bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — I propositionen betonas kulturpolitikens betydelse för attskapa regional utveckling, dels som en dynamisk faktor för människorna i regionen,dels utifrån en näringspolitisk synvinkel när kulturvärdena vägs in vid val avlokalisering av företag etc. Därutöver kan en satsning på kulturen ha ensärskild betydelse för kvinnorna i regionen. I årets budgetproposition (prop.100, bil 10, s. 53 f.) har regeringen också presenterat förslag till enomfattande kulturpolitisk reforminsats i vilken tyngdpunkten ligger på attstärka kulturens ställning i hela landet. har tidigare anslagit medel tillförsöksverksamheter inom kulturområdet som särskilda regionalpolitiska insatserför Bergslagen, norra inland resp. . Så långtinsatserna har kunnat utvärderas har de fallit väl ut när det gällt att medrelativt begränsade medel skapa ett ökat utbud av kulturverksamheter i deaktuella regionerna. Enligt föredraganden bygger kulturpolitiken på att Statenerbjuder ökade insatser på den regionala nivån som det fordras enmotprestation av landsting och kommuner i form av medverkan i reformarbetet medinsatser som samordnas med de statliga- I propositionen föreslås att länsstyrelserna ges möjlighetatt delta i finansieringen av kultursatsningar med medel ur anslaget förregionala utvecklingsinsatser. För de tre nordligaste länen tillkommer ocksåförslaget om det gemensamma anslaget för särskilda infrastrukturåtgärder. Ävendetta anslag bör kunna utnyttjas inom kulturområdet. Länsstyrelserna har godaförutsättningar för denna delvis nya uppgift genom sina kontakter medkulturmiljövården och de kulturinstitutioner som har ett regionalt ansvar ilänen. 1 sitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet, KrU7y, fogatsom bilaga till detta betänkande, konstaterar kulturutskottet medtillfredsställelse att kulturpolitiken ägnas stor uppmärksamhet i propositionenoch, framför allt, att kulturinsatser tillmäts stor betydelse i ett regionaltperspektiv. ställer sig bakom de i propositionen redovisadesynpunkterna, vilka står i god överensstämmelse med den syn på kulturensbetydelse för människorna som kulturutskottet gett uttryck åt i olikasammanhang. Även kulturutskottet anser det angeläget att satsningarna inomkulturområdet för att stärka regional utveckling och regional identitetförstärks. Vad beträffar förslagen i årets budgetproposition på kulturensområde informerar kulturutskottet att det funnit skäl att i vissa avseendenföreslå ett förstärkt stöd utöver det av regeringen föreslagna (bet. KrU17, 19och 21). I enlighet med det synsätt på kulturen som en betydelsefull faktor förden regionala utvecklingen som kulturutskottet tidigare gett uttryck åttillstyrks att länsanslagen skall få användas också för projektstöd inomkulturområdet liksom att de särskilda resurserna för infrastrukturåtgärderskall kunna utnyttjas för insatser inom kulturområdet. Kultursektornoch länsanslagen behandlas i ett par centermotioner. och () ansluter sig i motion A53 till 1989/90:AU13 propositionensförslag endast under förutsättning att länsanslagen får en kraftig uppräkning.Den av regeringen föreslagna anslagsnivån är inte tillräcklig i dettasammanhang. beredningsarbete bör vidare ske i nära kontakt medlandsting och kommuner. Samma synpunkter uttrycks i motion Al 12 av JanHyttring m.fl. (c). Hänvisning kan också göras till partimotion. uttalar i sitt yttrande att det taravstånd från det synsätt som kommer till uttryck i motionerna A53, Al 12 och Al18 i här aktuellt avseende. Oavsett om länsanslagen kommer att höjas iförhållande till regeringens förslag måste nämligen enligt kulturutskottetsmening insatser för kulturen tillmätas samma vikt som insatser inom andrasektorer. Det är enligt kulturutskottet angeläget att arbetsmarknadsutskottetslår fast denna princip då förslag om länsanslagen avges till . Om såinte sker finns en betydande risk för att insatser på kulturområdet får ståtillbaka i en prioriteringssituation gentemot projekt inom andra sektorer litanatt en rejäl jämförelse mellan de olika projektens betydelse frånregionalpolitisk synpunkt görs. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerkulturutskottet de angivna motionsyrkandena. Även utskottet anser att den föreslagna förändringen närdet gäller att utnyttja länsanslaget för olika insatser inom kulturområdet ärav stor och positiv betydelse, inte minst för kvinnorna. Utskottet vill liksom kulturutskottet avvisa den motionssynpunkten att kultursatsningarendast skulle vara möjliga om länsanslagen uppräknas. Med hänvisning till attkulturfrågorna hör till den infrastruktur, i vid mening, som kan stå förutveckling och dynamik i en region anser utskottet att satsningar också inomkultursektorn är en förutsättning för regional utveckling. I likhet medkulturutskottet anser utskottet det angeläget att kultursektorn skall tillmätasbetydelse på samma sätt som övriga sektorer. Att på något sätt försökakvantifiera denna betydelse anser dock utskottet varken vara möjligt ellerönskvärt. Med hänsyn till att kommuner och landsting ofta är huvudmän för deregionala kulturinstitutionerna kommer sjäh/fallet även kommuner och landstingatt få medverka i beredningsarbetet. Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i motsvarande del och avstyrker de behandlade motionerna iberörda delar. I motion Alll av m.fl. (c) begärs enutredning för att förutsättningslöst se på organbationen av centrumbildningarnapå kulturområdet. Utskottet vill i detta fall hänvisa till kulturutskottetsyttrande. Med hänsyn till att det pågår en översyn hos avbidragsgivningen till centrumbildningarna i samråd med och till att centrumbildningarna inte är statliga organ avstyrks yrkandet. I motion Alll (c) behandlas vidare frågan omregionalpolitbkt stöd till etablering av bokhandlare resp. till kulturarbetare. Det av förordade anslaget för landsbygdsutveckling borde kunna användas 133 liksomäven investeringsstöd och sysselsättningsstöd. erinrar i sitt yttrande om bokhandelnsviktiga kul- 1989/90:AU13 turpolitiska funktion och att den utgör enbetydelsefull del av den kommersiella servicen. När det gäller stöd till näringsidkare villarbetsmarknadsutskottet liksom kulturutskottet peka på att de allmännaregler som kommer att föreligga för stöd till näringsidkare i första hand fårprövas. Därutöver finns det inom ramen för glesbygdsstödet redan nu möjlighetatt lämna stöd till fackhandelsservice, t.ex. bokhandlare, om det är avsärskild betydelse för konsumenterna i ett glesbygdsområde. Med det anfördaavstyrks motion Alll i denna del. I propositionen anförs att kommunikationerna har enavgörande betydelse för den regionala utvecklingen. I beslut underriksmötet /88 om mål och inriktning för trafikpolitiken slås fast att detövergripande målet är att erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olikadelar en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Enligt propositionen behöver desamhällsekonomiska modellerna utvecklas för att de regionalpolitiska effekternaav investeringar i kommunikationssektorn skall kunna bedömas. Expertgruppenför forskning om regional utveckling (ERU) bör kunna medverka till att sådanamodeller utvecklas. Vidare informeras att regeringen tillsatt en särskildutredare (dir. K 1989:B) med uppgift att lämna förslag på hur detregionalpolitiska transportstödet skall utformas . Utredningen skallockså behandla stödet till Vänersjöfarten, stödet till godstransporterna i glesbygdm.m. Resultatet av översynen skall föreligga . Regeringen har uppdragit åt berörda kommunikationsverk attutarbeta och redovisa sina långsiktiga investeringsplaner till den 1 januari1991. I samband därmed har uppdrag givits åt ochboverket att ta fram olika underlag avseende miljövårdsfrågor. Denna samordnadeplanering syftar till att ge ett bättre underlag för beslut omresurstilldelningen till transportsektorn som helhet. Inom denna ram förordinarie investeringsplanering bör de olika förslagen från denregionalpolitiska kommittén hanteras. Industriministern avstår från att idetta sammanhang ta ställning till specifika utbyggnadsprojekt vad avservägar, järnvägar eller flygplatser. kommunisterna yrkar i sin motion A107 påett tillkännagivande angående kommunikationerna och motverkande av enbilkrävande infrastruktur. Motionärerna beklagar att det inte finns några somhelst miljö- och energiaspekter på kommunikationssektorn i propositionensbeskrivning. Av miljö- och energiskäl måste ökningen av bil- och flygtrafikenbrytas. Även andra skäl talar för ett ökat kollektivt, spårbundet resande.Bilismen skall gynnas där den är samhällsekonomiskt lönsam (inkluderatmiljökostnader) dvs. framför allt i inland. Vpk menar vidare attinfrastrukturen måste ses över i stortoch att vi inte får bygga oss fast i ett bil- och flygberoende. Det 1989/90:AU13 kan intevara riktigt att bygga på ett sådant sätt att långväga pendling tvingas fram.Vpk efterlyser en långsiktig strategi för att motverka en sådan felaktiginfrastrukturuppbyggnad. har yttrat sig över de nämnda yrkandena. Iyttrandet, TU2y, vilket som bilaga är fogat till detta betänkande, erinrartrafikutskottet om det trafikpolitiska målet. Vidare beskriver trafikutskottetbl.a. de medel som står till buds inom den statliga trafikpolitiken för attuppnå målet. Det framgår att bilismen är en förutsättning för samhället, menatt bilismen måste beakta de säkerhets- och miljökrav som samhället ställer. finner inte skäl ompröva beslutoch avstyrker därför för sin del de båda motionsyrkandena. På de grunder som trafikutskottet anfört i sitt yttrandeansluter sig utskottet till trafikutskottets uppfattning och avstyrker motionA107 i aktuella delar. I motton Alll av m.fl. (c) begärs enutredning om reglerna för transportstöd. Direktiven bör klargöra atttransportstödet också fortsättningsvis blir en ersättning för företagensfördyrade transportkostnader. (vpk) anser i motion A61 att efterinhämtande av underlagsmaterial i fråga om bl.a. godsinventering ochfinansieringssystem bör hos regeringen begära förslag om utvecklingav sjöfarten på , Glafeorden etc. Utskottet vill i likhet med trafikutskottet erinra omatt regeringen tillsatt en särskild utredare med uppgift bl.a. att seöver stödet till godstransporter i glesbygd samt transportsystem.Enligt direktiven bör transportsystem i form av vägar, järnvägaroch sjöfart ses i ett samlat perspektiv. I avvaktan på resultatet av den nämndautredningen avstyrker utskottet för sin del de nämnda yrkandena. framhåller vidare i motion Alll attinvesteringar i det större vägnätet och nya vägsträckningar för utbyggnad avEuropa- och riksvägar inte bör finansieras med regionalpolitiska medel utanöver ordinarie väganslag. Investeringar i vägnätet tas även upp av (båda c) i motion A53. Enligt motionärerna har detlågtrafi-kerade vägnätet fått stå tillbaka för satsningarpå motorleder och andra stora leder. Motionärerna föreslår att 40 milj. kr.öronmärks och anslås till förbättring av vägnät under budgetåret1990/91. I motion A52 av m.fl. (s) framhålls att detbehövs ett statligt stöd för ett system med regionala snabbspårvägar runtMalmöLund och . anför i sitt yttrande att statligfinansiering av vägbyggen sker via sjätte huvudtitelns anslag B 3. Byggande avriksvägar och B 4. Byggande av länstrafikanläggningar samt i vissa fall medAMS-medel för beredskapsarbeten. Av propositionen framgår att det före- slagnainfrastrukturanslaget inte bör kunna användas för investeringar 1989/90:AU13 av typenvägar, järnvägar, flygplatser osv. , som delar dennauppfattning, finner att syftet med motion Alll i denna del därmed ärtillgodosett. avstyrker även yrkandet om regionalasnabbspårvägar med hänvisning bl.a. till den befintliga investeringsplaneringen. Utskottet biträder trafikutskottets uppfattning påsamtliga refererade punkter och vill tillägga att såväl Europa- och riksvägarsom vägnätet i bör behandlas inom ramen för den ordinariedecentraliserade investeringsplanering som gäller för vägväsendet. Med detanförda avstyrks motionerna A52 (s), A53 (c) och Alll (c) i behandlade delar. I motion A78 av och (båda c) föreslås att medel från infrastrukturanslaget kan utgå till etableringav ett nationellt centrum för trafikfrågor i BorlängelFalun. Forskning ochutbildning om trafik och trafiksäkerhet bör komplettera de myndigheter inomtrafikområdet som redan finns etablerade i /. har yttrat sig över detta motionskrav ochdärvid utförligt beskrivit forskning och utveckling inom det transporttekniskaområdet vid högskolan i , trafikinriktad utbildning vid högskolanm.m. Utskottet hänvisar till detta yttrande. finner inte någonriksdagens åtgärd erforderlig med anledning av motionsyrkandet. På de grundersom trafikutskottet anfört anser utskottet att någon åtgärd inte ärpåkallad och avstyrker därmed motionsyrkandet. Enligt propositionen bör regionala utvecklingsinsatserinnefatta miljömässiga bedömningar av utvecklingsinsatsernas förutsättningaroch konsekvenser. Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) börfå till uppgift att initiera och bedriva forskning om sambanden mellan miljö-och regionalpolitik. En övergripande princip i miljöpolitiken är att utsläppeni första hand skall åtgärdas vid källan. En annan princip är att kostnadernaför att minska miljöskadorna skall bäras av dem som orsakar skadorna. Mot dennabakgrund bör miljöinvesteringar inte generellt innefattas i underlaget förregionalpolitiska stöd. Regionala aspekter förväntas bli behandlade i enmiljöpolitisk proposition som planeras . de gröna föreslår i motion A106 att man påden kommunala och regionala nivån skall ges ökade befogenheter att driva enradikalare miljöpolitik än på riksplanet. Det finns enligt motionärerna ettallvarligt glapp mellan kommunernas utökade ansvar, t.ex. enligtmiljöskyddslagen, och deras befogenheter att åtgärda problemen. Som exempelanförs att kommunerna inte har möjlighet att generellt förbjuda användningen avkemikalier som påverkar reningsverkens funktion och förgiftar rötslammet så attdet inte går att återföra till jordbruket. som yttrat sig i denna fråga (JoU5y)erinrar om att man behandlat regeringens förslag om avfallshantering (prop.1989/90:100 bil. 16, J0UI6). har därvid till- 1989/90:AU13 styrkt ettförslag om utvidgning av det kommunala ansvaret för avfallshanteringen. Vadsärskilt beträffar slam från kommunala reningsverk innefattarbudgetpropositionen ett program för att senast få bort defarligaste ämnena i slammet. Målet är att slam fortlöpande skall kunnautnyttjas inom bl.a. jordbruket utan risker för miljö och hälsa.Jordbruksutskottet finner ingen anledning att föreslå någon särskild riksdagensåtgärd med anledning av motion A106 yrkande 21. Utskottet instämmer i jordbruksutskottetsställningstagande med hänvisning till de skäl som jordbruksutskottet harangivit. Härutöver vill utskottet stryka under angelägenheten av det aviseradeuppdraget till ERU angående forskning om sambanden mellan miljöförhållanden ochregional utveckling. Med det anförda avstyrker utskottet motion A106 imotsvarande del. I propositionen betonas att en positiv regional utvecklingär av stor betydelse även för det civila och militära försvaret. Försvaret gerockså liksom många andra verksamheter en regionalt fördelad sysselsättning. Avberedskapshänsyn är det viktigt att bosättning, samhällsservice m.m. kanupprätthållas i hela landet, inte minst i norra . I motion A93 tar m.fl. (c) uppskärgårdsbefolkningens speciella roll inom försvaret. Enligt motionärerna berordet svenska totalförsvarets resurser i hög utsträckning på vad det civilasamhället kan erbjuda i form av personal, tjänster och varor. När bofastaskärgårdsbor tvingas "gå i land" försvagas den svenska beredskapen,vilket bör tas med i kostnadskalkylen för en nödvändig skärgårdspolitik. I likhet med propositionen vill utskottet betona värdet aven positiv regional utveckling i hela landet även ur beredskapssynpunkt. har anfört är en balanserad befolkningsutveckling i olikadelar av landet ett av de mål som skall främjas genom regionalpolitiken. Iårets budgetproposition, bilaga 6, s. 6566, redovisas de insatser som gjortsunder vad gäller regionala mål- och riskanalyser urförsvarssynpunkt. Arbete pågår alltjämt på myndighetsnivå. Med det anfördaavstyrker utskottet det aktuella motionskravet. Skattefrågor i ett regionalt perspektiv I propositionen behandlas i första hand skattereformen.Reformen, som genomförs , innebär en genomgripande för ändring av det svenska skattesystemet. De regionalpolitiska effekterna av skattereformen bör belysas i samband med analysen av reformen i stort. Sänkningen av skattesatserna ger en begränsad skattelättnad för regioner med låga inkomster. Övergången till en mer likformig be skattning av löneförmåner och kapitalinkomster ger därför en sam mantaget förhållandevis stor skatteökning för personer, och därmed regioner, med höga inkomster. Fastighetsskatten ökar väsentligt bl.a. i 137 Vidare anförs i propositionen att skatteutjäm- 1989/90:AU13 ningssystemethar en utomordentligt stor betydelse för att skapa regional utjämning, vilkettidigare har tagits upp. Motionernabehandlar olika skattefrågor i ett regionalt perspektiv. I kommunisternas motion A107 anförs attkvittningsrätten mellan tjänsteinkomster och underskott i rörelse är ettproblem som återstår att lösa. Kvittningsrätten har en avgörande betydelse vadgäller tillkomsten av småföretag i glesbygden, speciellt jordbruk. Som ett ledi småföretagsutveckling görs även i motion A53 av och (båda c) en positiv markering beträffande en viss bibehållen kvittningsrätt.Därutöver föreslås sänkning av arbetsgivaravgiften och möjligheter tillskattefritt sparande för att satsa i företag genom ett personligtinvesteringskonto. Inrättande av personligt regionalpolitiskt investeringskontoföreslås även i motion Alll av m.fl. (c). Effekterna av fastighetstaxeringen i särskilt utsattaskärgårdsområden behandlas i motion A93 av m.fl. (c). I motionA106 av m.fl. (mp) begärs en översyn av fastighetstaxeringenför permanent boende i vissa attraktiva turistorter. Enligt motionärerna böralternativa principer gälla för beskattning av fastigheter i områden medfritidsbebyggelse. En nedsättning av mervärdeskatten för att främja turismeni stödområdena förordas i motion A107 av kommunisterna. Ävenstatens turistråd har pekat på detta, anförs det i motionen. I motion A107 (vpk) yrkas vidare på skattefrihet försvamp-, bär-och kottplockning. I glesbygden är detta ett mycket viktigttillskott till försörjningen, som dessutom tar tillvara tillgångar i skogen,som annars skulle ruttna bort. Även m.fl. (c) begär imotion A79 sådan skattebefrielse av regionalpolitiska skäl. Enligt motionärernaär det en felaktig utveckling att samhället tvingar uppköpare och industrieratt importera dessa råvaror. Avdraget för bilresa mellan bostad och arbetsplats börenligt motionerna Alll av m.fl. (c) och A53 av (båda c) höjas till /mil. Motionärerna menar att avdragetär fördelningspolitiskt betydelsefullt eftersom befolkningen på landsbygden ochi skogslänen har klart lägre inkomst än genomsnittet. har yttrat sig över ovanstående motioner isitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet, SkU3y, vilket finns fogat sombilaga till detta betänkande. framhåller därvid att motsvarandeeller liknande yrkanden väckts under den allmänna motionstiden . Samtligadessa frågor kommer att behandlas av skatteutskottet i anslutning till deskattepropositioner som föreläggs . Det finns därförenligt skatteutskottets mening inte anledning att nu gå in på en närmareprövning av de motionsyrkanden i dessa skattefrågor som väckts i anslutningtill proposition 76. avstyrker därför motionerna i dessa delar. Utskottet gör följande bedömning. anför isitt yttran de att samtliga upptagna motionsfrågor kommer att behandlas av 138 skatteutskottet . Med hänsyn till den förestående behand- lingen avskattereformen anser inte heller utskottet att det i detta 1989/90:AU13sammanhang finns anledning att gå in på enskilda delar av skattesystemet.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla angelägenheten av att deregionalpolitiska effekterna av skattereformen följs upp och utvärderas. Meddet anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. I propositionen konstateras att de regionalpolitiska målenuttrycker en jämlikhetsuppfattning som också innefattar jämställdhet. För engod regional utveckling är kvinnors kompetens och särskilda erfarenheternödvändiga inslag. Kvinnornas insats på arbetsmarknaden är också en avförutsättningarna för fullföljande av den ekonomiska politiken. Liksom den regionalpolitiska kommittén anserindustriministern att jämställdhetsinsatser huvudsakligen skall bedrivas inomramen för olika organs ordinarie verksamhet. Under vissa omständigheter kandock speciella insatser erfordras för att driva på utvecklingen i önskadriktning. På annan plats i dettai betänkande behandlas förslag med betydelseför kvinnor, bl.a. åtgärder för kvinnor som startar företag, förlängning avmedflyttandebidraget inom arbetsmarknadspolitikens ram samt användning avlänsanslaget även för kulturinsatser. kommunisterna behandlar olika frågor medanknytning till jämställdhet i sin motion A107. Enligt vpk innehåller propositionenvackra ord om kvinnor men få förslag till konkreta åtgärder. Regionalpolitikensutformning har missgynnat kvinnorna, eftersom det regionalpolitiska stödethittills främst har gällt manliga yrken. Könskvoteringsregeln att minst 40 %av det antal arbetsplatser som tillkommer till följd av stödet skallförbehållas vartdera könet kan syn£is jämlik men mot bakgrund av attmerparten av stödet går till manliga sysselsättningar missgynnas kvinnornasystematiskt. Vpk menar att det regionalpolitiska stödet nu måsteomprioriteras och gå till kvinnor i större utsträckning. Även tar i motion Al 18 upp frågan omkönskvoteringen och vill därvid betona målsättningen om att av denytillkommande arbetstillfållena skall förbehållas vartdera könet. Utskottet kan konstatera att en utredning omkönskvoteringen, som gjorts på uppdrag av ,visar att kvoteringen fört med sig en breddad arbetsmarknad för kvinnorna i deaktuella regionerna. Utskottet har i avsnittet Företagsstöd uttalat sintillfredsställelse med könskvoteringsregelns bibehållande. Denna regel harhittills mest använts för att kvotera in kvinnor på mansdomineradearbetsplatser och utgör på det viset ett led i ansträngningarna att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden. Utskottet vill med det anförda ta avstånd frånden uppfattning som kommer till uttryck i motion A107 och slå fastkönskvoteringsregelns positiva roll i regionalpolitiken. Mot bakgrund av deninformation som ges i propositionen påkallar yrkandet i motion Al 18 intenågon åtgärd. Utskottet avstyrker därmed motionerna A107 (vpk) ochAl 18 (c) i tillämpliga delar. Vpk framhåller i motion A107 att det behövs forskning omkvinnor 1989/90:AU13 på landsbygden, bl.a. med inriktning på vad som krävs avregionala satsningar. Vidare föreslår vpk en försöksverksamhet medsexlimmars-dag inom vård och omsorg i stödområde 1 och vill till detta anslå338 milj.kr. (vpk) pekar i motion A108 på behovet att ta tillvara kvinnors kunskaper och erfarenheter på ett bättre sätt och på behovet avsex timmars arbetsdag inom vård och omsorg i inlandet. Utskottet vill anföra att forskningsområdet kvinnor pålandsbygden ingår som ett område bland andra inom regionalpolitisk forskning.Bl.a. pågår arbete inom ERUs ram. Motionskravet påkallar enligt utskottetsuppfattning ingen särskild åtgärd. Beträffande vpk:s krav på kortarearbetstid för vårdpersonal i stödområde 1 vill utskottet hänvisa till attriksdagen under innevarande har tagit ställning till den allmännafrågan om förkortad arbetstid för vårdpersonal (AU2). Därvid har utskottetanfört att frågor om arbetstidens längd och förläggning i första hand är enfråga som arbetsmarknadens parter har att ta ställning till. Utskottet harinte ändrat uppfattning i denna fråga och avstyrker därför motionerna A107 ochA108 i aktuella delar. I flera motioner begärs regionalpolitbkt stöd tillsärskilda satsningar på kvinnor.