bet · GD01AU11 · 1989-12-31 00:00:00 — Ersättningsda garna är 300, vilket innebär att ersättning kan utbetalas under ett drygt år. En del arbetssökande kan passiveras därför att de tycker sig ha mycket god tid. Det blir svårt för förmedlaren att få gehör för förslag om utbildningsinsatser, byte av bransch eller flyttning till annan ort. Motionärerna föreslår att stämplingstiden indelas i tre perioder vardera med omprövning emellan varvid en redogörelse skall 48 lämnas förvidtagna åtgärder. De understryker att avsikten inte är att 1989/90:AU11försämra villkoren utan att göra förmedlingen mer aktiv och öka rörlighetenpå arbetsmarknaden. En motion med motsvarande innehåll behandlades i det avriksdagen godkända betänkandet AU 1986/87:11. Utskottet ansåg då attresultaten av de av AMS fastställda riktlinjerna för att motverkalångtidsarbetslöshet borde avvaktas innan man går vidare och prövar åtgärder avdet mer ambitiösa och mer resurskrävande slag som motionärernaförespråkade. Enligt nu gällande anvisningar från /VMS tillarbetsförmedlingarna i den s.k. skall förmedlingen ha fortlöpandekontakter med den sökande, som är skyldig att vara anträffbar. Förmedlingenskall skall också anvisa lämpligt arbete och meddela kassan ochlänsarbetsnämnden om sådant arbete avvisas. Den som begär ersättning skall göraett återbesök vid den tid som arbetsförmedlingen bestämmer. Om den sökande intebesöker förmedlingen som fastställts efter kallelse eller på annatsätt skall s.k. avanmälan göras. Detta sker genom att meddelande sänds tillarbetslöshetskassan resp. länsarbetsnämnden och innebär att ersättning inteutbetalas förrän det konstaterats att förutsättningar för rätt till ersättningföreligger. Vidare skall arbetslöshetskassan och /VMS underrättas om enarbetssökande som uppbär ersättning avvisar erbjudet lämpligt arbete eller enarbetsmark-nadspolitisk åtgärd. Detsamma gäller om förmedlingen har anledningatt förmoda att sökanden inte vill eller kan anta något som helst arbete. Detbetonas att det är förmedlaren som med sin kännedom om arbetsmarknaden skallbedöma om ett arbete är lämpligt, inte sökanden. Utskottet kan således konstatera att det redan finnsregler med delvis samma syfte som motionärerna efterlyser. Till detta skallläggas att arbetsmarknadspolitiken måste inriktas på aktiva åtgärder som medföratt arbetslöshetstiderna väsentligen kan minskas och arbetskraftsutbudet ökas.Därmed minskar behovet av arbetslöshetsförsäkring. Det är alltså inte genomändringar i försäkringen som arbetslösheten i första hand skall bekämpas utangenom satsningar på utbuds- och rörlighets-underlättande åtgärder. En effektivarbetsförmedling tillsammans med kraftfulla utbildningsinsatser är därvid deviktigaste instrumenten. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion A223. Utskottet behandlar i detta avsnitt slutligen tre motionersom rör bbysslebegreppet i arbetslöshetsförsäkringen. Det är A239 av raelsson och (båda c), A249 av /Vnita och (båda s) och A701 av (). 1 motionerna framförs kritik från delvis likartade utgångspunkter mot tillämpningen av 23 § andra stycket lagen om arbetslöshetsförsäkring och även mot motsvarande regel i lagen om kontant arbetsmarknads stöd. Enligt bestämmelsen i arbetslöshetsförsäkringslagen skall vid be räkning av arbetslöshet enligt första stycket i paragrafen inte tas hänsyn till bisyssla som försäkrad före arbetslöshetens inträde varaktigt utfört vid sidan av heltidsarbete, om bisysslan ej utvidgas under arbets- 49 löshetenoch ej hindrar den försäkjade från att antaga erbjudet lämp- 4 1989/90. Motionärerna gör gällande att en företagare som äger en 1989/90:AU11jordbruks- eller skogsbruksfastighet som verksam hetsmässigt är av litenomfattning enligt senare tids praxis förvägras ersättning om han blir arbetslösfrån huvudsysslan. De anser att detta innebär att arbetslösa företagaresärbehandlas i förhållande till löntagare. I en av motionerna anges som exempeltvå makar som gemensamt äger en liten jordbruksfastighet. Om den ena makensdeltidsanställning upphör kommer hon att få ersättning för inkomstbortfallet.Om den andre maken som driver ett åkeri på heltid blir arbetslös får handäremot ingen ersättning, detta på grund av fastighetsinnehavet. I två avmotionerna begärs en översyn av reglerna i detta hänseende medan motion A701avser ett tillkännagivande om innebörden av 23 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Utskottet vill med anledning av motionerna framföraföljande. Den nyssnämnda regeln ändrades så sent som den . Tidigaregällde som ytterligare förutsättning för att rätten till arbetslöshetsersättninginte skulle påverkas att bisysslan inte omfattade under dagsom vanligen varit arbetsfri i den försäkrades ordinarie arbete förearbetslösheten. Det är de myndigheter som tillämpar bestämmelserna som haratt uttolka bestämmelsernas innebörd. Regeringen eller kan inte mednågon bindande verkan, utöver vad som redan framgått i lagstiftningsärendet,uttala sig om innebörden. Arbetslöshetskassans beslut i ärenden om försäkringenligt lagen kan, efter det att kassan omprövat sitt beslut, överklagas hosAMS. Styrelsens beslut kan överklagas genom besvär hosförsäkringsöverdomstolen. Innan frågan behandlats där saknas enligt utskottetsmening skäl att se över bestämmelserna. Med hänvisning till de anförda avstyrksde nu behandlade motionerna. Regeringen uppskattar medelsbehovet avseende Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag till 4 . för budgetåret1990/91. 1 motionerna A271 av m.fl. (m) och A283 avBörje m.fl. (c) förordas lägre belopp än vad som föreslagits ipropositionen. 1 A271 hemställs att anvisar 3 . förändamålet, dvs. 209 milj. kr. mindre än i propositionens förslag. I A283föreslås ett belopp 3 . Det av regeringen föreslagna beloppet börenligt motionärerna minskas med 60 milj. kr., motsvarande vad som kan sparas ini fråga om KAS med de offensiva satsningar som motionärerna förordar. Utskottethar behandlat den frågan i avsnittet Arbetslöshetsförsäkring. Utskottet ansluter sig till propositionens förslag ommedelstilldelning och avstyrker följaktligen motionerna A271 och A283 i nubehandlade delar. Utskottet hemställer att till Kontant arbetsmarknadsstödoch utbildningsbidrag anvisar ett förslagsanslag på 4 . 1989/90:AU 11 1988/89Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Prop. 2 077 149000 1 891 000 000 1 819 000 000 Reservation1 356 608 000 Regeringen har i budgetpropositionen under punkt B 5 (s.7078) föreslagit att 1. godkänna vad som förordats o)[nåterbetalningsskyldighet för statsbidrag som har lämnats förinvesteringsobjekt, 2. godkänna vad som förordats i fråga om statsbidragetför strukturstöd för byggarbetsmarknaden, 3. till Sysselsättningsskapande åtgärderför /91 anvisa ett reservationsanslag på 1 . Beräknad ändring1990/91 Föredraganden Beredskapsarbeten m. m. Bidrag till arbetslösa för att startaegen verksamhet Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder Särskilda medel(1) Insatser för flyktingar och invandrare 1 575 000 000 15 000 000 50 000 000 72 000 000 1 891 000 000 - 95 000 000 8 000 000 72 000 000 (1)Anslagsposterna Beredskapsarbeten m. m. och Särskilda medel måste räknas ihop för att få fram medelsbehovet för beredskapsarbeten m. m. Medlenunder anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder är under innevarande budgetårfördelade på poster på sätt som framgår av sammanställningen ovan. Totalt settföreslås anslaget minska med 72 milj. kr. under nästa budgetår. Medelsberäkningeninnebär att medlen för anslagsposten Beredskapsarbeten m.m. dras ned med 95milj. i förhållande till innevarande budgetår. Detta bedöms vara möjligtmot bakgrund av dels läget på arbetsmarknaden, dels de åtgärder för utslagna påarbetsmarknaden som föreslagits i proposition 1989/90:62, dels deförstärkningar som föreslås i fråga om arbetsmarknadsutbildningen. Ipropositionen anförs att /VMS även under nästa budgetår bör få 1989/90:AU 11 möjlighetertill flexibilitet i användningen av beredskapsmedlen. vid varje givet tillfålle använda sig av den åtgärd somlångsiktigt förväntas ge det bästa resultatet. Liksom förutsätts enuppföljning ske från /VMS sida. Vidare aviseras i propositionen en kommande översyn avberedskapsarbetenas roll som arbetsmarknadspolitiskt instrument. Översynenskall även belysa beredskapsarbetena inom kulturområdet, skogen, naturvårdenoch investeringsverksamheten. I kommittémotion A252 av moderata samlingspartiet hänvisastill beslut att arbetsmarknadspolitiska medel inte skall användasför reguljär verksamhet. Det konstateras i motionen att de myndigheter somtidigare utfört en mycket stor andel av miljö- och kulturvårdandearbetsuppgifter med hjälp av beredskapsmedel kan räkna med attregelbundet utnyttja sådana medel. Berörda myndigheter anser sig dock inteblivit kompenserade över den ordinarie budgeten, såsom avsikten var, anförmotionärerna. Därför begärs att regeringen återkommer till med enredovisning av konsekvenserna av den förändrade budgetprocessen. I kommittémotion A255 av m.fl. (fp), ivilken förordas en viss minskning av anslagsposten för beredskapsarbeten, betonasvikten av att beredskapsarbeten inom kultursektorn inte påverkas avneddragningen av medel. Utskottet har behandlat motionsförslag om beredskapsmedeloch kulturändamål vid ett flertal tillfållen. I sitt betänkande 1988/89:AU11anförde utskottet bl.a. följande. Utskottet vill liksom föregående år uttrycka sinförståelse för de problem som kan uppstå för kulturminnesvården på grund avosäkerheten i anslagsgivningen. Liksom tidigare vill dock utskottet hävda attutnyttjandet av de arbetsmarknadspolitiska resurserna bör bedömas utifrånarbetsmarknadssynpunkter och inte användas som basresurs för olika angelägnasamhällsområden. När behovet av beredskapsarbeten har minskat i takt med desenaste årens förbättringar i sysselsättningsläget, har självfallet problemuppstått för kulturminnesvården. Enligt utskottets betänkande från föregåendeår är det angeläget att natur- och kulturminnesvården blir mindre beroende avde arbetsmarknadspolitiska medlen. Utskottet kan konstatera att resurserna har utökats förkulturmiljövår den . I årets budgetproposition, bilaga 10, föreslås att anslaget Kulturmiljövård förstärks med sammanlagt 11 milj. kr. Enligt propositionen bör förstärkningen ses som en uppföljning av den stegvisa höjningen av anslaget som skett under budgetåren 1988/89 och 1989/90 med 18 resp. 16 milj. kr. Som ovan nämnts aviseras en översyn av beredskapsarbetenas roll som arbetsmarknadspolitiskt in strument. I samband därmed skall även beredskapsarbetena inom kulturområdet m.fl. områden belysas. Utskottet finner den aviserade översynen angelägen. I avvaktan på resultatet av denna översyn och med hänvisning till vad som i övrigt anförts påkallar motionerna A252 (m) och A255 (fp) i tillämpliga delar inte någon åtgärd. I likhetmed föregående år yrkas i moderata samlingspartiets kom- 1989/90:AU11 mittémotionA252 att det maximala statsbidraget till de syssebättnings-skapande åtgärdernabör sänkas. Kommuner och andra som får möjlighet att få arbete utfört somberedskapsarbete bör svara för minst halva kostnaden. Normalt bör 50 %bidragsandel tillämpas för nya former av sysselsättningsinsatser. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attgrundbidraget till kommunala beredskapsarbeten sänktestill högst av lönekostnaden i vanliga fall. Liksom föregående år villutskottet betona att AMV:s ökade möjligheter att självt utforma insatserna förde berörda grupperna i sig kan innebära en effektivisering. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motion A252 i föreliggande del. I motion A212 av och (båda s) anförs att det bör vara obligatoriskt med yttrande från berördafackliga organbationer vid ansökan om arbetsmarknadspolitbkt stöd. Motionärernapekar på den intressekonflikt som kan uppstå mellan två grupper arbetslösa,nämligen den deltidsarbetande som inte kan återfå sin tidigare heltid och denarbetslösa person som anvisas det aktuella arbetet med hjälp av en arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Enligt motionärerna skulle effektiviteten i insatserna öka om dearbetsmarknadspoli-liska stöden förankrades hos de facldiga organisationerna. Utskottet kan konstatera att de lokalaarbetsmarknadsparterna ingår i arbetsförmedlingsnämnderna, villa är organ församverkan i lokala arbetsmarknadsfrågor. I dessa nämnder kan principiellafrågor av sådant slag som motionärerna aktualiserar tas upp. Med tanke på attde arbetsmarknadspolitiska stöden måste kunna sättas in snabbt för att ge önskvärdeffekt är utskottet inte berett att förorda att de fackliga organisationernasyttranden måste inhämtas i samtliga stödärenden. När det gäller möjligheternatill inflytande för de redan anställda vid företaget vill utskottet hänvisatill arbetsgivarens informationsplikt enligt medbestämmandelagen. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion A212. I anslagsposten för Beredskapsarbeten m.m. inräknas medelför beredskapsarbeten, rekryteringsstöd, bidrag till arbetslösa för att startaegen verksamhet, arbetsmarknadsutbildning, medel för otraditionella insatsersamt för industribeställningar. Enligt propositionen bör /VMS inomanslagsposten få disponera högst 200 milj. kr. för otraditionella insatser,högst 270 milj. kr. för rekryteringsstöd samt högst 200 milj. kr. Det totala medelsbehovet beräknas till 1 530 milj.kr., varav 50 milj. kr. bör stå till regeringens disposition (under delpostenSärskilda medel). 1 propositionen anförs att det är stötande attstatsbidraget för beredskapsarbeten kan bli en ren vinst för den som överlåterett objekt efter att det har fårdigställts. En bestämmelse föreslås därförinföras i förordningen om beredskapsarbete med innebörd att bidrag tillbered-skapsarbete som avser investeringsobjekt skall återbetalas i den omfatt- ning som /VMS beslutar om objektet överlåts. Enligt förslaget bör 1989/90:AU11tidsgränsen sättas till och bestämmelsen börja gälla fr.o.m. den 1 juli1990. Enligt utskottets uppfattning är den föreslagna ordningenändamålsenlig och tidsgränsen väl avvägd. Utskottet tillstyrker därför vad somförordats om återbetalningsskyldighet för statsbidrag som har lämnats förinvesteringsobjekt. 1 ettpar motioner behandlas frågor om deltidsarbetslöshet. och Bo Finnkvist (båda s)framhåller i motion A210 att som det råder en betydandearbetskraftsbrist på många områden är så många som ca 150 000 kvinnor deltidsarbetandedärför att de inte kan få längre deltid eller heltid. Motionärerna anser attkraftfulla insatser måste vidtas för att lösa dessa problem. Även i motion A214 av /Vnderlund och BirtheSörestedt (båda s) framhålls behovet av vidgade åtgärder mot deltidsarbetslösheten.Totalt är omkring 45 000 personer deltidsarbetslösa. Enligt motionärerna ärdet arbetsgivaren som har det största ansvaret för att ge de deltidsarbetslösaheltidstjänster. Om inte arbetsgivaren kan leva upp till detta ansvar bör andraåtgärder vidtas, t.ex. större befogenheter för arbetsförmedlingen att intebehöva anvisa en heltidssökande till ett deltidsarbete. Enligt utskottets uppfattning kan statistiken överdeltidsarbetslöshet ge upphov till viss osäkerhet på grund av de olika sättenatt mäta deltidsarbetslösheten. I SCB:s arbetskraftsundersökning () registrerasantalet undersysselsatta, dvs. sysselsatta personer som arbetat mindre än deskulle vilja göra av arbetsmarknadsskäl. AKU-statistiken baseras på ett statistiskturval och är därför behäftad med viss osäkerhet. För uppgårantalet undersysselsatta till 159 000-189 000 personer säkerhet enligt/VKU. Därutöver sammanräknar arbetsmarknadsverket antaletdeltidsarbetslösa som är registrerade vid förmedlingarna vid månadens slut.Efter omläggning i de statistiska rutinerna har dennastatistik blivit mera tillförlitlig. Denna mätning ger vid handen att antaletdeltidsarbetslösa uppgick till 49 700 personer . Ca 30 %utgjordes av anställda inom vården. Det kan konstateras att antaletdeltidsarbetslösa enligt /VMS statistik trendmässigt har ökat under detsenaste halvåret. Som utskottet informerade i sitt betänkande AUll frånföregående har , i vilken och Landstingsförbundetingår, antagit en rekommendation med innebörd att samtligakommuner och landsting borde erbjuda heltidsarbete till de anställda som såönskar. Enligt AMS mottogs rekommendationen positivt i länen. Emellertid är delendast några få landsting och kommuner som antagit rekommendationen i sinhelhet. 1 , En rapport omhinder och möjligheter () behandlas deltidsarbetslöshetens omfattningoch utveckling. Majoriteten av de deltidsarbetslösa är kvinnor (). Detvanliga är att de en gång börjat ett arbete med kortare arbetstid än 1989/90:AU 11 /Vngående rekommendationen och dess roll anförs följande irapporten. De flesta länsarbetsnämnder tycker att arbetet går trögtoch att det är svårt att få gensvar ute på förvaltningar och arbetsplatser. Etthinder man ständigt stöter på är konsekvenser av budgetdelegering ochdelege-ring av personalfunktioner. Samtliga län tycker att rekommendationenbehövs och ger styrka och stöd i arbetet. Samverkansgrupperna som regelbundetbearbetar problemet gör ett gott arbete men upplever att resultaten intemotsvarar arbetsinsatserna då ständigt nya deltids-markerare tillkommer. Imånga län lågprioriterar arbetsförmedlingen förmedling av deltidsarbete ochanvisar de deltidssökande till heltidsarbete hos andra arbetsgivare. Dennapåtryckningsmetod fungerar, men är svårare att tillämpa i ett län med begränsatutbud av lediga platser. För att bereda deltidsarbetslösa ökad arbetstid har /88 särskilda resurser avsatts. För /91 harmedlen beräknats inom ramen för anslagsposten Beredskapsarbeten m.m. /VMS har detta år gjort en framställning tillregeringen med redogörelse för problemet med deltidsarbetslösheten, vad somgörs och behovet av en kraftsamling för att komma till rätta med problemet. AMSföreslår att tar initiativ till överläggningar medparterna inom de branscher där deltidsarbetslösheten är hög. Vidare anförs attöverläggningarna bör ske i samverkan med styrelsen. Den nuvarande höga nivån av deltidsarbetslöshet inger oroenligt utskottets uppfattning. Utskottet har inhämtat att regeringens överväganden under vårens budgetarbete också kommer att omfatta framställningen frånAMS och att överliiggningar har hållits med arbetsmarknadsparterna.Motionärernas krav har således redan aktualiserats hos regeringen. Medhänvisning till det anförda är någon åtgärd med anledning avmotionerna A210 (s) och A214 (s) inte påkallad. Angående arbetsmarknadsprojektet östra anförs imotion A415 av m.Q. (s) att det är angeläget att noga prövaförutsättningarna att förlänga försöksperioden ytterligare ett budgetår.Motionärerna pekar på att projektet varit lyckosamt genom att utflyttningen harbromsats och drygt 500 arbetstillfållen nyskapats. Resurser för en förlängdförsöksverksamhet bör vara möjliga att prioritera inom ramen för tillgängligamedel. Östra har varit föremål förutvärdering. Bl.a. konstateras att östra har lyckats tatill vara områdets utvecklingsmöjligheter. Utskottet vill peka på att /VMS harmöjlighet att inom ramen för medel för otraditionella insatser vilka delvisockså disponeras av länsmyndigheterna själva ge fortsatt stöd till projekt iutsatta regioner som exempelvis östra . Med hänvisning till detanförda är något rilksdagens uttalande med anledning av motion A415 intepåkallat. Rekryteringsstödfår utnyttjas för att underlätta anställning av lång- 55 tidsarbetslösa.Internationellt sett är långtidsarbetslösheten låg i Sveri- 1slutet av /89 uppgick antalet långtidsarbetslösa 1989/90:AU 11 (över sexmånader) till 14 000 personer, vilket är en minskning med 7 000 personerjämfört med året innan. Som tidigare nämnts föreslås i propositionen att högst270 milj. kr. får disponeras för rekryteringsstöd. Medlen för otraditionella insatser, vilka syftar till attstärka de arbetssökandes möjligheter till inträde och förankring på arbetsmarknaden,har under innevarande budgetår främst använts för kompetenshöjning och för attskapa nya arbetstillfållen i områden där strukturella sysselsättningsproblemuppstått. Enligt propositionen bör inom anslagsposten få disponeras högst 200milj. för otraditionella insatser. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om regeringensproposition /90:76 Regionalpolitik för 90-talet. I avsnittetArbetsmarknadspolitiska insatser (s. 202) redovisas att chefen förarbetsmarknadsdepartementet senare kommer att föreslå regeringen att avsätta enram på 10 milj. kr. för insatser i inomramen för de otraditionella insatserna /91. Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet Bidrag till arbetslösa för att starta egenverksamhet avser bidrag till personer som är eller äldre för att dessavid start av eget företag skall klara sin försörjning under ett initialskede.Bidrag lämnas . Enligt propositionen räknas medelsbehovetupp med 7 milj. kr. till 101 milj. kr. med hänsyn till höjda nivåer påarbetslöshetsersättningarna. Utskottet har tagit del av avstartaeget-bidraget (900112). Enligt rapporten är av de som beviljatsbidraget kvinnor, och invandrare. Förhållandevismånga har varit arbetslösa innan verksamhetsstarten.Företagarnas löneläge är generellt sett mycket lågt. Enligt rapporten uppfattasbidraget av de flesta länsarbetsnämnder som ett bra och nödvändigt komplementtill övriga åtgärder oavsett konjunkturläge. Utskottet vill under detta avsnitt informera om att i denovan nämnda regionalpolitiska propositionen (prop. 1989/90:76 s. 202) redovisasen försöksverksamhet i med starta-eget-bidrag även tillpersoner som inte är arbetslösa. Försöket har visat goda resultat och börenligt propositionen utvidgas även till . Chefen förarbetsmarknadsdepartementet avser att föreslå regeringen att medel avsätts fördetta ändamål inom anslaget B 5. Strukturstöd för byggarbetsmarknaden omfattar stöd föranställning av arbetslösa byggnadsarbetare som är arbetshandikappade eller har fyllt och är svårplacerade. sysselsätts ca 850 personer vid regionala Galaxenbolag. I propositionen föreslås att reglerna för statsbidrag tillstrukturstöd änd- 1989/90: AU 11 ras så att bidrag anställningfår lämnas med högst och inte som . Reglerna föreslås ändradefr.o.m. Vidare föreslås att verlcsamheten bibehålls på ihuvudsak samma nivå som , vilket medför en medelsberäkning på 93 milj. kr.Vid behov bör även under nästa budgetår högst 15 milj. kr. från anslagspostenBeredskapsarbeten m.m. kunna föras över till denna anslagspost. I kommittémotion A252 av m.fl. (m) anförs attstatsbidraget till Galaxen successivt bör trappas ner. Enligt motionärerna börstatsbidraget för nästa budgetår fastställas till . Det anförs attverksamheten fyller en välbehövlig social och rehabiliterande funktion men attdet borde vara möjlig;t för branschen själv att ta ett större ansvar för debyggnadsarbetare som skadas eller på grund av ålder inte orkar med. Enligt de nuvarande statsbidragsreglerna utgår bidragunder och därefter bidrag i högst för en och sammaarbetstagare. I utskottets betänkande AUll från föregående år ges enredovisning för Galaxen-verksamheten och bidragsreglerna. Utskottet hänvisartill detta betänkande för en mer detaljerad redovisning. Utskottet anser ilikhet med propositionen att den föreslagna regelförändringen dvs. högst bidrag ger arbetsmarknadsverket ett förhandlingsutrymme iförhållande till Galaxen-bolagen. Detta kan innebära att stödet blireffektivare därigenom att fler kan sysselsättas inom ramen för beräknademedel. Yrkandet i motion A252 om en generell bidragsnivå på kan utskottetdäremot inte biträda med hänsyn till det aktuella stödbehovet. Med hänvisningtill det anförda tillstyrks propositionens förslag och avstyrks motion A252 iaktuell del. Försöksverksamhet samt insatser för flyktingar ochinvandrare Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärderomfattar statsbidrag för att bl.a. stödja utvecklinj;sbara projekt ochsysselsättningsskapande affårsidéer. Flera av projekten har varit inriktademot att skapa sysselsättning för ungdomar och kvinnor i glesbygd. /91 beräknas medelsbehovet oförändrat till 15 milj. kr.