningar.Lagen träder i kraft och ersätter den nuvarande lagen omföreningar . Den lagen går i sin tur tillbaka på en lag avgrundlagsnatur av angående yttrande-, församlings- ochför-eningsfi-iheten. Syftet med den nya föreningslagen är bl.a. att utvecklaregleringen av föreningsfriheten, så att den svarar mot den moderna förenings-och organisationsverksamhetens krav. Föreningsfi-ihetens utveckling i hänger intimtsamman med de politiska utvecklingsskedena i landet. Behovet av lagstiftning omföreningsverksamhet har uppstått ur strävan att trygga föreningsfriheten.Föreningslagen innehåller offentligrättsliga stadganden, som har till syfte attgarantera föreningsfriheten och skydda samhället för de faror som ett missbrukav denna frihet kan medföra. Vidare finns i lagen privaträttsliga stadganden omföreningars interna verksamhet samt om frågor som gäller föreningarsförhållande till utomstående. Dessutom innehåller lagen stadganden omregistrering och vilka krav som därvid skall vara uppfyllda. För att enförening skall erhålla rättshandlingsförmåga, dvs. bli betraktad som ensjälvständig juridisk person, krävs att den är registrerad i det vidjustitieministeriet förda föreningsregistret. I föreningslagen finns vissa bestämmelser som kompletterargrundlagens regler om föreningsfrihet. Föreningslagen innehåller sålunda bestämmelserom bl.a. rätten att ansluta sig som medlem samt rätlen att utträda ur enförening. Ingen kan förpliktas alt ansluta sig eller förbli medlem i någonförening. Av den nya lagen framgår att det krävs en viljeyttring från denenskilde för alt han skall bli medlem i en förening, och han tillförsäkras rättatt när som helst träda ut ur en förening. Vidare anges klart i den nya lagen attdet är rättsstridigt att utöva påtryckning på någon för att han mot sin viljaskall bli medlem i en förening. När del gäller uteslutning ur en föreningsträvar den nya lagen i huvudsak efter att stärka medlemmarnas rättsskydd motogrundad uteslutning. Utskottet 1989/90:LU2 I betänkandet behandlar utskottet tre motioner i vilkaframförs önskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande ideella föreningar. I juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiska föreningaroch ideella föreningar. De förstnämnda föreningarna regleras i lagen (1987:667)om ekonomiska föreningar. För att en förening skall kunna vinna registreringsom ekonomisk förening fordras, liksom enligt äldre lag, dels att föreningenbedriver ekonomisk verksamhet, dels att verksamheten skall syfta till attfi-ämja medlemmarnas ekonomiska intressen. Saknas någon av dessaförutsättningar är föreningen att anse som en ideell förening. Till skillnadfrån vad som gäller beträffande de ekonomiska föreningarna saknas en närmarelagreglering av de ideella föreningarna i civilrättsligt hänseende. I motion L201 av m.fl. (c) begärs att fråganom lagstiftning för ideella föreningar utreds och i motion L202 av GullanLindblad och Per Stenmarck (båda m) yrkas alt hos regeringen begärutredning och förslag till ramlagstiftning rörande ideella organisationer. Äveni motion L208 av () yrkas att hos regeringen begärförslag till lag om ideella föreningar. Enligt motionärerna i de tre motionernabör utgångspunkten för en lagstiftning vara den enskilde medlemmens ställning iförhållande till den ideella föreningen eller organisationen. Lagstiftningenbör enligt motionärerna innehålla grundläggande regler särskilt om medlemsinträde i och utträde ur en förening, rätten för medlem att stå utanför enförening samt om medlems bundenhet av föreningsbeslut. Utskottet erinrar om att motioner med yrkanden omlagstiftningsåtgärder beträffande ideella föreningar har prövats av riksdageni stort sett . Senast prövades frågan våren1988 (se LU 1987/88:22) då utskottet fann att det saknades skäl för att införaen lagstiftning om ideella föreningar i vårt land. Någon anledning förriksdagen all nu inta en annan ståndpunkt i frågan föreligger inte. Att man iFinland funnit det nödvändigt att införa särskild lagstiftning om ideellaföreningar kan enligt utskottets mening inte påverka bedömningen av spörsmålet.Vad som upplystes utskottet vid ett studiebesök i gernämligen vid handen att den finländska lagstiftningen skall ses mot bakgrund avvissa särskilda historiska förhållanden i . Utskottet avstyrkerföljaktligen motionerna L201, L202 och L208. att avslår motionerna 1988/89:L201, 1988/89:L202 och 1988/89:L208. vägnar 1989/90:LU2 Närvarande: (), (), OweAndréas-son (s). (), (), (),(), (), (), (), (), (), (fj)), StinaEliasson (c), (vpk), () och (). (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "och L208" bort haföljande lydelse: Som utskottet framhållit då frågan om en lagstiftningbeträffande ideella föreningar tidigare varit aktuell utgör dessa föreningar enviktig del av vårt samhälle. De fullgör betydelsefulla uppgifter på många olikaområden, exempelvis inom facklig, politisk och humanitär verksamhet samt vidreligionsutövning, vetenskaplig forskning och idrott. Utskottet kan liksomtidigare också konstatera att många ideella organisationer lagstiftningsvägenkommit att få ett starkt inflytande över samhällsutvecklingen. Till dettakommer, som motionärerna påpekat, att samhället på olika sätt stöderorganisationer och föreningar av skiftande slag. Trots den betydelse som olika organisationer sålunda harsaknas normer av grundläggande karaktär beträffande organisationernasförhållanden. För associationer av annan typ är läget det motsatta. För bl.a.aktiebolag och ekonomiska föreningar föreligger noggrann lagreglering.Avsaknaden av regler angår sådana centrala ämnen som den enskildes rätt attinträda i, kvarstanna i eller utträda ur en förening och hans rätt att slipppabli ansluten till en förening mot sin vilja (negativ föreningsrätt,kollektivanslutning). Inte heller finns det regler mot s.k.organisationsklausuler av innebörd att arbetsgivaren förbinder sig att ickeanställa personer som ej tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen.Ytterligare exempel på frågor som i enlighet med vad som anges i motionerna är oreglerade är minoritetsskyddet, ekonomi och revision,skadeståndsskyldighet, ansvar för uppkomna förbindelser och upplösning avförening. Enligt utskottets mening ger utvecklingen under senare årtveklöst 1989/90:LU2 stöd för ståndpunkten att den enskildes ställning iförhållande till organisationerna behöver ges ett lagfåst skydd. Det harsålunda inträf-fat fall där medlem uteslutits ur en förening eller vägratsutträde under uppmärksammade former eller där en skiljedomsklausul i stadgarnaför ett underkändes som oskälig. Ett annat uppseendeväckandeexempel är det i motionerna omnämnda rättsfallet (NJA 1987 s. 394). Där ansåghögsta domstolen i motsats till underinstanserna att ett fackförbundsbeslut att teckna en kollektiv hemförsäkring för sina medlemmar inte avsåg ettändamål som var uppenbart främmande för förbundets uppgift enligt stadgarna,något som enligt högsta domstolen krävdes för att klandertalan skulle kunnabifallas. Andra händelser som tilldragit sig betydande intresse harslutligen varit blockader som riktats mot företagare utan anställda eller medanställda som inte är medlemmar i den blockerande organisationen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det ovedersägligenfinns starka skäl för en närmare utredning rörande såväl behovet som denlämpliga utformningen av lagstiftningen om de ideella föreningarna. Beträöande den närmare inriktningen av utredningsarbetetvill utskottet framhålla att en viktig utgångspunkt måste vara altvariationsrikedomen inom föreningslivet inte får begränsas. Det är vidareangeläget att föreningslivet och organisationsväsendet inte hindras ellerförsvåras. Tyngdpunkten i en ifrågasatt lagstiftning bör ligga i det som frånsamhällets sida är mest skyddsvärt, nämligen den enskilde medlemmens ställningi förhållande till organisationen. Viktigt är också att som motionärernapåpekat det tillskapas grundläggande regler om organisationen som sådan,bl.a. villkoren för att en förening skall anses vara en juridisk person. Andraangelägna uppgifter för utredningen bör som framgått vara att utformabestämmelser om medlems inträde i, avgång från och uteslutning ur förening,medlems bundenhet av beslut som fattats utan hans medverkan eller som rörfrågor utanför föreningens verksamhetsområde, förhållandet lill tredje man,skadeståndsskyldighet, firmateckning, ansvarighet för uppkomna förbindelseroch föreningens upplösning. En del av bestämmelserna bör enligt utskottetsmening kunna utformas efter förebild av den lagstiftning om ideella föreningarsom finns i . Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämmaformerna för utredningsarbetets bedrivande och återkomma med förslag tillriksdagen. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionernaL201, L202 och L208 bör ges regeringen lill känna. deb att utskottet bort hemställa att med anledning av motionerna 1988/89:L201,1988/89:L202 och 1988/89:L208 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört om utredning av frågan om lagstiftning beträffande ideellaföreningar. (Utskottets motivering) och (båda 1989/90:LU2 fp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med"Utskottet erinrar" och slutar med "och L208" bort ha följande lydelse: De ideella föreningarna i alla deras mångskiftandeformer spelar en betydelsefull roll i det svenska samhället. Stat, landstingoch kommuner bör därför se positivt på och ge stöd till ideella insatser ochfolkrörelsearbeten. Beträffande frågan om oflentlig styrning vill utskotteterinra om att motioner med yrkanden om lagstiftningsåtgärder rörande ideellaföreningar har prövats och avslagits av i stort sett underde . Senast prövades frågan då lagutskottet fannatt det saknades skäl för en lagstiftning om ideella föreningar. Hur ideellaorganisationer skall arbeta anser utskottet vara en fråga för medlemmarnasjälva att avgöra i demokratiska former. Föreningslivet skall enligt utskottetsuppfattning stå fritt från statsmakten. Utskottet är därför nu lika litetsom berett att tillstyrka motionsyrkanden om ramlagstiftning förideella föreningar. Dessa föreningar är därtill mycket olika sinsemellan. Redanav delta skäl vore en särskild lagstiftning, som skulle reglera beslutsformeroch intern uppbyggnad i så skiftande verksamheter som fackliga organisationeroch idrottsföreningar, svår att genomföra och resultatet därav svårt attöverblicka. I motionerna behandlas särskilt förhållandet mellan denenskilde och organisationerna. Utskottet ser allvarligt på denna fråga. oacceptabelt att ett politiskt parti fattar beslut om kollektivanslutningav medlemmar. Detta problem bör regleras genom lagstiftning mot sådankollektivanslutning. Ett annat exempel som berörs i motionerna gäller beslutom kollektiva hemförsäkringar. Denna fråga löses effektivast genom beslut omalt sådana försäkringar bara blir bindande för den enskilde om denne självanslutit sig. Ett tredje exempel gäller rätten att stå utanför en förening,dvs. den s.k. negativa föreningsfriheten. Denna rätt bör enligt utskottetsmening lagfåstas. Nämnda problem får således lösas genom åtgärder i varjesärskilt fall. En generell lagstiftning beträffande ideella föreningaravvisas därför att konsekvenserna därav är omöjliga alt överblicka. Resultatetkan bli en oacceptabel offentlig styrning av det enskilda föreningslivet men ändåelt ineffektivt vapen mot föreningsrättsliga övergrepp mot enskilda medlemmar. Mot dennabakgrund avstyrks motionerna L201, L202 och L208. (Utskottets motivering) () anser att den del av 1989/90:LU2 utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "och L208" bort ha följande lydelse: Grunden för föreningsrätten är föreningsfriheten. Atträttssystemet erkänner medborgarnas rätt att bilda föreningar samt attoberoende av den offentliga makten uttrycka sin vilja i föreningen är oerhörtviktigt. Föreningsfriheten är i vårt land tryggad genom stadganden i grundlag.Någon allmän lagstiftning om ideella föreningar finns inte utan föreningarnasverksamhet regleras av deras egna stadganden samt av principer som har vunnithävd inom sedvanerätten. Alt även ha en fri föreningsrätt är förutskottet av avgörande betydelse. Därför avvisar utskottet krav på en generelllagstiftning om ideella föreningar. En sådan lagstiftning kan enligt utskottetsuppfattning leda lill en icke önskvärd offentlig styrning av det enskildaföreningslivet. Hur Ideella organisationer skall arbeta anser utskottet vara enfråga för medlemmarna själva att bestämma om i demokratiska former. Utskottetär därför inte berett att tillstyrka motionsyrkanden om ramlagstiftning förideella föreningar. I motionerna tas emellertid särskilt upp det viktigaspörsmålet om den enskilde medlemmens ställning i förhållande till den ideellaföreningen eller organisationen. Som motionärerna framhåller saknas klararegler t.ex. om hur långt organisationens befogenheter sträcker sig gentemotden enskilde medlemmen, om enskilds rätt att inträda i och stå utanför en föreningliksom att utträda ur en ideell organisation. Utskottet anser att dessa ochangränsande frågor bör bli föremål för utredning i lämpligt sammanhang I syfteatt utröna huruvida det är möjligt att lagreglera dem utan att den friaföreningsrätten hotas och i så fall att lagförslag läggs fram därom. Någotsärskilt initiativ från sida är emellertid inte påkallat. Med hänsyn till del anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna L201, L202 och L208.