bet · GD01JuU21 · 1989-12-31 00:00:00 — I skrivelse 1989/90:63 har regeringen ()till regeringen överlämnat en redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningenunder tiden den 1 augusti 1988den . 1989/90:Jul4 av m.fl. (vpk), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att regeringen böroffentliggöra det material som ligger till grund för ställningstagandet att PKKutgör en sådan organisation som anges i 1 § terroristlagen. 1989/90:Jul5 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändring i bestämmelserna om terroristers behandling i rättssystemet. 1989/90:Ju827 av och (båda mp), vari yrkas att hos regeringen begär förslag till enslutlig lösning av den svenska kommunarresten enligt vad i motionen anförts. antog en lag om särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund, den s.k.terroristlagen (prop. 1973:37, JuU18, rskr. Genom lagstiftning, somträdde i kraft , fördes huvuddelen av bestämmelserna iterroristlagen med vissa ändringar över till den dåvarande utlänningslagen(prop. 1975/76:18, InU24, rskr. beslutade attterroristlagens bestämmelser om telefonavlyssning, brevkontroll m.m. skulle tasin i en särskild tidsbegränsad lag, lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall (spaningslagen; prop. 1975/76:18, JuUlS, rskr.122). En precisering av spaningslagens tillämpningsområde skedde år 1977.Terroristbestämmelserna har därefter förts över till utlänningslag(1980:376). Spaningslagens giltighetslid har förlängts successivt itaget, senast lill utgången av (prop. 1988/89:12, JuU12, rskr. 1 1989/90. 1989/90 JuU21 I sambandmed att vid slutet av förra antog en 1989/90:JuU21 nyutlänningslag sammanfördes lerroristbestämmelserna utlänningslag medbestämmelserna i spaningslagen till en lag om åtgärder för att förebyggavåldsdåd med internationell bakgrund (terroristlag) (prop. 1988/89:86, SflJ19och 22, rskr. 325; jfr 1988/89:JuU25 s. 38). Med den nya terroristlagensikraftträdande upphörde spaningslagen att gälla. Därmedupphävdes också den tidigare begränsningen av regleringens giltighetstid. Vissanpassning av reglerna i terroristlagen till en ändrad reglering avstraffprocessuella tvångsmedel i trädde i kraft den 1september 1989 (SFS 1989:531). Regeringen har regelbundet till lämnatredovisning för tillämpningen av de aktuella bestämmelserna (se skr.1988/89:11, SfU6, rskr. 38, jfr 1988/89:JuU12 och 1989/90:JuU13). Den nuaktuella skrivelsen avser tillämpningen under liden den 1 augusti 1988-den 31juli 1989. Terroristbestämmelserna ger möjlighet att under speciellaförutsättningar ingripa med åtgärder som syftar till att minska riskerna föratt våldsdåd utförs i av internationellt förgrenadelerrorislorganisa-lioner. I första hand är det fråga om möjligheter alt från Sverigeavvisa eller utvisa en utlänning som bedöms vara presumtiv terrorist. Förmycket speciella fall då utlänningen trots beslut om avlägsnande tillåtitsstanna i landet finns regler om villkor för utlänningens vistelse här och omviss kontroll och övervakning av honom. Regelsystemet kompletterar de allmännareglerna i om tvångsåtgärder vid misstanke om brott. För att bestämmelserna skall kunna tillämpas krävs för detförsta att det är fråga om en organisation eller grupp som, med hänsyn till vadsom är känt om dess verksamhet, kan befaras för politiska syften använda våld,hot eller tvång utanför sitt hemland och därvid begå sådana gärningar iSverige. För det andra skall det finnas grundad anledning anta att denutlänning det gäller tillhör eller verkar för en sådan organisation ellergrupp. För det tredje krävs att det med hänsyn till vad som är känt omutlänningens föregående verksamhet m.m. föreligger fara för att han i Sverigemedverkar till sådana handlingar som har nämnts. Om dessa förutsättningarär uppfyllda kan utlänningen avvisas vid ankomsten till eller, om hanredan uppehåller sig här, utvisas. Beslut om avvisning och utvisning i sådanafall meddelas av regeringen. En förutsättning för alt den som av regeringen har bedömtsvara terrorist skall kunna avlägsnas ur landet är dock alt det inte föreliggernågot politiskt eller därmed jämställt verkställighetshinder. Om så är fallet eller om någon annan anledning föreligger skall regeringen förordna attbeslutet om avvisning eller utvisning tills vidare inte får verkställas. Harett sådant förordnande meddelats eller kan beslut omavvisning eller utvisning av något annat skäl inte verkställas får 1989/90:JuU21 regeringen meddela föreskrifter för utlänningens vistelse iSverige, t.ex. anmälningsplikt samt inskränkningar och villkor i fråga omvistelseort, byte av bostad och anställning. Det är villkor enligt dessaföreskrifter som allmänt kommit att kallas "kommunarrest". För handläggningen av ärenden av de slag som nämntsfinns detaljerade bestämmelser. Före regeringens beslut skall t.ex. hållasförhandling, i regel vid . Vid förhandlingen harutlänningen rätt till offentligt biträde. Det allmännas intresse tillvaratas avett allmänt ombud, normalt en representant för . En sådan utlänning som det här gäller kan vidare under sinvistelse i landet bli föremål för viss kontroll och övervakning, t.ex. kanpolisen besluta om husrannsakan och domstol besluta om hemlig teleavlyssningeller brevgranskning. Lagstiftningen innehåller vidare bl.a. straffbestämmelserför den som bryter mot sådana föreskrifter av regeringen om vistelseort ochanmälningsskyldighet m.m. som nämnts. Efter regeringens bemyndigande har en parlamentarisktsammansatt kommitté (ordförande: justitierådet ) sett över terroristlagstiftningen.Översynen har enligt direktiven avsett både reglernas effektivitet som ettskydd mot terrorismen och möjligheterna att förena dem med en högre grad avrättssäkerhet. Uppdraget har redovisats i betänkandet (SOU 1989:104)Terroristlagstiftningen. Där föreslås bl.a. en lag om särskild kontroll avvissa utlänningar. Arbetet påsaken i är inriktat på att en proposition skall föreläggasriksdagen . Av den vid regeringens skrivelse fogade redogörelsenframgår bl.a. följande. utvisades 24 personer med stödav terroristbestämmelserna. Sistnämnda år beslutade dessutom regeringen att nioturkiska medborgare, medlemmar av arbetarparti (PKK), skulle utvisasur . Eftersom verkställighetshinder ansågs föreligga beslöt regeringenatt ulvisningsbesluten tjlls vidare inte skulle verkställas. Regeringenföreskrev vidare att vissa inskränkningar skulle gälla för samtliga. Sex av denio turkiska medborgare som genom nämnda regeringsbeslut erhållit föreskrifterom vistelseort har under den nu aktuella perioden överträtt dessa föreskrifteroch även dömts till påföljder som varierat mellan fangelse en månad i fem falloch villkorlig dom med dagsböter i ett fall. Inga terrordåd hänförbara till begreppet internationellterrorism har inträffat i . Den svenska utredningen kring attentatet mot fartyget "City of 3 Porös"i den grekiska arkipelagen fortsätter. kar medett antal andra länder i utredningen kring det misstänkta 1989/90:JuU21 har anfört att PKK är fortsatt aktiv iSverige även om något våldsbrott inte iscensatts här såsom skett i andraeuropeiska länder. Spaningslagen har använts vid sjutillfållen. Det har i samtliga fall rört sig om telefonavlyssning. Det anges vidare att regeringen upphävtutvisningarna beträffande två av de utvisade turkiska medborgarna och mildratde tidigare inskränkningarna beträffande två andra. I skrivelsen lämnas också en redogörelse för en avutrikesdepartementet lämnad beskrivning av den internationella terrorismensutveckling. Redan i samband med terroristlagstiftningens tillkomst år1973 framhöll utskottet att ett utmärkande drag i den intensifieradeterroristverksamheten var att den har internationell anknytning och att bakomaktionerna inte sällan står internationellt vittförgrenade, välorganiseradegrupper. Mot bakgrund av den internationella utvecklingen och av förhållandenainom landet uttalade utskottet i anslutning till att giltighetstiden förspaningslagen sista gången förlängdes att tidigare anförda skäl för behovet avsådana särskilda regler som det här gäller alltjämt gjorde sig gällande. Utskottet har tidigare anfört att de ifrågavarandereglerna inte innebär något avsteg från grundtankarna i vårutlänningslagstiftning. Särskilt har påpekats att den svenska lagstiftningen i överensstämmelse med folkrättens regler och internationell praxis inteinnefattar en ovillkorlig rätt för en utlänning att vare sig resa in i elleruppehålla sig i . Utskottet har framhållit att lagstiftningen enbartgäller det ringa fåtal presumtiva terrorister som på grund av sin farlighetdrabbats av awisnings- eller utvisningsbeslut men som likväl tillåtits stanna iSverige därför att de är politiska flyktingar eller av andra särskilda skäl.Utskottet har ansett att bestämmelserna därigenom också kan sägas tjäna som entrygghetsgaranti för invandrare som känner sig hotade av främmandeorganisationer (se 1988/89:JuU12 s. 6 Utskottet saknar anledning att nu göra en annan bedömning.Samtidigt vill utskottet emellertid notera att kan se fram emot attinom kort få ta ställning till förslag om en nyreglering av lagstiftningen påområdet som bl.a. syftar till att tillgodose högt ställda krav på rättssäkerhetför den enskilde. Med dessa uttalanden bör regeringens skrivelse läggas tillhandlingarna. I fråga om motionsönskemålen kan utskottet konstatera attde rör 1989/90:JuU21 ämnen som samtliga aktualiserats i den pågåendelagstiftningsöversynen. 1 avbidan på resultatet av den bör inteinitiera några åtgärder med anledning av motionerna. Vad särskilt gäller sekretessfrågan i motion Jul4 villutskottet i den mån den över huvud taget lagligen kan föras under riksdagensbedömning (jfr 11 kap. 7 § regeringsformen) hänvisa till den utförligaredovisning i ämnet som lämnas i det förut nämnda betänkandet (SOU 1989:104)Terroristlagstiftningen s. 92 f (jfr s. 86-88 och 254-257). 1. beträffandetillämpningen av terrorbtlagstiftningen altriksdagen lägger skrivelse 1989/90:63 till handlingarna, 2. beträffande offentliggörande av vbst material att avslår motion 1989/90:Jul4, I(vpk) 3. beträfEandeterrorbters behandling i rättssystemet attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Jul5 och 1989/90:Ju827. 2(mp) Närvarande: (), (),(), (), (), GötheKnutson (m), (), (), (), GöranEricsson (m), (), (), (vpk), KentLundgren (mp), , () och (). Offentliggörande av visst material (mom. 2) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "I fråga" och slutar med "254257)" bort ha följandelydelse: I fråga om önskemålet i motion Jul4 vill utskottet erinraom följande. Det är nu som regeringen medtillämpning av terroristreglerna fattade beslut om arbetarparti PKKsom en terroristorganisationoch om kommunarrest av nio kurder med turk- 1989/90:JuU21 isktmedborgarskap. Det är i hög grad tveksamt om regeringens beslut är lagligengrundat. Beslutet i sig men även den angivna tveksamheten är en skamfläck förSveriges rykte som rättsstat. Utskottet anser därför i likhet med motionärerna attregeringen borde offentliggöra det material som ligger till grund för beslutetom PKK och kurderna. Detta bör som sin mening ge regeringen lillkänna utan att det för den skull behöver anses att därigenom handlaremot föreskriften i 11 kap. 7 § regeringsformen. Vad gäller önskemålen i motionerna Jul5 och Ju827 kanutskottet konstatera att de rör ämnen som samtliga aktualiserats i den pågåendelagstiftningsöversynen. I avbidan på resultatet av den bör inteinitiera några åtgärder med anledning av motionerna. deb att utskottets hemställan undermoment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande offentliggörande av vbstmaterial att med bifall lill motion 1989/90:Jul4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Terroristers behandling i rättssystemet (mom. 3) deb att den del av utskottets itrande på s. 5 som börjarmed "I fråga" och slutar med "254257)" bort ha följandelydelse: I fråga om önskemålen i motionerna Ju 15 och Ju827 kanvisserligen konstateras alt de rör ämnen som aktualiserats i den pågåendelagstiftningsöversynen. Detta bör ~ särskilt i betraktande av de viktigarättssäkerhetsfrågor det här gäller inte hindra att anläggersynpunkter på det pågående lagstiftningsarbetet. I likhet med vad som uttalas i motion JulS anser utskottetinte att regeringen, eller dess verktyg SAK, skall ha rätt att klassa enorganisation som terrororganisation ulan att domstolsprövning verkställs. Det är också lika horribelt att klassa en människa somterrorist på lika lös grund, eftersom det drabbar såväl henne, som deneventuella familj vederbörande har med sig till . Utskottet anser att terroristlagstiftningen måste göras omi grunden, enligt följande: - En ordentligbeskrivning bör tas fram över vad som skall ses som en terrororganisation resp.en befrielserörelse. - Domstolsprövningbör sedan göras om en organisation skall klassas som terrororganisation ellerej. -Domstol bör också pröva omterrororganisationen i så fall är att betrakta som internationell, dvs. harutfört, eller förväntas utföra, terrordåd utanför den egna staten. -Förutsättningen för att få placera en människa i fångelse, eller 1989/90:JuU2l annan formav begränsning av rörelsefriheten, under rubriken terrorist, är att det kangöras sannolikt att vederbörande verkligen är ansluten till en sådanorganisation. - Prövningen böri så fall också omfatta om personen i fråga är att betrakta som aktiv ellerpassiv medlem. - Om vederbörandeär att betrakta som aktiv, så bör bedömning göras om han personligen kan hautfört den typ av dåd som anklagelsen gäller, eller kan förväntas göra detta iframtiden. - Endast vidpositivt utfall på alla punkterna bör en människa få begränsad rörelsefrihetutfårdad av domstol inte av SÄK eller regeringen. -Omprövning bör ske , om enmänniska falls under stämpeln "presumtiv terrorist". - Lämpligt är att en tystnadssvurenhovrätt håller i en förhandling av detta slag och att en preliminär bevisvärdering kan utföras mellan denna och t.ex. representant för , innan den miss tänkte blandas in. -Befinnes bevisen "tungt vägande"så tystnadsbesvärs såväl den misstänkte som dennes juridiska ombud och efterrimlig tid för motbe-visningsinförskaffning hålls en sluten process. -Vid "fållande dom" skallöverklagande kunna göras till högsta domstolen. - Fällande dom skall endast innebäraviss anmälningsplikt och viss inskränkning i rörelsefriheten. Det skall inte innebära trakasserier eller utestängning från arbetsmarknad o.d., så som enligt uppgift har skett i de aktuella kurdfallen. Tvärtom bör en normalisering till det svenska samhället eftersträvas så fort det är möjligt, eftersom vi lär få behålla den terroristklassade individen i för gott. Att inte domstolspröva, eller ge den anklagade chans attförsvara sig och motbevisa anklagelserna, är en skamfläck på den svenska rättssäkerhetsskölden,som bör tvättas bort. tycks inte våra makthavare och deras verktyg hanågon tilltro till det svenska domstolsväsendets förmåga att hålla lyst medhemliga dokument och processer, vilket är ägnat att förvåna alla samhälletsinvånare. Det bör vara dags att börja skapa tilltro till varandrasvilja att värna om rätt och trygghet i igen. Det bör därmed också vara dags att låta domstol prövahållbarheten i "de bevis" som ligger till grund för kurdernaskommunarrest i . Vad utskottet nu med anledning av motionerna JulS ochJu827 uttalat bör som sin mening ge regeringen till känna. Vad gäller sekretessfrågan i motion Jul4 vill utskottet i den mån den över huvud taget lagligen kan föras under bedömning(jfr 11 kap. 7 § regeringsformen) hänvisa till den utförliga redovis- ning i ämnet som lämnas i det förut nämnda betänkandet (SOU 1989/90:JuU21 1989:104)Terroristlagstiftningen s. 92 f (jfr s. 86-88 och 254-257). Utskottet kan intetillstyrka bifall till motionen. deb att utskottets hemställan under moment 3 bortha följande lydelse: 3. beträffande terrorbters behandling i rättssystemet attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:JulS och 1989/90:Ju827 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende.