bet · GD01SoU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Statsrådet uttalade att hon ansåg detta vara en angelägen målsättning.Riksdagen ställde sig bakom detta mål. Efter avskaffandet av motboken och det STmlidigaupphävandet av starkölsförbudet steg alkoholkonsumtionen i Sverigekontinuerligt och kulminerade då försäljningen uppgick till 7,70 literren alkohol per invånare . Därefter minskade försäljningen till somlägst . har på nytt en viss ökning skett. Ar1988 uppgick försäljningen till . Alkoholkonsumtionen bland ungdomar i åldern 12 till 24 århar ökat , om än i lägre takt . /85 har dockden totala alkoholkonsumtionen i denna grupp ökat med närmare 30 §. Förökningen står de unga kvinnorna i åldern ochderas konsumtion av starköl och öl klass 11. Trots att alkoholkonsumtionen bland skolungdomarförefaller att ha minskat, finns det fortfarande elever i årskurs 9 som har enbetydande konsumtion. Detta är uppseendeväckande mot bakgrund av den20-års-gräns som gäller för inköp av systemvaror. Det är också oroande att såmånga som av eleverna uppger sig inte ha fått någon undervisningalls i skolan om alkohol, narkotika och tobak. har i en analys av förändringar inommissbrukarvården konstaterat att i mer än hälften av landets socialdistrikthar antalet missbrukare av i synnerhet alkohol ökat mellan 1986 och 1987.Förändringen har genomgående gällt åldersgruppen eller äldre. Isocialdistrikten har man noterat att klienterna i den gruppen blivit yngre ochmer vårdkrävande. Antalet tvångsintagningar av vuxna missbrukare har ökatstarkt 1987. (1989:15). som har ett övergripande ansvar på detalkoholpolitiska området har beslutat att prioriterainsatser som leder till en sänkning av alkoholkonsumtionen. I sitt förslag tillhandlingsprogram "Minska alkoholkonsumtionen "har lagt fram förslag till alkoholpolitiska åtgärder medutgångspunkt i alkoholpolitiska beslut och WHO-målet. Fleramotioner har tagjt upp behovet av åtgärder lör att nå WHO:s 1989/90:SoU2målsättning vad gäller alkoholkonsumtionen (5o253 (c), So257 (m), 5o2ö9(s,m,lp,c,vpk,mp), So307 (s), So30l (fp), So315 (vpk) och So32ö (fp) imotsvarande delar). Utskottet vill ånyo ställa sig bakom målet att minskaalkoholkonsumtionen . Att målet inte är orealistiskt framgår bl.a. avatt alkoholkonsumtionen mellan åren 197ö och 1984 gick ner . Den ökade konsumtionen har dock försvåratSveriges möjligheter att leva upp till åtagandet att minska den totalaalkoholkonsumtionen . Särskilt oroande är det attungdomarnas alkoholkonsumtion ökade för fjärde året i följd. Ungdomenär framtidens alkoholkonsumenter och det är i denna grupp som framtidenshögkonsumenter och missbrukare kommer att rekjteras. Enligt utskottets meningär det nu mycket angeläget att vända de senaste årens ökning avalkoholkonsumtionen till en minskning i syfte att nå WHO:s mål. Utskottet anser att regeringen nu måste besluta omkonkreta åtgärder som leder till en varaktig sänkning av alkoholkonsumtionen.Utgångspunkten för dessa insatser bör vara det aikoholpolitiska beslutet år1977. Insatserna kan dock i vissa avseenden behöva anpassas tillsamhällsförändringar och ny kunskap inom alkoholforskningen. Alla medel som kanleda till en minskning av alkoholskadorna måste därvid övervägas, såvälåtgärder som begränsar tillgängligheten av alkohol som åtgärder för att minskaefterfrågan. Utskottet återkommer till dessa åtgärder i det följande. 1 några motioner begärs i likhet direkta restriktionsåtgärder såsom inköpsbegränsningar, registrering ochavstängning (motionerna So284 (fp) och So275 (fp)). Utskottet har vid sinbehandling av liknande motioner inte velat ställa sig bakomförslag om en allmän inköpsbegränsning, utan hänvisat till att det i förstahand är en fortsatt målmedveten upplysnings- och opinionsbildningsverksamhetsom behövs. har tidigare påpekat att det är en påtaglig riskatt svårigheterna med en alkoholransonering skapar negativa attityder motalkoholpolitiska strävanden över lag. har instämt häri och harför sin del framhållit som angeläget att inte ge underlag för en sådan negativopinionsbildning. har fortfarande uppfattningen attalkoholpolitiken måste ses som en gemensam strävan, grundad på en väl belagdmedicinsk och social erfarenhet, och att den inte får upplevas som krångel ochonödig kontroll. är det därför i första hand andra åtgärder äninköpsrestriktioner som bör komma till användning. Frågan ominköpsrestriktioner får prövas om utvecklingen mer påtagligt skulle försämras,särskilt vad gäller ungdomens alkoholvanor. Det bör under sådana förhållandenfinnas förutsättningar för att genom en målmedveten opinionsbildning skapaförståelse för sådana åtgärder. 4 1989/90.12 saml. Fleramotioner tar upp behovet av upplysning och information, bland 1989/90:SoU2annat olika former av kampanjer, som medel att minska alkoholkonsumtionen, (So297 (m), So257 (m) och 5o444 (fp) i motsvarande delar). 1 enmotion föreslås obligatoriska varningstexter på alkoholförpackningar (So273,fp,c). Förebyggande åtgärder och opinionsbildning är som tidigarenämnts mycket viktiga delar i den svenska alkoholpolitiken. Athena-gruppenslandsomfattande kampanj mot ungdomars drogmissbruk är ett exempel på det slagav centrala kampanjer som med vissa mellanrum behövs för att dra allmänhetensuppmärksamhet till alkoholfrågorna. Utskottet ser positivt på sådanakampanjer, men vidhåller också sin tidigare uppfattning att droginformationenframför allt bör utgöra led i olika reguljära verksamheter, bl.a. iskolundervisning och övrig utbildning. Även andra kanaler bör kunna användasför alkoholinformation. Det är, som utskottet ovan givit uttryck för, oroande attså många skolelever uppger sig inte ha fått någon ANT-undervisning (Alkohol,Narkotika och Tobak) över huvud taget. I sitt handlingsprogram uttalarsocialstyrelsen att det är av stor vikt att den drogundervisning som bedrivs iskolan byggs ut och förstärks ytterligare. Styrelsen anser att det är angelägetatt ANT-undervisningen genomförs i alla skolor och att den omfattar allanivåer, dvs. låg-, mellan- och högstadium och gymnasieskolan.Undervisningen bör vara faktaorien-terad men också inriktad på att ökasjälvkänslan och lära eleverna att fatta egna beslut i frågor som rör alkoholoch andra droger. påpekar att det också krävs eneffektivisering av lärarutbildningen för att en god undervisning skall kunnaförverkligas. Utskottet ser positivt på vad uttalat ihandlingsprogrammet och utgår från att regeringen överväger dessa förslag. 1 flera motioner begärs åtgärder mot langning av alkoholtill ungdomar (So257 (m), So300 (fp) och So301 (fp) i motsvarande delar). Somovan nämnts (s.28) har fått regeringens uppdrag att övervägaförstärkta insatser mot langning till ungdomar. Utskottet anser nu liksomtidigare att det är angeläget med en förstärkt opinionsbildning mot langningoch ökad medvetenhet om farorna med alkoholkonsumtion i ungdomsåren. Attityderoch beteenden hos både ungdomar och föräldrar måste påverkas. Målet för dennaopinionsbildning måste vara att få langningen av alkohol till ungdomar attupphöra och att verka för konsekvens i föräldrarnas attityder till alkohol.Socialstyrelsen har ett övergripande ansvar för att informations- ochattitydpåverkande insatser sätts i gång i dessa syften och har också lagt framförslag i denna riktning i sitt handlingsprogram. Utskottet utgår från attregeringen beaktar dessa förslag i det fortsatta alkoholpolitiska arbetet. Sompåpekas i ett par motioner (5o257 (m) och So326 (fp)) måste fler 1989/90:SoU2alkoholfria miljöer och umgängesformer tillskapas. Utskottet delaruppfattningen att det måste finnas attraktiva alkoholfria alternativ, inteminst inom de delar av fritids- och nöjessektorn som vänder sig till ungdomar.Socialstyrelsen har i sitt handlingsprogram uttalat att det statliga ochkommunala stödet för att skapa alkoholfria miljöer måste förbättras och harbl.a. pekat på att det nästan helt saknas möjligheter att gå ut och dansai nöjeslokaler utan alkoholservering. anser bl.a. att ensärskild utredning bör tillsättas för att hitta lösningar som gör alkoholfriadansställen ekonomiskt konkurrenskraftiga. Utskottet anser att även dettaförslag är intressant och att regeringen bör pröva hur framväxten avalkoholfria sektorer kan stimuleras. Utskottet vill i detta sammanhang också ta upp frågan omåldersgränsen för rätt till inköp av alkohol på utskänkningsställen. 1 fleramotioner yrkas att åldersgränsen höjs från nuvarande till (motionerna So25ö (fp), 5o371 (fp,c), 5o286 (fp,c), So307 (s) och 5o326 (fp) imotsvarande delar. Orsaken till yrkandena är att antalet restaurangetableringarmed ungdomsinriktning ökat starkt och att också starkölskonsumtionen på pubaroch restauranger ökar kraftigt. Regeringen uppdrog åt attöverväga åtgärder i syfte att minska alkoholens tillgänglighet för ungdomsgrupperna.Socialstyrelsen skall enligt uppdraget särskilt uppmärksamma frågan om enbättre efterlevnad av bestämmelserna om de åldersgränser som gäller vidförsäljning av alkoholdrycker. Som ovan nämnts (s.41) har ochbryggerinäringen var för sig föreslagit en höjning av serveringsåldern till 20år. Även utskottet anser att skälen för att begränsa ungdomensalkoholkonsumtion nu är så starka att en höjning av åldersgränsen förservering av alkoholdrycker kan övervägas. När det gäller ungdomars missbruk vill utskottet ocksåpeka på betydelsen av att en samverkan mellan föräldrar och skola, polis ochsociala myndigheter äger rum i det förebyggande arbetet, något som också tasupp i motionerna 5o217(mp) och 5o257(m). Även i Strategi fördroginformation (se ovan s.3ö) understryks föräldrarnas, särskilttonårsföräldrarnas, viktiga roll när det gäller drogförebyggande insatser.Socialstyrelsen anser också att informationsinsatser, särskilt riktade till tonårsföräldrar,om både alkohol och narkotika bör övervägas (Strategin s. 25). Utskottetinstämmer i motionärernas uppfattning att förutsättningarna bör förbättras förföräldrar att medverka i det förebyggande arbetet på drogområdet. Motionärernai motion So254 (m) tar upp problemet med den dolda l989/90:SoU2 alkoholismenpå arbetsplatserna och pekar på arbetsgivarnas och fackföreningarnas viktigauppgift när det gäller att medverka till att minska missbruksproblemen. 1 budgetpropositionen 1989/90 anför socialministern attarbetslivet är ett av de områden som särskilt bör uppmärksammas i den särskildaaktion mot droger som Athena-gruppen bedriver (se ovan s. 10). Utskottet konstaterar att det ofta är på arbetsplatsen somdold och begynnande alkoholism först uppmärksammas. Utskottet har redantidigare uttalat att en förutseende och effektiv drogpolitik förutsätter attinsatser mot alkohol- och narkotikamissbruk görs också på arbetslivetsområde.Utskottet vidhåller denna inställning och vill understryka vikten av attalkoholmissbruk inom arbetslivet uppmärksammas särskilt i det fortsattaopinionsbildande arbetet. Utskottet vill också framhålla företagshälsovårdens rolli detta sammanhang. 1 en motion efterlyses ökad forskning om orsaken tillungdomens allt tidigare alkoholdebut och övriga alkoholmönster (5o257 (m)yrkande 6), I proposition 198ö/87:80 om forskning, som lämnades våren1987, uttalades att behovet av forskning var stort inom hela drogområdet.Särskilt eftersatt ansågs forskningen inom alkoholområdet vara, i synnerhetmed hänsyn till alkoholskadornas höga samhällskostnader och konsekvenser iallmänhet. Utskottet delade uppfattningen att det behövdes ytterligareforskningsinsatser på detta område (SoU 1986/87:28, S.7), Utskottet behandlade motioner om behovet avalkoholforskning så sent som i våras.Utskottet uttalade då att ytterligareansträngningar behövs för att intensifiera forskning på området, mot bakgrundav att alkoholmissbruket är det dominerande sociala och medicinska problemet ivårt land (1988/89:SoU12 s. 10). Utskottet vidhåller denna inställning. Det är också enligtutskottet viktigt att förstärka samarbetet mellan de organ som ansvarar för samhälletsalkoholpolitik och forskningen så att nya erfarenheter och forskningsrönverkligen tas till vara. Som ovan påpekats har alkoholkonsumtion bland ungdom sedan1984/85 ökat med . Ökningen ligger huvudsakligen på starkölssidan,öl klass 111, där ökningen är så hög som . En stark ökning av antaletrestauranger med serveringstillstånd åtföljd av en intensiv marknadsföring avstarköl har lett till att en stor andel av starkölsförsäljningen sker pårestaurang. ökade starkölsförsäljningen tillservering . 1 likhet med vad skatteutskottet tidigare anfört (SkU1987/88:22) 1989/90:SoU2 anser socialutskottet att frågan omserveringstillstånd utgör ett växande problem med hänsyn till det stora antaletungdomar som besöker restauranger och andra serveringsställen. 1 en avmotionerna (5o270 (fp,c) yrkandena 1 3) tas upp flera frågor som rörserveringstillstånden, bl.a. behovet av restriktivitet vid tillståndsgivningenoch ökad kontroll av verksamhetens bedrivande. Även i motion So253 (c) föreslåsliknande åtgärder. har som ovan nämnts fått regeringensuppdrag att bl.a. uppmärksamma de problem som är förknippade med det ökadeantalet serveringstillfållen som främst riktar sig till en ungdomlig publik ochatt även överväga om berörda myndigheter bör utöva en mer aktiv tillsyn. Utskottet utgår från att regeringen kommer att tainitiativ till de förändringar som kan behövas. 1 flera motioner begärs åtgärder för att begränsaanvändningen av snabbvinsatser (So274 (fp,c), So301 (fp) och So307 (s) imotsvarande delar). 1 opinionsundersökningar har framkommit atthemtillverkningen av vin uppgick till ca , varav 15miljoner liter snabbvin, jämfört med de lättvin somSystembolaget sålde . Hemtillverkat vin utgör alltså en inte oväsentligdel av den totala lättvinskonsumtionen. Utskottet anser att hemtillverkningen av vin innebär storaproblem och att marknadsföringen av snabbvinsatser ter sig olycklig uralkohol-politisk synpunkt. Utskottet förutsätter att regeringen vidtar åtgärderför att begränsa marknadsföringen av snabbvinsatser. Hembränning av sprit tas upp i motion So253 (c), yrkande4. Utskottet förklarade att man såg allvarligt på hembränningen ochutgick från att skärpta regler övervägdes (SoU 1987/88:ly).Några förslag hardock ännu inte lagts fram. enligt utskottets mening,vidta åtgärder för att motverka hembränningen. 1 motion So 301 (fp) begärs förslag till insatser för attförhindra att teknisk sprit utnyttjas som berusningsmedel (yrkande 3). behandlade frågan om åtgärder mot missbrukav teknisk sprit . Utskottet uttalade då att tillgängligheten avteknisk sprit och alkoholhaltiga preparat måste begränsas. Vidare borde olikaersättningsmedel med mindre risk för missbruk så långt möjligt ersättanuvarande preparat, främst T-röd (SoU 1987/88:17 s. 30 31), Vad utskottetanfört om åtgärder mot missbruk av teknisk sprit gav regeringen tillkänna. Regeringen uppdrog därefter åt attöverväga åtgärder för att minska missbruket av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. Som ett led i regeringsuppdraget har träffat en överens kommelse med olika branschorganisationer om att T-röd och liknande preparat i enlitersförpackningar fr.o,m. har därefter i en rapport till regeringen1989/90:SoU2 lagt fram ytterligare förslag till åtgärder mot missbruk avtekniska alkoholprodukter. anser att det i första hand krävsinsatser på vård- och behandlingsområdet för att förhindra pågående missbruk.Som stöd och komplement till dessa insatser och för att begränsanyrekryteringen till gruppen som missbrukar tekniska alkoholprodukter föreslårsocialstyrelsen att de aktuella preparaten i fortsättningen endast fårförsäljas över disk och att försäljningsförbudet i lagen (1961:181) omförsäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat, LFTA, förtydligas.Socialstyrelsen föreslår också att regeringen avsätter resurser till forskningpå området. Som utskottet tidigare understrukit är missbruket avteknisk sprit och liknande preparat ett allvarligt socialt och medicinsktproblem. De som berörs är oftast grava alkoholmissbrukare och mycket vårdkrävande.Utskottet finner det tillfredsställande att nu lagt framförslag till åtgärder i syfte att nedbringa missbruket. Det är dock viktigt attregeringen följer denna fråga och även i fortsättningen uppmärksammar problemetmed missbruk av tekniska alkoholprodukter. Det finns också, enligt utskottets mening, skäl att ägnasärskild uppmärksamhet åt prisutvecklingen på alkoholdrycker som en faktor avbetydelse för konsumtionen. Utskottet noterar i sammanhanget att en prishöjningmed skedde då alkoholskatten senast höjdes. Finansutskottetbetonade då bl.a. att man av alkoholpolitiska skäl med återkommandeskattehöjningar borde hålla tillbaka alkoholkonsumtionen och få priset attfölja den allmänna prisutvecklingen (l988/89:FiU 30 s.öO). Socialutskottetdelar denna uppfattning. Enligt vad utskottet erfar kommer regeringen atttillsätta en utredning i syfte att bedöma om man vid beskattningen av alkoholdryckerbör ta större hänsyn till dryckernas alkoholhalt än vad som sker. Sammanfattningsvis anser utskottet alltså att regeringennu måste besluta om konkreta åtgärder som leder till en varaktig sänkning avalkoholkonsumtionen. Alkoholfrågorna måste flyttas fram i blickpunkten påsamma sätt som skedde när det alkoholpolitiska beslutet togs och enstörre medvetenhet om alkoholens skadeverkningar och förståelse för behovet avalkoholpolitiska åtgärder måste skapas. Utskottet har i det föregående uttalat sig för åtgärderbeträffande information och utbildning, langning, stöd till alkoholfriamiljöer, restriktivitet vid utskänkning av alkoholdrycker, ungdomens missbrukoch missbruk på arbetsplatserna samt ökad alkoholforskning och för åtgärder motsnabbvin, hembränning och missbruk av teknisk sprit. Utskottet vill härutöver också framhålla betydelsen av deåtgärder i 1989/90;SoU2 förebyggande syfte som kan vidtas inom primärvården. Entidig diagnostik av alkoholberoende är väsentlig ur behandlingssynpunkt. Attden information om riskerna med alkoholbruk under graviditet som bedrivs inommödrahälsovården haft goda resultat visar det faktum att antalet barn som födsmed alkoholskador sjunkit kraftigt. Som framgått av den tidigare redovisningen harsocialstyrelsen i ett handlingsprogram lagt fram en rad förslag i syfte att nåen sänkning av alkoholkonsumtionen. Förslagen ansluter till 1977 årsalkoholpolitiska beslut och rymmer såväl opinionspåverkan, information ochutbildning som restriktioner. Utskottet ser mycket positivt på socialstyrelsensinitiativ. Vad utskottet under detta avsnitt anfört om behovet av enmer aktiv alkoholpolitik bör med anledning av motionerna So217yrkande 3, So253, yrkandena 1 och 4,So 256, So257, yrkandena 1 2 och 4- 9,So269, 5o270, So271, So274, So275, So284, So286, So297, So300, So301 yrkandena1- 4,So307, So315, So326 och So444 som sin mening ge regeringen till känna. I två motioner tar motionärerna upp frågan hur ekonomiskmisskötsamhet skall beaktas vid prövningen av serveringstillstånd (So211(m,fp,c) och So535 (m). I båda motionerna vill motionärerna fåstauppmärksamheten på att en grupp näringsidkare kan mista sina serveringstillståndoch därmed fråntas sina försörjningsmöjligheter enbart på grund av misstanke omekonomisk brottslighet. Detta förhållande anser motionärerna varaotillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt. Även utskottet anser att det är viktigt atträltssäkerhetsaspekterna beaktas i ärenden om serveringstillstånd. Utskottetvill därför understryka vad som anfördes i propositionen när den nu aktuellalagbestämmelsen infördes, nämligen att det av bl.a. rättssäkerhetsskäl måstekrävas att en ekonomisk misskötsamhet varit betydande för att den skall ledatill en återkallelse av serveringstillstånd. Även en normal och seriösföretagsamhet innefattar ekonomiska risktaganden och kan drabbas av ekonomiskasvårigheter som inte bör läggas företagaren till last, hette det ipropositionen. Där framhölls också att uppgifter som tyder på ekonomiskmisskötsamhet hos en tillståndshavare naturligtvis inte automatiskt får diskvalificeratillståndshavaren eller utgöra grund för ingripande. 1 stället måste enutredning göras som läggs till grund för en samlad bedömning (prop.1981/82:143s. 87- 88). Utskottet vill också påpeka att förvaltningslagens regler gällertill skydd för tillståndshavaren och att den som drabbas av ett ingripande harrätt att föra talan mot beslutet. Utskottet delar emellertid inte motionärernas uppfattningatt en indragning av serveringstillstånd måste förutsätta en fällande dom utan anser att ett systematiskt åsidosättande av ekonomiska skyldigheter bör beaktas vid lämplighetsprövningen för serveringstillstånd även innan dom för skattebrott eller liknande fallit. De nu aktuella motionerna avstyrks således. 1motionerna 5o204 (m), So242 (m) och So332 (m,fp) vill man skapa 1989/90:SoU2möjligheter till servering av alkohol på teatrar och i konsertlokaler ochliknande. Den alkoholpolitiska utredningen (APU) bedrevförsöksverksamhet med utskänkning i de fasta teatrarnas foajéer i pausernaunder föreställningarna (se även ovan s.41). Försöksverksamheten ansågs intevålla några problem.Mot bakgrund av uttalanden om vikten av attsänka totalkonsumtionen anser utskottet emellertid att det skulle varainkonsekvent av att nu tillåta alkoholservering i tidigarealkoholfria miljöer. Utskottet avstyrker således motionerna So204, So242 ochSo332. Liknande synpunkter gör sig gällande beträffandemotionerna 5o228 (m) och So241 (s), i vilka begärs vissa uppmjukningar ireglerna om serveringstillstånd i lagen pm handel med drycker, (LHD). Enliberalisering av reglerna på alkoholområdet skulle motverka den sänkning avden totala alkoholkonsumtionen tidigare uttalat sig för. Ävenmotionerna So228 och 5o241 avstyrks därför. 1 motion 5o279 (m) yrkas att åldersgränsen för inköp påSystembolaget, , anpassas till myndighetsåldern och alltså sänks med tvåår. Utskottet har tidigare uttalat att en sänkt inköpsålderskulle motverka de alkoholpolitiska strävandena att begränsa ungdomarstillgång till alkohol. Utskottet vidhåller denna inställning. Den nu aktuellamotionen avstyrks följaktligen. Ett motionsförslag finns om att Systembolaget skallåläggas att ta emot returburkar(So313 fp). avstyrkte motioner med samma innehållvåren 1988. hänvisade då bl.a. till att en försöksverksamhetmed burkautomater i visat ett så dåligt resultat förbolagets del att en sådan hantering inte kunde anses meningsfull. avburkarna hade återlämnats och det skulle enligt uppgift kosta ca 20 milj.kr.att sätta in burkautomater i samtliga butiker. Systembolaget har endast 330butiker i hela landet och dessa är dessutom inte lika tillgängliga ellerattraktiva för allmänheten som t.ex. livsmedelsbutikerna (SkU 1987/88:22 s.20). delar skatteutskottets uppfattning i dennafråga och anser således inte att Systembolaget skall åläggas att ta emotreturburkar. Motion So313 avstyrks alltså. I motion So257 (m) begärs ett tillkännagivande av detotillfredsställande i att bidrag från stat och kommun används tillalkoholdrickande hos bidragsmottagande organisationer och liknande (yrkande 3). Liknande motionsyrkanden av samme motionär har tidigare avstyrktsav skatteutskottet med hänvisning bl.a. till det pågående arbetet med attåstadkomma en mer restriktiv inställning till alkoholkonsumtionen i olikaformer (SkU 1987/88:5 och 22). Utskottet anser inte att motionen bör föranleda någotuttalande av 1989/90:SoU2 . utgår från att deåtgärder för att få ned totalkonsumtionen som utskottet i det föregåendeuttalat sig för kommer att ha en positiv effekt även på alkoholkonsumtionen ibidragsmottagande föreningar och organisationer. I motion 5o262 (c) begärs att ges en iförhållande till fristående ställning och förstärktamöjligheter till opinionsbildande arbete. Sedan motionen väcktes har godkänt att AN-rådetfr.o.m. den inordnas i som ett rådgivande organ ialkohol- och narkotikafrågor (prop.l988/89:130, SoU24, rskr.