bet · GD01KrU21 · 1989-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att någon särskildåtgärd med anledning av motion Kr321 inte är erforderlig. : Uppdragsverksamhet (G 29) Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Centrala museer: Förvaltningskostnader (G 30) Under anlaget beräknas medel för de tio centrala museernasförvalt ningskostnader. I enlighet med beslut (prop. 1986/87:97, bet. KrU 21, rskr. 342) är fem av dem ansvarsmuseer inom sitt verksamhetsområde, nämligen statens historiska museer, statens I j konstmuseer,, folkens museum etnogra- 1989/90:KrU21 fiska samtNordiska museet. Medel beräknas under särskilda anslagsposter för de tiomuseerna. De centrala museernas bevakningskostnader har stigitkraftigt . Före /90 beräknadesbevakningskostnaderna under en särskild anlagspost för varje museum avseendelokalkostnader. Denna anslagspost var förslagsvis betecknad. Fr.o.m.innevarande budgetår beräknas bevakningskostnaderna för varje museum underresp. museums förvaltningskostnadspost, vilken inte far överskridas.Utbildningsministern anmäler att museerna i sina anslagsframställningar /91 anfört att tillgängliga medel ligger långt under denfaktiska utgiftsnivå som museerna menar är ofrånkomlig om etttillfredsställande skydd för samlingarna skall kunna upprätthållas. Utbildningsministern konstaterar att eftersom museernatidigare haft möjlighet att automatiskt öka bevakningskostnaderna har de intebehövt budgetera verksamheten utifrån ett krav på fullständig kostnadstäckning. Utbildningsministern erinrar om att museerna redan fått enförstärkning på 5 milj.kr. för bevakningskostnaderna innevarande budgetår.Därutöver avses museerna fil överskrida anslaget med 5 milj.kr., som statenskulturråd skall få i uppdrag att fördela mellan museerna. skallockså få i uppdrag att följa museernas planering, dimensionering ochkostnadstäckning av bevakningsfunktionen. För det kommande budgetåret föreslår utbildningsministernatt anslaget skall förstärkas med 10 millj.kr. Dessa medelavses fördelas på museerna av regeringen. Utbildningsministern framhåller atten höjd ambitionsnivå i vad gäller bevakning också måste bäras av besökarna påmuseerna. I två motioner, nämligen Kr216 (fp, m, c, vpk, mp) ochKr305 (s), uppmärksammas museernas behov av medel för bevakning. I motion Kr216 hävdas med utgångspunkt i planering ochverksamhet beträffande bevakning vid statens konstmuseer att om medel frånentréavgifterna skall användas till att täcka de ökande bevakningskostnadernakommer detta att få stora effekter på inköpsmöjligheterna, produktionen avutställningar och öppethållandetiderna. Motionärerna anser att när kulturrådetprövat hur stora anslag de centrala museerna behöver för att kunna hålla enoförändrad bevakningsnivå bör regeringen återkomma till med förslagom anslag på tilläggsstat för bevakning av de centrala museerna. Med exempel från verksamhetanförs i motion Kr305 att otillräckliga medel för bevakning kommer att hindraen önskvärd ökad tillgänglighet hos museerna, exempelvis genom höjdaentréavgifter och otillräckligt öppethållande. bör enligt motionensom sin mening ge regeringen till känna behovet av tillräckliga medel förmuseernas bevakningskostnader. Utskottet har inhämtat att resultatet av kulturrådetsöverväganden rörande museernas bevakningsfrågor och bevakningskostnader är av- Denna prövning måste självfallet avse 1989/90:KrU21 frågor ommöjligheterna för museerna att genom olika åtgärder minska kostnaderna förbevakningen med bibehållande av en rimlig nivå på denna och med hänsyn tagentill de ändrade förutsättningar för säkerheten som har uppstått under senareår. Utskottet anser att när prövat frågan omplaneringen, dimensioneringen och kostnadstäckningen av museernas bevakningsfunktionbör regeringen om den finner detta nödvändigt för att upprätthålla enoförändrad bevakningsnivå återkomma till med förslag om medel påtilläggsbudget. Detta bör med bifall till motion Kr216 och medanledning av motion Kr305 som sin mening ge regeringen till känna. Utbildningsministern anför att innevarandebudgetår förväntas gå med ett betydande underskott. Utbildningsministern, somser mycket allvarligt på uppkomna brister i de ekonomiska och administrativarutinerna vid museet, framhåller att om åtgärder inte vidtas det finns risk föratt museet inte kan uppfylla den viktiga rollen som ansvarsmuseum. Enfullständig omorganisation håller dock på att genomföras och under medverkan avriksrevisionsverket skapas nya ekonomiadministrativa rutiner. En rekonstruktionav ekonomin måste enligt hans mening ske så att verksamhet kan bedrivas irimlig omfattning. Därför föreslås en förstärkning nästa budgetår med 6,2milj.kr. Dessutom skall museet beviljas ett överskridande för innevarandebudgetår på 11,4 milj.kr. En ytterligare förstärkning på 5 milj.kr. begärs imotionerna Kr268 (c) och Kr304 (vpk) i syfte att underlätta museets arbete medatt förnya och utveckla verksamheten. Av samma skäl yrkas i motion Kr370 (mp)yrkande 16 en förstärkning utöver regeringens förslag med 2 milj.kr. finns en enhet beståendeav och museer. 1 motionerna Kr233 (c, m, fp, mp) och Kr370 (mp)yrkande 17 redovisas den ekologiska och naturvetenskapliga verksamheten vidJulita, bl.a. arbetet med bevarande av äldre kulturväxter. För planering ochstart av ett långsiktigt program inom detta område behöver museet tillföras . för en naturvetartjänst placerad vid . Enligt utskottets mening är det mycket angeläget att Nordiskamuseet nu ges möjligheter att bygga upp sin verksamhet på nytt, och särskiltviktigt är det att museet kan fortsätta arbetet med att utveckla uppgiften somansvarsmuseum. Utskottet har därför inte något att erinra mot de åtgärder somanges i budgetpropositionen och de resurstillskott som regeringen föreslår.Utskottet avstyrker i konsekvens därmed yrkandena i motionerna Kr268, Kr304och Kr370 yrkande 16 om ett resurstillskott utöver regeringens förslag. Utskottet anser att det är väl motiverat att den planeradeverksamheten vid inom det naturvetenskapliga området kan starta nästa bör därför vid medelsanvisningen beräkna 1989/90:KrU21 för en naturvetartjänst i enlighet med vad som yrkas i motionerna Kr233 ochKr370 yrliande 17. För beräknas i budgetpropositionen enökning av anslaget med . till , vilket innefattar en förstärkningmed . Den plan för utvecklingen av museets verksamhet sompresenterades utgör enligt utbildningsministerns mening en god grundför museets fortsatta utveckling. Några utfästelser om framtida åtagande ienlighet med planen anser han dock inte bör göras. plan skall enligt motion Kr370 (mp)accepteras som grund för museets fortsatta utveckling (yrkande18). Mot bakgrund av museets verksamhet inom bl.a. områdetplanering av den fysiskai miljön bör museet byggas ut . För budgetåret1990/91 föreslås en ökning av anslaget med . utöver regeringensförslag (yrkande 19). Ett mera långsiktigt verksamhetsprogram kan ha storbetydelse både som underlag för den fortsatta planeringen inom ett museum ochför diskussion och erfarenhetsutbyte mellan olika museer. Ett sådant programkan också användas för att i det årliga budgetarbetet presentera planer ochprioriteringar. Krav på en långsiktig planering kommer att ställas i sambandmed att treåriga budgetperioder införs. Innan så sker bör emellertid riksdageni allmänhet ta ställning till utbyggnaden av verksamheten vid en institution isamband med det årliga budgetarbetet. Utskottet är således inte berett attföreslå att nu fastställa en plan för den kommande utbyggnaden avverksamheten vid . Med hänvisning till det anförda förslårutskottet att avslår yrkande 18 i motion Kj-370. Utskottet anser att det är motiverat med en förstärkningav anslaget till nästa budgetår men kan inte tillstyrka detbelopp som föreslås i motionen. bör därför med avslag på motionensyrkande 19 vid medelsanvisningen beräkna medel i enlighet med regeringensförslag. Förslag till en ny organbation för statens sjöhbtorbkamuseum läggs fram. Den innebär bl.a. att benämningen skall vara statenssjöhistoriska museer, som skall driva två museer, nämligen sjöhistoriskamuseet och . Det senare föreslås utgöra en egen intäktsfinansieradresultatenhet. Utskottet tillstyrker förslaget om en ny organisation. I den mån det uppkommer överskott från skalldetta kunna användas för andra ändamål. Utbildningsministern anför att en vissdel av överskottet skall kunna användas till bidrag till bevarande avkulturhbtorbkt värdefulla segelfartyg. föreslås godkänna vad somanförts i denna fråga. I motion Kr370 (mp) framhålls att det är svårt att beräknahur stort ett eventuellt överskott från kan bli. Därför bör särskilda medel, nämligen , anvisas som bidrag till bevarandet av segelfartyg (yrkande 15) att användas till skrovreparationer. förslag beslöt vid /87 att en 1989/90:KrU21 konkretprövning skulle göras av vilka åtgärder som behövde vidtas beträffandebevarandet av kulturhistoriskt värdefulla fartyg, i första hand segelfartyg(bet. 1986/87:KrU2, rskr. Det är enligt utskottets uppfattning värdefulltatt ett förslag nu läggs fram om att använda överskott från för stödtill bevarandet av kulturhistoriskt värdefulla segelfartyg. Utskottet anser attdenna möjlighet bör prövas innan man överväger om särskilda medel bör anvisasför ändamålet. Därför bör med avslag på motion Kr370 yrkande 15godkänna vad som förordats i propositionen i denna fråga. Utskottet tillstyrker att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1976:1046) omöverlämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Utskottet föreslår vidare att lämnar utanerinran vad som anförts i propositionen i fråga om gallring av museiföremål. Centrala museer: Vissa kostnader för utställningar ochsamlingar m.m. (G 31) Under anslaget finns innevarande budgetår fyraanslagsposter som avser medel till statens konstmuseer, naturhistoriskariksmuseet, statens musiksamlingar och statens . För det kommande budgetåret föreslås en uppräkning med . avseende anslagsposten Statens konstmuseerför utställningar och allmänkulturell verksamhet samt underhåll och ökande avsamlingarna samt för inköp av konst av nu levande svenska konstnärer. En ökning av medlen för statens konstmuseers inköp avkonst med 4 milj.kr. föreslås i motion Kr290 (m) yrkandena 30 och 33 i motsvarandedel. Utskottet kan för sin del inte tillstyrka den uppräkningav anslaget till statens konstmuseers konstinköp som föreslås i motionen,varför med avslag på motionen i motsvarande del vid medelsanvisningenbör beräkna . i enlighet m.ed förslaget i propositionen. Under en ny anslagspost beräknar regeringen 10 milj.kr.för utveckling av centralmuseernas verksamhet. Av medlen har 2 milj.kr. omdispone rats från anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområ det m.m., medan 8 milj.kr. utgör en förstärkning. En särskild årlig utvecklingsresurs bör enligt utbildningsministern ställas till centralmu seernas förfogande. För att samspelet mellan dem och de regionala museerna skall fungera väl krävs att centralmuseernas egen verksamhet har den kvalitet och de utvecklingsmöjligheter som förväntas, när det gäller institutioner i ledande ställning. De nya resurserna för utveck ling bör inte användas för fasta åtaganden utan för verksamhet av . Det bör enligt utbildningsministern finnas en möjlig- het attförändra medelsanvändningen . Av praktiska skäl 1989/90:KrU21 förordasatt disponerar och fördelar medlen nästa budgetår. Det börenligt utbildningsministern ankomma på att i anslutning tillarbetet med anslagsframställningen för /92 pröva om det ärlämpligt att resurserna disponeras av de fem ansvarsmuseerna, som i sin tur fårfördela medel till övriga centralmuseer inom sitt ansvarsområde eller utnyttjadem tillsammans med dessa museer. I ett antal motioner, nämligen Kr257 (fp) yrkande 14,Kr290 (m) yrkande 32, Kr338 (c) yrkande 2 i motsvarande del och Kr370 (mp)yrkande 4 i motsvarande del, hemställs att de nya medlen till utveckling vidcentralmuseerna skall fördelas direkt av regeringen till museerna att användasefter deras bedömning. Motionärerna anser således att medlen inte skalldisponeras och fördelas av . Utskottet anser att det är motiverat att särskilda medelårligen avsätts för utveckling av de centrala museernas verksamhet, bl.a. medtanke på att ansvarsmuseernas samordnande och rådgivande funktion nu är underutveckling och att även övriga centrala museer kan förväntas möta en ökadefterfrågan på expertkunskaper. Utskottet anser att beträffandeutvecklingsmedlen för nästa budgetår bör acceptera regeringens förslag attfördelningen skall ske genom försorg. Utskottet förutsätter attkulturrådet och de centrala museerna tillsammans prövar om en annanfördelningsordning bör tillämpas fortsättningsvis. 1 propositionen nämns somexempel att medlen kan disponeras av ansvarsmuseerna och fördelas vidare avdem. Även andra fördelningsmodeller är tänkbara. Utskottet förutsätter attregeringen i nästa års budgetproposition för redovisar deöverväganden som gjorts i frågan och lägger fram de förslag som dessa har lettfram till. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Kr257yrkande 14, Kr290 yrkande 32, Kr338 yrkande 2 och Kr370 yrkande 4, de bådasistnämnda motionsyrkandena i motsvarande del. De föreslagna medlen för utveckling av centralmuseernasverksamhet bör enligt motion Kr290 (m) ökas med 12 milj.kr. till totalt 22milj.kr. (yrkande 31 och yrkande 33 i motsvarande del). De ökade medlen skallbl.a. användas till utveckling av kontakterna mellan museerna och omvärlden ochtill utveckling av marknadsföringen av museernas verksamhet. Utskottet föreslår att anvisar det belopp,nämligen 10 milj.kr., som regeringen föreslagit för utveckling avcentralmuseernas verksamhet och avstyrker därmed bifall till motion Kr290 i vadavser en ökning av beloppet till 22 milj.kr. De centrala museernas riksöverjp-ipande ansvar motiverarenligt motion Kr338 (c) ett särskilt bidrag om 2 milj.kr. tillvandringsutställningar (yrkande 15). Dessa medel bör omfördelas från anslagetBidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. Utskottetbehandlar frågan om medelsanvisningen under anslaget 1989/90:KrU21Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. i betänkandel989/90;KrU17. Utskottetanser att det inte bör beräknas särskilda medel under förevarande anslag tillvandringsutställningar anordnade av de centrala museerna. Dessa museer börsjälva pröva om de medel de disponerar skall användas exempelvis förvandringsutställningar. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 15 i motionKr338. 1 motionKr375 (s) hemställs att ansvarsmuseerna skall tillföras medel till stöd för det regionala arbetet (yrkande 3). I motionen nämns det behov av stöd som finns hos vissa mindre, naturvetenskapliga museer knutna till universiteten. Dessa museer bör enligt motionärernas me ning få bättre möjligheter att delta i den ekologiska kunskapssprid ningen. Motsvarande behov finns även hos andra mindre, regionala eller lokala museer inom olika ämnesområden. Utskottetkan inte tillstyrka att närmare bestämmer i vilken form de centralamuseerna skall stödja andra museers arbete och utveckling. Utskottet erinrar omatt särskilda medel anvisades vid /87 för utvecklingsverksamhetinom museiväsendet (prop. 1986/87:97, bet. KrU21, rskr. Bland de projektsom påbörjats med dessa medel hör ett som rör ekologisk kunskapsspridning.Utskottet har i det föregående tillstyrkt att särskilda medel anvisas nästabudgetår för de centrala museernas utveckling. Därigenom ökar dessa museersmöjlighet att stödja andra museer, t.ex. inom det av motionärerna nämndaämnesområdet. Utskottet avstyrker motionen med hänvisning till det anförda. Bidrag till (G 32) Utskottettillstyrker regeringens förslag. Bidrag till vissa museer (G 33) AnslagetBidrag till vissa museer innefattar innevarande budgetår bidrag till sju olikaändamål för vilka beräknas medel under särskilda anslagsposter. AnslagspostenArbetets museum uppgår innevarande budgetår till 5 milj.kr.Utbildningsministern anför att sedan en överenskommelse träffats omdispositionsrätten till museifastigheten i finns de formellaförutsättningarna för att verksamheten skall kunna bedrivas i enlighet medangiven målsättning. I syfte att ge museet även de ekonomiska förutsättningarnahärför föreslås anslagsposten nästa budgetår ökas till . Enligtmotion Kr290 (m) bör inte anvisa medel till bidrag till museum. Förevarande anslag bör därför minskcis med . i förhållande till regeringens förslag (yrkande 34). En minskning av bidraget till museet med 3 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag yrkas i motionerna Kr257 (f{)) yrkande 15 och ,., Kr338 (c) yrkande 16. Utskottet anser att det är motiverat att Arbetets museum nästa 1989/90:KrU21 budgetårerhåller de av regeringen förslagna medlen till verksamheten. Utskottetföreslår i enlighet härmed att avslår motionsyrkandena. /\rkiv för dekorativ konst är en institutioninom i som till största delen finansieras meduniversitetsmedel. 1 tre motioner, nämligen Kr239 (m), Kr257 (fp) yrkande 16och Kr312 (mp), tas frågan upp om stöd under förevarande anslag till museet. 1motionerna betonas detta museums unika verksamhet och samlingar. Motionärernaframhåller att museet har både ett stort vetenskapligt värde och stor betydelseför studerande och för konstintresserade. Motionärerna anser att formerna fördet framtida statliga stödet bör pröveis. 1 den förstnämnda motionen begärs enutredning i frågan, varvid även bör prövas möjligheten att ge museet ställningsom ansvarsmuseum. 1 de två andra motionerna hemställs om ett bidrag underförevarande anslag på . nästa budgetår i avvaktan på den i motionernaföreslagna prövningen av den framtida finansieringen. i har diskussion förts i frågan omett ändrat huvudmannaskap och en ändrad finansieringsform för dekorativ konst. Diskussionerna har dock inte resulterat i något förslag ifrågan från sida. Utskottet är bl.a. mot denna bakgrund inteberett att tillstyrka att anvisar särskilda medel till museet förnästa budgetår under förevarande anslag. Utskottet avstyrker med hänvisningtill det anförda motionerna Kr239, Kr257 yrkande 16 och Kr312. Bidrag till regionala museer (G 34) Från anslaget utgår statsbidrag enligt förordningen(1977:547) om statsbidrag till regionala museer till regionalt verksamt museumsom regeringen har förklarat berättigat till sådant bidrag. Statsbidrag utgårendast till museum som också får bidrag från landstingskommun eller kommun. Statsbidrag utgår i form av bidrag till grundbelopp.Underlaget för beräkningen är det antal grundbelopp som fastställs förmuseerna. Enligt beslut av regeringen är innevarande budgetår 26 museerberättigade till bidrag. Antalet grundbelopp har för innevarande budgetårfastställts till 504. Grundbeloppet har preliminärt beräknats till 155 300 kr.Statens kulturråd fördelar grundbeloppen på de museer som regeringen harförklarat berättigade till statsbidrag. Bidragsunderlaget för varje museummotsvaras av de tilldelade grundbeloppen. Statsbidrag utgår av bidragsunderlaget. 1 inledningsavsnittet till utbildningshuvudtiteln erinrarutbildnings ministern om att den statliga organisationen inom kulturmiljövården bygger på ett samspel mellan den centrala myndigheten riksantikvarie ämbetet och den regionala nivån med och . Länsmuseerna har en nyckelställning gentemot kommunerna. har detprimära ansvaret för att ta till vara kulturvärdena i den yttre miljöngenom den fysiska riksplaneringen och tillämpningen av plan- 1989/90:KrU21 ochbygglagen samt naturresurslagen. I detta arbete deltar somspecialistorgan (bil. 10 s. 55). Det finns ingen annan instans som kan ersättalänsmuseet om detta brister i kulturmiljöarbetet. deltagande ikulturmiljövården har alltsedan det nuvarande statsbidragssystemet infördesvarit ett grundläggande villkor för statsbidraget till länsmuseerna. Villkorethar aldrig formaliserats, t.ex. genom att knytas till krav på en vissverksamhetsvolym. Utbildningsministern ser inte heller att ett sådantförfarande skulle kunna aktualiseras. Det vore olämpligt med tanke på attmuseerna är självständiga kulturinstitutioner och att kulturmiljövården är enintegrerad del i museets övriga verksamhet (bil. 10 s. 71). I betänkandet (Ds 1989:36) Kultur i hela landet harföreslagits att stödet till de regionala museerna skall ökas och att det isamband med ökningen skall ställas krav på att museerna utarbetar samladeverksamhetsprogram där målen för de olika verksamhetgrenarna preciseras. Utbildningsministern anser att en kraftig allmänförstärkning av länsmuseistödet med 225 nya grundbelopp är motiverad. Eftersom förutsättningarna för statsbidrag har varitatt de statliga bidragen motsvaras av satsningar från länsmuseernas huvudmänanser utbildningsministern att tyngdpunkten i förstärkningen bör ligga pånästkommande budgetår för att ge huvudmännen tid för planering m.m. Därför föreslåsatt bidrag /91 ges till 50 nya grundbelopp. Förslag avses läggasi nästa budgetproposition om bidrag till återstående 175 nya grundbelopp. Vidberäkningen av medelsbehovet för /91 har utbildningsministernutgått från ett grundbelopp på , av vilket statsbidrag utgår . Utskottet behandlar först frågor som rör antaletgrundbelopp nästa budgetår och prioriteringar inom beslutade ramar. I motion Kr338 (c) hemställs att medel skall beräknas förbidrag fr.o.m. till ytterligare 50 grundbelopp genom entidigareläggning av en del av den förstärkning om 175 nya grundbelopp somregeringen aviserat till /92 (yrkande 17). En förstärkning med 50 nya grundbelopp utöver regeringensförslag yrkas även i motionerna Kr257 (fp) yrkande 17 och Kr370 (mp) yrkande20. I den förstnämnda motionen anförs att en sådan förstärkning skulle göradet möjligt att fördela grundbelopp även till iHelsingborg, som inte erhåller sådant statligt stöd.Motionärerna anser också att ökningen skulle kunna göra det möjligt att ökaantalet grundbelopp vid museer med 20. Även i motion Kr370 förordasatt skall vara berättigat till statsbidrag och attmuseet skall tilldelas 30 grundbelopp nästa budgetår. museer bör ävenenligt motion Kr310 (lip) yrkande 2 tilldelas 20 nya grundbelopp, varförriksdagen bör höja anslaget utöver regeringens förslag. Behovet avstatligt stöd till framhålls 1989/90:KrU21 även imotionerna 1989/90:Kr205 (s) och l989/90;Kr311 (c). I dessa motioner yrkasemellertid inte på någon höjning av det totala antalet grundbelopp för dettaändamål. I motion Kr35l (c) anförs att ett bergshistoriskt museumbör anordnas i Långban i med utgångspunkt i den kulturhistoriskamiljö m.m. som utgör basen i viss musei- och turistverksamhet där(yrkande 1). För detta ändamål bör tilldelas fem grundbelopputöver vad som tilldelas museet för dess reguljära verksamhet (yrkande 2). Slutligen yrkas i motion Kr366 (fp) att glasmuseet iVäxjö, som är en del av , skall erhålla ökat stöd inom ramen för deökade medel som begärs i motion Kr257 (fp). Systemet med statligt stöd till regionala museer infördesfr.o.m. /78 (prop. 1976/77:100, bet. KrU 37, rskr. Syftetmed bidraget var att trygga verksamheten vid regionala museer för vilka landstingoch kommuner tagit ett huvudansvar. Genom bidraget skulle bl.a. kravet på enkvalificerad kulturminnesvårdsexpertis i regionerna tillgodoses. Det är enligt utskottets uppfattning ett mycket viktigtsteg som tas i fråga orn uppbyggnaden av stödet till de regionala museerna.Det finns starka skäl som talar för att bör anvisa medel som medgeren kraftig ökning av antalet grundbelopp. Bl.a. har museernas ansvar blivitstörre genom att den traditionella kulturminnesvården numera vidgats till attavse det vidare begreppet kulturmiljövård (prop. 1987/88:104, bet. KrU 21,rskr. Utskottet har vid sina överväganden funnit att länsmuseerna redanunder /91 bör tillföras fler grundbelopp än vad regeringenföreslagit. slår en utökning med 50 grundbelopp. Med hänsyntill behovet av tid för planering bör dock dessa grundbelopp inrättas förstfr.o.m.