bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — berättade att han också hade haftvissa kontakter med FMV, framför allt dåvarande säkerhetschefen jagtror att också han nämns i denna promemoria ville höra sig för omhur han skulle agera. hade han fåttmisstankar om att allt inte stod rätt till. Han hade upptäckt att bahreinaresom gick under beteckningen singaporianer var under utbildning i . Detvar upprinnelsen till hans intresse för saken. Om det kommit information till KMI tidigare kanjag inte svara på, men senast bör den ha funnits där. : Men om militär personal från Bahreinhar utbildats på Robot 70 i , måste någon ha givit tillstånd till det.Kan man i ditt utredningsmaterial läsa ut vem som skulle ha givit ett sådanttillstånd? Man kan i vårt utredningsmaterialinte finna någonting om sådant tillstånd. Tillstånd behövs såvitt vi kunnatutröna bara om det är hemlig information som lämnas. Man kan alltså mycket välta emot främmande makters medborgare på besök, om 7 1989/90. man inte lämnar hemlig information till dem. Om det lämnades /90:KU30 hemlig information i detta sammanhang vågar jag inte svara på. Jagser Bilaga B 4 heller ingen anledning att spekulera, även om man kangöra det. Vi har gjort en undersökning i försvarsdepartementet föratt se om några tillstånd har givits under dessa år, men vi har inte kunnat senågra sådana. Vi har inte gjort utredningen själva, utan det är polisen som hargjort den, och polisen har talat med vissa personer i försvarsdepartementet.Det enda tillstånd som vi har kunnat se är ett tillstånd från den 31 januari1978 när man tillät en bahreinsk delegation att delta idemonstrationsskjutningar i . Det är det enda fallet. : Har du funnit någonting som tyder påatt KMI, när man väl fått reda på att Robot 70 fanns i Bahrein, har informeratnågon i ? : Nej, det har jag inte. Svaret på denfrågan har man dessutom i domen som kom , där det klart sades ifrån attdet varken direkt hos regeringsledamöter eller indirekt via KMI hade kommitnågot löfte om att man skulle spela med. : Du har hört någon av dem som varitstatsråd vid ? : Vi hörde framför allt ,som var Statsråd när de här affirerna avhandlades. Han var utsatt för mycketingående förhör särskilt av mig och Ardbos försvarare . : När du granskade krigsmaterielexportenhävdade någon från Svenska Freds att en rad omständigheter skulle peka på attansvariga statsråd skulle ha känt till att oegentligheter förekom i samband medframför allt krigsmaterielexport till . Har du efter de mångaundersökningar du gjort funnit någonting som skulle tyda på att Svenska Fredshar något som helst underlag för sådana påståenden? : För att besvara den frågan måste manförst och främst göra en serie bedömningar, och jag vet inte om det är minuppgift att göra det. Jag tycker att det är min uppgift att tillhandahållafakta, och sedan är det utskottets uppgift att dra slutsatser av detta och görabedömningarna. Men så mycket kan jag väl säga att vi kan som alla andra som harsett , sett promemorior osv., ställa oss frågande till varför maninte har reagerat. Jag har svårt att peka på någonting nytt som skulle hainträffat. Vi har gjort en del särskilda utredningar och en del sammanställningarav material på grundval av de tilltalades invändningar i målet och särskildapåpekanden. Det materialet är vi självfallet beredda att tillhandahålla. Vi haren särskild sammanställning om en ifrågasatt försäljning av bantamrobotar ochammunition till via . Jag vill dock inte gärna dra någraslutsatser och göra någon bedömning av sammanställningen. : Har du som förundersökare i Boforsärendet /90:KU30 motarbetats pånågot sätt? Har t.ex. någon från för- Bilaga B 4 söktlägga sig i ert utredningsarbete? FolkeLjungwall: Nej, absolut inte. Mina kontakter med har varitmed framför allt krigsmaterielinspektören, som jag har haft en dialog med sedanjag kom in i bilden . Kontakterna har varit nödvändiga för attdiskutera innebörden i vissa PM och anteckningar. Jag har en gång skrivit tillutrikesministern angående vissa åtgärder som jag har velat få vidtagna och harfått svar på det. I övrigt har jag inte haft några kontakter med statsråd påutrikessidan, där de här ärendena ju har legat. Jag har haft två kontakter medAnna-Greta då hon ansvarade för , menbåda gångerna ville hon bara informeras om utredningsläget. Jag tycker migminnas att hon båda gångerna poängterade värdet av att det gjck undan. Det varen uppfattning som jag kunde förstå och kunde dela. Jag har inte utsatts förpåtryckningar. Ingen har lagt sig i mitt arbete. KurtOve : Skälet till att jag ställde frågan är att man i ditt beslutdaterat , där du bestämde att inte väcka åtal i vissa delar avBoforsmålet, kan läsa sig till att du haft svårigheter med att få fram dokumentation.Då har det varit dokumentation från bolaget. FolkeLjungwall: Jag kommer inte ihåg precis vad jag har skrivit i detta beslut. KurtOve : Det står längst ner på sidan 2: "Vi hade inte kunnat fåfram dokumentation eller några direkta uppgifter om AOS affirsuppgörelser ivarje särskilt fall." FolkeLjungwall: Det är riktigt. Det syftar i första hand på information som bolagetskulle ha kunnat tillhandahålla. Med det menar jag kontrakt ochaffirsuppgörelser som visar att skulle ha gjort de här affårerna medtredje land. De skulle naturligtvis också ha kunnat finnas i ,men det har jag ingen anledning anta att de gör. Det är bara ett konstaterandeatt jag inte haft det bakomliggande materialet. KurtOve : I samma beslut har du också uttalat dig om insikter i riskerna för att AOS har sålt krigsmateriel vidare. Hardu kommit på någonting som tyder på att han skulle ha fört det vidare tillnågon regeringsledamot? FolkeLjungwall: Nej, ingenting speciellt. KurtOve : Jag går över till roll. Han har haft ganska täta kontakter med KMI framför allt . Det finns en uppgift i våra handlingar om att ett departementsråd i samband därmed skulle ha deltagit. Har du i din förunder sökning haft kontakt med på något sätt? FolkeLjungwall: Ja, vi har hållit förhör med under förunder- 1989/90:KU30 sökningen, som naturligtvis är protokollfört. : Och det har inte framkommit någontingspeciellt anmärkningsvärt i samband med detta? : Jag måste erkänna att jag inte haruppgifterna aktuella, men jag kan inte minnas någonting särskilt. : Här sitter Ardbo ochkrigsmaterielinspektören och en departementstjänsteman. Han kan väl knappast hasatt sig där utan vidare, utan någon har bett honom gå dit? : Han kan som sagt inte bara ha dykt upp urtomma intet. Jag antar att det har utsatts ett sammanträde till vilket han harinbjudits. Jag vet ingenting om bakgrunden. : Man skulle alltså inte kunna uteslutaatt det är ett statsråd som har bett honom gå dit och lyssna. Det intressantaär att i de anteckningar som finns i vårt material står det att man diskuteradeom marknader för kommande export. De har alltså talat om marknadsstrategi. Dåkan man tänka sig exempelvis att ett statsråd vid , 1977, kan haskickat dit ett departementsråd för att ta reda på detta? : Jag kan inte svara på den frågan. Det är väl också så att det förekom och förekommer antagligenfortfarande en fortlöpande kontakt mellan den politiska sidan i UD och krigsmaterielinspektören.Ansökningar om exporttillstånd remitterades regelmässigt till UD:s politiskaavdelning. Man hade också muntliga kontakter. Hur det kom sig att varmed vet jag inte. Jag antar att det som åsyftas är det möte den 30 november1977 när han var med. I en promemoria, som jag tror är tillgänglig för utskottetsledamöter, finns en del anteckningar som kan synas uppseendeväckande. I det här sammanhanget skulle jag vilja nämna något om ensak som vi fick fram mot slutet av huvudförhandlingen. Vi hade som jag sagttidigare en fortlöpande kontakt med krigsmaterielinspektören . Vi komatt särskilt vid ett tillfålle diskutera tidigare regeringars och tidigarekrigsmaterielinspektörers syn på komponentutförsel i samband medlicenstillverkning utomlands. Vi upprättade en PM över det samtalet, eftersomvi tyckte att det som en beskrivning av en tidigare syn på problematiken kundeförklara många av de anteckningar som finns i dokumentationen. Den PM som har upprättat har jag lämnat till sekreteraren i utskottet, och den kan distribueras, om så anses erfor derligt. Men den syn som skulle ha gällt , alltså innan upplåtelse av licenstillverkning lades under tillståndsplikt, skulle ha gått ut på att om man hade upplåtit rätt att tillverka på licens i ett främmande land och utförde komponenter inom ramen för detta licenstillverkningsavtal, så skulle det vara det främmande landets ensak 100 att avgöra om export till andra länder skulle få ske. normalt ingen skyldighet för det svenska företaget att upplysa om 1989/90:KU30 eventuellkännedom om vart slutprodukten skulle ta vägen. Det för- Bilaga B 4klarar många av de anteckningar som finns i dokumentationen. Vi tycker att det stämmer med de anteckningar som har gjorts vid tillkomsten avAOS. Det finns vissa uppgifter av , som var KMI , somligger i linje med det här synsättet. : De anteckningar som fördes på mötetfrån detta datum har, om jag har förstått rätt, Ardbo skrivit rent ungefår envecka efter mötet. Hur ser du på dem? Skall man uppfatta dem som renskrivnahandskrivna anteckningar, eller är det anteckningar skrivna i efterhand somnågot slags minnesbild som han har återupptecknat? : Jag antar att vad som åsyftas ärinternmeddelanden som upprättats i och sedan cirkulerat blandbefattningshavarna? : Det är rätt. : Något underlag för internmeddelandenamåste han väl ha haft. Jag kommer inte ihåg om han har berättat särskilt omdetta. De är i allmänhet inte särskilt gamla, oftast daterade någon eller någradagar efter mötet. De är ganska korta, skrivna i telegramstil. Jag tror inte detvar så svårt att komma ihåg ungeSr hur samtalet hade utspunnit sig. Det gälldeaffärer som Ardbo behärskade. : Det finns ingen motsvarande anteckninghos KMI? : Jo, , andra gånger inte.Rosenius förde en dagbok, och den är säkert bekant för utskottsledamöterna,även om ni inte har sett den. Han upprättade också särskilda PM.Många gånger kan man se uppgifter som stämmer överens i Ardbos anteckningar ochi KMLs anteckningar. : Jag ställer en sista fråga, men jag ärnriedveten om att den är svår. Har du i dina förundersökningar funnit på någonpunkt att uppgifter som har förekommit i medborgarkommissionens rapport pekar inågon annan riktning än du har fått fram i ditt material? : Ja, frågan är svår. Till att börja med måste man ha precis klart för sig vilkaslutsatser medborgarkommissionen har dragit och jämföra med sina egna. Spontantkan jag inte besvara Din fråga med annat än ett nej. Något som jag vill peka påi detta sammanhang är dock att frågan om tidigare krigsmaterielinspektörers ochregeringars syn på komponentutförsel i samband med licenstillverkning inte allsdiskuterades av medborgarkommissionen. : Jag vill anknyta till det som slutade med, nämligen medborgarkommissionen. Har det varit er uppgiftatt utröna sanningshalten och bärigheten i medborgarkommissionens bedömningar? : Nej, dettycker jag inte alls det har varit, utan vår 1989/90:KU30 uppgift harvarit att undersöka om det finns underlag för åtal i olika Bilaga B 4affårer. Att vi har läst medborgarkommissionens betänkande är självklart. Vihar också gjort en genomgång av medborgarkommissionens arkiv för att se om därfanns dokumentation som inte var känd för oss. AndersBjörck: Ni har alltså inte systematiskt sett om medborgarkommissionensuppgifter och slutsatser är korrekta? FolkeLjungwall: Nej, det tycker jag inte har varit vår uppgjft. AndersBjörck: Jag delar den uppfattningen men ville ha ett besked om arbetsmetodiken. Harni på några områden fått fram uppgifter som för medborgarkommissionen varitvita fläckar det gäller fortfarande det som skallbedöma, nämligen regeringens eventuella kännedom. FolkeLjungwall: Det kan jag inte säga att vi har. Vi vet att det var vissahandlingar som medborgarkommissionen inte hade lagt märke till fastän de fannsi dess eget material. Det gäller promemorian . Men"vita fläckar?" AndersBjörck: Har det under ert arbete kommit fram material som medborgarkommissioneninte har haft tillgång till men som rör områden där medborgarkommissionen haruttalat sig? FolkeLjungwall: Det finns några handskrivna anteckningar som påträffades iAlgernons säkerhetsskåp och som inte hade varit tillgängliga förmedborgarkommissionen. De handlar om OmanafSren, som vi brukar kalla den. Detvar fråga om export av ett antal luftvärnsgranater till imitten . I den afSren åtalade jag från början, men sedermera ladejag ner åtalet på grund av att vi fick fram att inte hade exporteratfullständiga skott, utan komponenter, och jag kunde inte visa om dekomponenterna sedan hade använts för ammunition som gått vidare till förbjudetland. Det fanns i säkerhetsskåp handskrivna anteckningar sombeskriver hur den afSren hade gått till, och dem tror jag intemedborgarkommissionen hade tillgång till. AndersBjörck: I ett antal faU lades förundersökningar ner, och detta är ett exempel.Kan du generellt beskriva för utskottet vad som ur åklagarsynpunkt ledde tillatt förundersökningarna lades ned? FolkeLjungwall: Det varierar väl något. Jag uppehåller mig först vid beslutet i flolnär vi beslutade att inte väcka åtal för vissa affirer som i huvudsakgällde export av kanoner till och ammunition till Thailand.Det framgår av beslutet att vi ansåg oss kunna säga att kanonernasannolikt gått till och att man i hade haft kunskapom detta men att vi inte kunde säga vilka i som hade haft denkunskapen. En väsentlig skillnad mellan vår bedömning ochmedborgarkommissionens bedömning är, att den kun- 102 de hålla sig mera till vadsom var känt för företaget, medan vi måste knyta sådan kunskap tillviss person för att hålla honom eller henne 1989/90:KU30 straffrättsligtansvarig. I de här fallen kunde vi inte komma fram till Bilaga B 4 vemsom hade vetat vad. Det var ändå mycket gamla historier. AndersBjörck: I vilken mån har ni under arbetet inom förundersökningens ram hörtpersoner på statssekreterarnivå? Har ni gått igenom mera generelltför att eventuellt hitta ett underlag för beslut i åtalsfrågan? FolkeLjungwaU: På statssekreterarnivå har vi haft förhör med detär väl den enda statssekreteraren. Vi har däremot förhört flera statsråd. Vihörde även som vittne i rättegången vi har hört , vi harhört Krönmark, och vi har hört . Jag kommer inte ihåg om det var något merstatsråd. Harvi gjort någon systematisk genomgång av ? Jag vill svara att vi intehar gjort det. Det har gjorts en propå om detta från de misstänkta. Jag avvisadeden propån, eftersom jag tycker att det inte har varit en uppgjft för mig somundersökningsledare och åklagare att vända upp och ner på . Dettabeslut överklagades hos tingsrätten, men man fick inget gehör där heller.Därmed var det stopp. När vi har ansett att det funnits anledning anta att ettvisst dokument funnits hos UD, har vi efterlyst det, och i så fall har vi iallmänhet fått det. Detta tycker jag har varit en riktig arbetsmetod. Däremothar vi när jag säger "vi" menar jag ibland också polisen, som hargjort själva utredningen gjort en mera systematisk genomgång av KMLs arkiv.Det mesta som handlar om vapenexport borde som jag har sett saken finnas ävenhos KMI. AndersBjörck: Vi har i utskottet fått exempel på hur dåvarande ambassadören iThailand skickade hem brev som jag måste säga klartindikerade vad som var på gång, nämligen en tänkt export via tillThailand. Har ni sett det breveteller andra motsvarande? FolkeLjungwall: Vi har haft tillgång till ganska mycket papper i ThailandafSren, ochvi har självfallet sett meddelandena från dem kände vi väl till. I denskrivelse som jag skickade till utrikesministern för att få hjälp att ställavissa frågor i och för att få tillgång till vissa handlingar, somkunde antas finnas i UD men som vi inte hade kunnat få fram tidigare, bad jagockså att få se handlingar som visade hur ThailandafSren hade upplösts. Men detfinns enligt det svar jag fick ingen dokumentation hos UD efter februari 1980eller någonting sådant. AndersBjörck: Åberopade de åtalade, när de begärde genomgången, den dokumentation somvi just talade om, eller vad var orsaken? Hur motiverade de sin begäran? FolkeLjungwall: De gjorde ett allmänt påstående om att det kan antas att det i finns handlingar som kan belysa både de här affårerna och andra där man kunde se konstigheter. Vilken grund de 103 egentligenhade för att anta det är svårt att säga, men det kan vara 1989/90: KU30anteckningar som man lyfte på ögonbrynen för, som kunde antyda att Bilaga B 4 det vore intressant att undersöka . : Men du sade ändå nej? : Ja, därför att jag hade en annanarbetsmetod. Jag tyckte inte att jag skulle vända upp och ner på UD:s arkivutan för att forska efter ett papper hos UD ha en mer konkret anledning attanta att papperet fanns där. Om jag hade anledning att efterlysa ett visstpapper, gjorde jag det och fick det i så fall för det mesta. : Det innebär att det kan finnas dokument hosUD som kanske icke var relevanta för åtalet mot de här personerna men som kanvara intressanta för den fråga som har att bedöma? : Den frågan tycker jag att KU självt skallta ställning till. Man kan spekulera om det mesta. Det kan jag också göra menjag har ingen grund för att tro att det finns någonting sådant. : Jag vill ställa några frågor om det somKurt inledde med och som gäller säkerhetschefen . Såvitt jag kan förstå innebär denna promemoria detta harförekommit också i media att säpo hade fått en viss information på det härområdet via . Skulle vi kunna få en redogörelse för vilka åtgärderåklagarsidan vidtog med anledning av information, t.ex. vilka nihörde? : Vi hörde själv, och vi hördekommissarie , som hade upprättat denna promemoria och fått informationenfrån . Vi hörde , vi hörde Hjälmroth, vi hörde påFMV, som hade med säkerhetsfrågor att göra om jag minns rätt varhan chef för , som var säkerhetschef hos FMV. Vi hörde , som varkrigsmaterielinspektör 1980-81. Vi hörde dåvarande chefenför FMV general , vi hörde general , som hade varit chef för huvudavdelningenarmémateriel i FMV. Möjligen hördes ytterligare någon eller några. : Fick ni någon uppgjft om i vilken utsträckningden här känsliga informationen hade förts uppåt från säpo till andra svenskamyndigheter eller om informationen hade stannat inom säpo? KMI nämndes, men jagtänker på andra. : Om jag minns rätt och det tror jag attjag gör hade säpo inte lämnat informationen någon annanstans än till FMVenligt den anteckning som finns på denna promemoria. , som varsäkerhetschef i FMV, och var goda vänner, sades det. Om de hade någotinformationsutbyte sinsemellan vet jag inte båda är som bekant döda. AndersBjörck: Jag vill ställa en fråga eftersom vi har två åklagare här: 1989/90: KU 30 om ensvensk myndighet får kännedom i tjänsten om att brott har Bilaga B 4begåtts, har de då inte skyldighet att vidta vissa åtgärder för att se till attbrottet beivras eller att informationen når annan kompetent myndighet? : Den frågan ställdes naturligtvis tillbl.a. dåvarande säpochefen vid vittnesförhör med honom. Hanförklarade, om jag minns rätt, att det inte var någon säkerhetsfråga och attKMI hade underrättats. Därmed var underrättelseskyldigheten fullgjord. : Det var alltså ingen säkerhetsfråga, mendet kan vara ett lagbrott att smuggla robotar, eller hur? : Ja, det tror jag det kan vara! : Är det korrekt uppfattat, att om man kännertill att någon smugglat robotar, behöver man inte göra någonting såvida detinte är en fråga som ligger inom säpos domvärjo? : Jag har ingen anledning att försvarasäpos åtgärder, men säpo sade att informationen hade gått till KMI, och KMIkunde väl i sin tur anmäla det. : Det skedde alltså inte? FolkeLjungwall: Inte vad jag vet. AndersBjörck: Där stoppade informationen? FolkeLjungwall: Den utnyttjades nog inte, om du menar det. : KMI är en del av regeringskansliet.Informationen hade alltså gått till KMI, och därifrån gjck informationuppenbarligen, enligt de här uppgifterna, icke vidare till politiskt ansvariga? : Jag vet inte hur KMI, som varAlgernon, utnyttjade den information han fick. Det känner jag inte till. : Men så långt är det väl klart, att någrapapper har ni inte hittat, och några rättsliga åtgärder har inte vidtagits,utan om informationen gick vidare så var den muntlig? : Vi har inte kunnat se någonting som visaratt den gjck vidare. : Om man inom harkännedom om att vapen har gått vidare till förbjudna länder, innebär det då attBofors frias? Är utgångspunkten för bedömningen av åtal att man inte kanåtalas, om kunskap om affåren finns i ? : Det gäller ett brott som består i att manhar vilselett tillståndsgivande myndighet, som i detta fall är regeringen, attge ett tillstånd till export som regeringen inte skulle ha givit om man känttill de verkliga omständigheterna. Om regeringen känt till dessa om- ständigheter men ändågivit exporttillstånd på grund av i och för sig 1989/90:KU30 felaktigauppgifter i en ansökan, är det svårt att säga att regeringen 4skulle vara vilseledd. : Och om regeringen inte är vilseledd, finns det inte underlag föratt åtala direktörerna i ? FolkeLjungwall: Nej. Regeringen måste vara vilseledd för att de skall kunna åtalasoch dömas. : Vad gäller OmanafSren är det inte belagt att varinformerat om att en kanon skulle gå till förutom ammunition? FolkeLjungwall: Den affår som gäller kanonen har vi inte berört . Jag antaratt du menar den afSr där skulle ha gjvit tillåtelse till att en kanonskulle gå via . Den affåren har aldrig varit föremål för utredningdirekt. Den kom upp då var undersökningsledare. Han beslutade,även om det beslutet inte finns i skriftlig form, att afSren inte skulleutredas, eftersom hade gått med på den. Den har alltså aldrig varitåtalad, inte ens utredd. : När det gäller är er slutsats att harvarit informerat och att det därför inte finns underlag för att åtalaBoforsdirektörerna? FolkeLjungwall: Det har mycket riktigt anmärkts i promemorian som upprättats infördetta sammanträde att jag inte i något fall har beslutat att inte väcka åtaleller att lägga ner en förundersökning på grund av att det funnits kunskap hosregeringen. Det enda fall där denna fråga över huvud taget har diskuterats ärdet beslut som och jag gemensamt fattade den 31 maj förra åretbeträffande kanonleveranser till och ammunitionsleveranser tillThailand. Vi konstaterade att det hos KMI fanns kunskap om syftet medbildandet av aktiebolaget i , som till ägdes av ochtill av singaporianska staten. Där menar vi att KMI hade kunskap om syftetmed bildandet av AOS, nämligen att nå marknader som man annars inte kunde nådirekt från , genom att upplåta licenstillverk-ningsrättigheter till AOSoch tillföra komponenter. Men vi har aldrig låtit bli att utreda eller låtitbli att väcka åtal för en speciell affår för att vi ansett att regeringen känttill den och inte varit vilseledd. Kanonen är den enda affår där denmotiveringen har anförts. : Men det skulle likväl kunna vara en motivering att det fannskunskap inom , eftersom ni har konstaterat att det äruppenbart när det gäller ThailandafSren? FolkeLjungwall: ThailandafSren är mycket speciell. Där är det myck et som i varje fall vi inte känner till. Vi vet inte hur afSren upplöstes. Vi vet inte vilken reaktionen blev här hemma på telegrammen och skrivelserna från . Vi vet inte i vad mån deltog i affärerna 106 på samma sätt som när detgällde robotarna till Bahrein och . Det är många luckor, så av många skäl gick det inte att åtala. 1989/90:KU30 Dessutom har tillkommit beskrivningen av dentidigare Bilaga B 4 synen på komponentexport i samband medlicenstillverkning. Kanonerna skulle modifieras i och sedan säljasvidare. : Hur reagerade påThailandaffi-ren och rapporterna som kom från ? : Jag kan inte minnas att han fått någonsådan rapport. Var i då? Jag tror han varplaneringschef i finansen . : Jag kanske har missuppfattat det. Är det er uppfattning att var informerad om hurde här afSrerna gick till? Har ni fått uppfattningen att var med på ensådan uppläggning?