bet · GD01SoU28 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet tillstyrker sålunda förslaget ipropositionen att godkänna konventionen och avstyrker motionerna So625 (fp)yrkande 17 och So64S (s) yrkande 1 eftersom dessa är tillgodosedda. Vissändring av den svenska översättningen av konventionen svenska översättningen av artikel 37 d i konventionen sägs att varjefrihetsberövat barn skall ha rätt att få tillgång till såväl juridisktbiträde och annan lämplig hjälp som rätt att få lagligheten i sittfrihetsberövande prövad av en domstol eller annan behörig, oberoende ochopartisk myndighet. Barnet skall också ha rätt till ett snabbt beslut i saken. Ipropositionen sägs att kravet på skyndsamhet är tillgodosett genom bestämmelseri (24, 51, 52, 55 och 56 kap.). Även i lagen (1964:167) medsärskilda bestämmelser om unga lagöverträdare är kravet på skyndsamhandläggning starkt understruket. Föreskrifter om skyndsam handläggning finnsockså i 9 § LVU (33 § nya LVU) och i 7 § förordningen (1966:566) medinstruktion för utskrivnings-nämnderna. I detta sammanhang nämner föredragandenockså den nya lagstiftning som trädde i kraft (prop.1987/88:138, JuU36, rskr. 403, SFS 1988:820) genom vilken möjligheterna tillett snabbt förfarande när det gäller unga lagöverträdare har förbättrats. Dennya lagstiftningen utvärderas av brottsförebyggande rådet. Imotion So50 (vpk) hemställs att hos regeringen begär en ändring i förslagettill konventionstext (yrkande 1). Motionärerna an- , -'-' ser att artikel 37 harförsvagats i den svenska översättningen och 1989/90:SoU28 föreslårdärför en korrigering så att den bättre stämmer överens med den engelskspråkigakonventionstexten. Artikelnbehandlar bams frihetsberövande, deras rätt att få tillgång till juridisktbiträde samt rätten att få sin sak prövad vid domstol m.m. Från svensk sida,polisen och invandrarverket, har det inte ansetts nödvändigt med enbiträdesjour och den svenska texten kan därför ha blivit annorlunda utformad,enligt motionärerna. De föreslår därför en ändring i artikel 37 d så att dennatext får följande lydelse: "varje fi-ihetsberövat barn skall ha rätt attofördröjligen få tillgång till såväl juridiskt biträde och annan lämplig hjälpsom rätt att få lagligheten prövad av en domstol eller annan behörig, oberoendeoch opartisk myndighet samt rätt till ett ofördröjligt beslut i saken". har i skrivelse till utskottet som inkom den 10 april 1990framfört samma uppfattning. Justitieutskottetanför i sitt yttrande 1989/90:JuU3y följande. Utskottetvill först konstatera att kravet på snabbhet vid handläggningen finns klartuttalat också i den svenska översättningen av konventionstexten. I likhet medföredragande statsrådet noterar utskottet också att den svenskaförfattningsregleringen på området svarar mot kraven i konventionen. Vidareskall påpekas att den engelska konventionstexten, som översättningen byggerpå, som framgår av artikel 54 är en originalversion. Denna torde därför hatolkningsföreträde. Härtill kommer att avsikten inte är att konventionen skallupphöjas till svensk lag den skall tjäna som ett riktmärke när det gäller utformningenav den svenska lagstiftningen. Det är alltså den svenska lagtexten och inteden svenska översättningen av konventionstexten som gäller vidrättstillämpningen. Utskottet kan inte finna någon åtgärd med anledning avmotionen erforderlig, och utskottet föreslår att socialutskottet avstyrkerbifall till motion SoSO i här behandlad del. behandlar denna fråga i sitt yttrande 1989/90:SfU3y.Socialförsäkringsutskottet erinrar om att det är konventionens engelska textsom skall godkännas och finner inte att någon åtgärd med anledning av motionSoSO yrkande 1 är påkallad. Socialutskottetdelar inställningen att det är den engelska versionen som är originalversion avkonventionen och som skall godkännas. Det är den svenska lagtexten och inte densvenska översättningen av konventionstexten som skall gälla vid den svenskarättstillämpningen. Utskottet avstyrker därför motion SoSO (vpk) yrkande 1. Fortsattarbete på att höja åldersgränsen för deltagande i väpnade konflikter Iartikel 38 ges regler om barn i väpnade konflikter. Enligt punkt 2 skallkonventionsstaterna vidta alla tänkbara åtgärder för att säkerställa att densom inte uppnått inte deltar direkt i fientligheter. Punkt 3ålägger konventionsstaterna att avstå från att rekrytera den som inte har uppnått 15års ålder till statemas väpnade styrkor. Då 1989/90:SoU28 rekryteringsker bland dem som fyllt 15 men inte skall konven-tionsstatema strävaefter att i första hand rekrytera dem som är äldst. Åtagandena enligtkonventionen är uppfyllda i svensk rätt. Ipropositionen sägs bl.a. följande. Artikel38 om barn i väpnade konflikter är en av de .artiklar som och ett antalandra länder fåst stort avseende vid i konventionsarbetet. Från dessa länderssida har man strävat efter att förbättra skyddet för bam i förhållande till vadsom stadgas i bl.a. tilläggsprotokoll (I och II) till1949 års Genévekonventioner angående skydd för krigets offer, m.m. ochett antal andra länder lade under konventionsarbetet bl.a. fram förslag sominnebar att åldersgränsen för barns deltgande i strid skulle höjas från dennuvarande femtonårsgränsen i artikel 77 i tilläggsprotokoll I till enartonårsgräns. Trots att detta förslag stöddes av ett överväldigande flertal avde i konventionsarbetet deltagande länderna visade det sig inte möjligt attuppnå någon förbättring av skyddet för barn i detta avseende. Artikel 38återspeglar nu i stort redan gällande internationell norm på området meninnehåller några smärre förbättringar. De fina kristna samfundens råd.Svenska röda korset och har i sina remissvar föreslagit att Sverigei samband med ratificeringen skulle avge en ensidig förklaring beträffandebarns deltagande i strid. Förklaringen borde gå ut på att åtar sig atttillämpa en åldersgräns som innebär att barn inte får delta i stridi enlighet med strävanden i konventionsarbetet att förbättra skyddetför bam. Några andra remissinstanser har också varit inne på tanken på enförklaring från svensk sida beträffande åldersgränsen. Syftet med en sådanförklaring skulle vara att man därmed skulle påverka utvecklingen av denallmänna folkrätten i riktning mot en högre åldersgräns än den som fastslagitsi tilläggsprotokollen och som återfinns i konventionens artikel 38. Förslagenväcker frågan om en ensidig svensk förklaring kan vara en lämplig metod atjfrämja en högre standard i det folkrättsliga skyddet för barn i krig. Även omdet finns exempel på hur ensidigt agerande fått betydelse för den folkrättsligautvecklingen, bör frågan bedömas mot bakgrund av att traditionelltsträvat efter att åstadkomma allmänt godtagna överenskommelser som reglerarstaternas agerande. Multilaterala lösningar är av betydelse för att undvika attde mäktigaste staterna får ett alltför stort inflytande på den folkrättsligautvecklingen. För en stat som är detta av särskild betydelse. Inomramen för arbetet på att utveckla de internationella normerna om de mänskligarättigheterna har i konsekvens härmed verkat för överenskomna normereftersom de har de största utsikterna att leda till efterrättelse. Ensidigaförklaringar på detta område skulle riskera att underminera de normer somredan fastställts. Reservationer och förklaringar som avgetts beträfiande olikakonventioner på detta område har nämligen varit avsedda att inskränka resp.stats åtaganden. En ensidig svensk förklaring om åldersgränsen för skydd avbarn i krig skulle därför kunna uppmuntra andra länder att avge ensidigaförklaringar om att man avser att tillämpa en lägre, alltså inte en högre,åldersgräns än den som anges i konventionen om barnets rättigheter. Detta talarmot en ensidig svensk förklaring. Omdet eniellertid visar sig att andra länder gör ensidiga förklaring ar om en högre åldersgräns än den som anges i konventionen, kan det 37 hävdas att en sedvanerättslig utveckling i riktning mot en högre 1989/90:SoU28åldersgräns kan skönjas. I så fall skulle en ensidig svensk förklaring kunnaövervägas för att främja denna utveckling. Idagsläget kan emellertid en sådan utveckling inte skönjas. Jag anser därför attövervägande skäl talar mot en ensidig svensk förklaring i samband medratificeringen av konventionen. Däremot bör i lämpliga intemationellaorgan fortsätta att verka för en höjning av den internationella standarden vadavser åldersgränsen för barns deltagande i strid. Imotion So54 (mp) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om att i internationella sammanhang aktivt börverka för att åldersgränsen för att inte få använda barn i direktafientligheter höjs till (yrkande 4). Äveni ett par av de andra motionerna SoSl (s), So53 (c) och So625 (fp) framhålls,dock utan särskilda yrkanden om detta, att bör fortsätta att verkainternationellt för att barn inte används som soldater. Försvarsutskottetanför i sitt yttrande 1989/90:FöUly följande. Försvarsubkottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att konventionen i nu behandlad delskall ratificeras utan någon ensidig förklaring från svensk sida. Däremot bör,såsom också anges i propositionen, i lämpliga internationella organfortsätta att verka för en höjning av den internationella standarden vad avseråldersgränsen för barnets skydd i väpnade konflikter. Utskottet erfar att ettsådant arbete pågår inom och dess parlamentariskaförsamling. Med angivna inriktning, som har utskottets fulla stöd, blir syftetmed motion So54 yrkande 4 (mp) tillgodosett utan att behöver göra ettsärskilt uttalande i frågan. Motionsyrkandet bör sålunda inte bifållas avriksdagen. tar upp denna fråga i sitt yttrande 1989/90:UU3y. Detär däremot att beklaga att det inte har kunna gå att få FN:s medlemsstater attacceptera ett starkare skydd för bam i väpnade konflikter än vad som fastslås ikonventionens paragraf 38. som deltagit i arbetet på att utformakonventionen arbetade aktivt på att få den åldersgräns för barns deltagande istrid som satts till höjd till en 18-årsgräns. Utskottet stöder vad somframförs i propositionen om att bör fortsätta verka för en höjning avåldersgränsen för barns deltagande i strid. Fora där frågan kommer att kunnatas upp är det årliga om humanitär rätt, det sjätte utskottetunder generalförsamling samt internationella . Regeringen kommer även att agera för att frågan kommer att tasupp inom ramen för de diplomatkonferenser om internationell humanitär rätt iväpnade konflikter som äger rum med syfte att utveckla . Socialutskottetdelar inställningen i propositionen och i de förenämnda yttrandena att Sverigebör fortsätta att aktivt verka för en höjd åldersgräns för barnens skydd iväpnade konflikter. Syftet med motionen är därmed enligt utskottettillgodosett utan att behöver göra något särskilt yttrande i frågan.Motion So54 (mp) yrkande 4 avstyrks sålunda. Information om konventionen 1989/90:SoU28 Iartikel 42 åtar sig konventionsstatema att genom lämpliga åtgärder görakonventionens bestämmelser och principer allmänt kända bland såväl vuxna sombarn. Ipropositionen nämner föredraganden följande om de insatser som planeras när detgäller informationen om konventionen om barnets rättigheter. I mycket rör detsig emellertid, enligt honom, om sådana frågor som får behandlas i detordinarie arbetet på de berörda områdena. Det är därvid de ansvarigamyndigheterna som i första hand har att vidta nödvändiga åtgärder, t.ex.socialstyrelsen, , bam-miljörådet och . Närdet gäller information till vuxna och till barn och ungdomar i allmänhet hardet, enligt föredraganden, visat sig att den mest effektiva informationen ärden som sker genom att tidningar etc. i sin vanliga nyhetsförmedling behandlarsaken i fråga. En annan informationsväg som visat sig effektiv är deorganisationer som har direktkontakt med sina medlemsgrupper och genom dessamed större kretsar av befolkningen. Av särskild betydelse i detta sammanhangär naturligtvis de organisationer som behandlar barn- och ungdomsfrågor ellersom direkt vänder sig till barn och ungdomar. Svenska röda korset m.fl., som spelat enviktig roll vid utarbetandet av konventionen har uttryckt stort intresse föratt medverka i arbetet med att sprida kunskap om konventionens innehåll iSverige. Regeringen har därför, enligt föredraganden, i årbeslutat att från allmänna arvsfonden anvisa 10 milj.kr. Medlen skall användas för att bl.a. ge frivilligorganisationernamöjlighet att sprida kunskap om . Bammiljörådethar i samarbete med Gruppen BamFöräldrar Samhälle, Rädda barnen och densvenska NGOgruppen för konventionen om barnets rättigheter ansökt om medelför att producera en film om konventionen. Filmen beräknas bli långoch skall göras direkt på video. Till filmen kommer kompletterande material atttas fram för vidare studier och diskussion. Filmen skall produceras i närasamarbete med olika intresseorganisationer och även spridas genom dessa, liksomgenom skolorna. Medelsbehovet beräknas till 1 milj.kr. Beslut om denna och övriga informationsinsatser somskall göras från regeringens och myndigheternas sida får, enligt föredraganden,anstå tills nödvändiga överläggningar hållits med berörda myndigheter ochorganisationer. Av vikt är att dubbelarbete och onödig spridning av insatsernaundviks. Viss samordning och samråd måste ske mellan regeringen ochmyndigheterna inbördes och mellan regeringen och myndigheterna å ena sidan ochorganisationerna å andra sidan. I fyra motioner tas frågorom information och utbildning om konventionen upp. Imotion So640 av och (båda c) hemställs 1989/90:SoU28att begär att regeringen inrättar en nationalkommitté med uppgift attbevaka barnets rättigheter i enlighet med konventionen. Motionärerna påpekaratt under hela arbetet med konventionen har många frivilliga organisationervarit engagerade för att påverka arbetet, så att den skulle bli ett verkligtstöd för barnen och ge dem det skydd som tidigare saknats. Dessafrivilligorganisationer besitter enligt motionärerna både kunskap ochambitioner, när det gäller konventionens förverkligande. Det vore mot dennabakgrund mycket betydelsefullt att regeringen tog initiativ till bildandet aven för barnets rättigheter. En kommitté av detta slag skullekunna ha som övergripande mål att verka för barnets rättigheter i genomutbildning, information och opinionsbildning. Detta innebär bl.a. att: -spridaallmän kännedom om -informera barn och ungdomar om derättigheter som tillkommer demenligt konventionen -informera de yrkesgrupper som på olika sätt arbetar föroch med bam och ungdom ombarnkonventionen och de idéer den bygger på -verka för att utbildning avsärskilda nyckelgrupper genomförs -tillse att berörda myndigheter fårerforderlig kunskap om . Därutöverskulle en sådan kommitté kunna vara ett forum för diskussioner om barnetsrättigheter och ta initiativ till kurser, konferenser, studier m.m. av detta slag bör vara fristående från myndigheter och utses avregeringen. Denbör vara sammansatt av för dessa frågor engagerade folkrörelser, de politiskapartierna och departementen. Intresseorganisationer, myndigheter och därmedjämställda organ av intresse bör också kunna inbjudas att delta. Av särskildbetydelse är, enligt motionärerna, att roll i detta sammanhangstärks. Imotion So5I (s) yrkande 2 hemställs om ett tillkännagivande om vad som anförtsi motionen om mindre organisationers möjligheter att delta i informations- ochutbildningsarbetet för att sprida kunskap om FN-.S konvention om barnetsrättigheter. Motionärernaframhåller att informations- och utbildningsinsatserna för att sprida kunskaperom naturligtvis måste bli omfattande och alla vägar att nå uttill människorna måste tas till vara. De stora folkrörelserna ochfrivilligorganisationerna är mer eller mindre självskrivna i sammanhanget menmotionärerna tycker att också de mindre organisationerna är betydelsefulla idetta arbete. Därför anser motionärerna att även dessa organisationer bör fåmöjlighet att göra insatser för barnets rättigheter. Imotion So645 (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av möjlighe ter för barn- och ungdomsorganisationerna att genomföra en särskild upplysningsaktion kring (yrkande 3), och att riksda- 40 gen som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts 1989/90:SoU28 om attaktionen riktas främst till barnen och meddelar deras rättigheter att delta,få information och göra sin röst hörd (yrkande 4). Föratt barnens rättigheter skall få genomslagskraft i det svenska samhället är detviktigt, enligt motionärerna, att det genomförs en intensiv informationsaktion.Viktigast är att nå alla bam med upplysningen om att de nu har FN:s stöd föratt kräva sin rätt. Konventionen är unik genom att den tillförsäkrar barnrätten att delta, att få information och göra sin röst hörd. Detta ansermotionärerna vara av utomordentlig vikt. Därför bör regeringen ställa medeltill förfogande för barn- och ungdomsorganisationerna så att det blir möjligtför dem att delta i en bred och varierad kampanj om bams rätt. Här harnaturligtvis även skolan en viktig roll att fylla. Ensådan aktion skulle, enligt motionärerna, också öka barns intresse församhällsfrågorna som kunskapen om barns rättigheter och skyldigheterskulle kunna utgöra en god grund för vidare utveckling av vårt samhälle. Imotion So53 (c) hemställs att begär en rapport från regeringen tillnästkommande om vilka åtgärder som vidtagits för att spridainformation om konventionen och dess innehåll (yrkande 2). Motionärernaanser att det finns skäl att fullfölja analysen av hur svenska barn egentligenhar det, gärna med konventionen som en sorts "dagordning". Gör vårtförhållandevis rika land tillräckligt för barn och ungdomar? Görs tillräckligtför barn och ungdomar bland flyktingar? För de handikappade barnen? För barnsom far illa i sina hem? För barn som hotas av drogmissbruk? Remissvarensom redovisas i propositionen ger, enligt motionärerna, grund för fortsattadiskussioner. Viktigt här är att dialogen med frivilligorganisationernafullföljs. Detta gäller inte minst ungdomsrörelserna. Detär viktigt att arbetet och diskussionen om barns och ungdomars rättigheter gesgoda kanaler förutom dem som organisationerna själva bygger upp. Arbetet medden rapport som skall inlämna till den kommitté som FN skall inrättanär konventionen träder i kraft bör, enligt motionärerna, läggas upp som enprocess som ger utrymme för vid diskussion och tillfålle för organisationer ochenskilda att delta. Utskottetanser det angeläget att aktiva åtgärder nu vidtas för att informera omkonventionen och dess innehåll. En stor del av informationen bör naturligtvisges av berörda myndigheter i deras ordinarie arbete. del av informationen bör emellertid ges av frivilliga organisationer.Regeringen har också redan beslutat att anvisa 10 milj.kr. under tre årfrån allmänna arvsfonden för att bl.a. ge frivilligorganisationerna niöjlighetatt sprida kunskaper om konventionen. Regeringen avser, enligt propositionen,att fatta beslut om de särskilda informationsinsatserna sedan nödvändigaöverläggningar hållits med berörda myndigheter och organisationer. Utskottetutgår från att rege- ringendärvid bl.a. överväger de olika förslag som förts fram i motio- 1989/90:SoLJ28 nerna So640 (c), SoSl (s) yrkande 2 och So64S (s) yrkandena 3och 4. Med det sagda avstyrker utskottet dessa yrkanden. Utskottet utgår från att regeringen på lämpligt sättinformerar om de åtgärder som vidtagits för att sprida informationom konventionen och dess innehåll utan att behöver ta någotinitiativ. Därmed avstyrker utskottet motion So53 (c) yrkande 2. 1. beträffandedefinitionen på barn attriksdagen avslår motion 1989/90:SoS2 delvis, res.1 (fp) 2. beträffandeprincipen om barneb bästa attriksdagen avslår motion 1989/90:SoS4 yrkande 2, res.2 (v, mp) 3. beträffande åtgärder för attgenomföra konventionen att avslår motion l989/90:SoSl yrkande 1, 4. beträffande ett särskilt organ föratt genomföra konventionen att avslår motion 1989/90:So64S yrkande 2, 5. beträffande en statligbarnombudsmannatjänst att avslår motion l989/90:SoS3 yrkande 4, 6. beträffande barnorientering avbbtåndspolitiken att avslår motion 1989/90:SoS3 yrkande 3, 7. beträffande Nordbka rådebåtgärdsplan attriksdagen avslår motion 1989/90:SoS3 yrkande S, res.3 (c) 8. beträffandevalfrihet för barnfamiljerna att avslår motionerna 1989/90:So49 yrkande 1 och 1989/90:SoSS yrkande2, res.4 (m,fp,c) 9. beträffande rätten att från födeben förvärvaett medborgar skap attriksdagen avslår motion 1989/90:SoS2 delvis, 10. beträffande rätten att få vetskapom sina föräldrar att avslår motion 1989/90:SoS0 yrkande 2, 11. beträffande skiljande av barn frånföräldrar att avslår motion 1989/90:So52 delvis, res.5 (fp, mp) 12. beträffandebams rätt att bli hörda attriksdagen avslår motion 1989/90:So52 delvis, res.6 (fp) 13. beträfiiandelokala kabebåndningar attriksdagen avslår motion 1989/90:So54 yrkande 3, res.7 (mp) 14. beträffande häbo- och sjukvård för asybökande att avslår motion 1989/90:SoS2 delvis, res.8 (fp, v, mp) 15. beträffandepornografisk verksamhet 1989/90:SoU28 att avslår motionerna 1989/90:Kr5 yrkande 8, 1989/90:So49 yrkande 2 och1989/90:SoS5 yrkande 3, 9 (m, c, en fp) 16. beträffandeanvändande av frihebberövande påföljd att avslår motion 1989/90:SoS2 delvis, 10 (fp, mp) 17. beträffande godkännande av konventionen om bameb rättig heter m.m. att medanledning av proposition 1989/90:107 och motionerna 1989/90:So49 yrkande 4,1989/90:SoS3 yrkande 1 delvis, 1989/90:SoS4 yrkande 1 delvis och 1989/90:SoSSyrkande 1 delvis samt med avslag på motionerna 1989/90:So625 yrkande 17 och1989/90:So64S yrkande 1 godkänner konventionen om barnets rättigheter utanförbehåll, 18. beträffandeytterligare prövning av konventionens krav att medanledning av motionerna 1989/90:SoS3 yrkande 1 delvis och 1989/90:So5S yrkande1 delvis och med avslag på motionerna 1989/90:So49 yrkande 3 och 1989/90:SoS4yrkande 1 delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 19. beträffande vbs ändring av den svenska översättningen av konventionen att avslårmotion 1989/90:SoS0 yrkande 1, 11 (v) 20. beträffande fortsatt arbete på att höja åldersgränsen för deltagande i väpnade konflikter att avslårmotion 1989/90:SoS4 yrkande 4, 21. beträffandeinformation om konventionen att avslårmotionerna 1989/90:So51 yrkande 2, 1989/90:So640 och 1989/90:So64S yrkandena 3och 4, 22. beträffandeen rapport om regeringens informationsåtgärder att avslår motion 1989/90:SoS3 yrkande 2. Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (), (), (), son (s), Per Stenmarck (m), Rinaido (), (), (), (), (), (), (), () och (). Definitionen på barn (mom. 1) DanielTarschys och (båda fp) anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 6 som börjar med "Socialutskottetinstämmer" och slutar med "yrkandet delvis" bort ha följandelydelse: Socialutskottetbiträder motionärens förslag att utlänningslagen skall anpassas tillkonventionetis definition av barn, vilken för svenska förhållanden innebär attmed barn avses varje människa under . Utskottet tillstyrker därför motionI989/90:SoS2 i denna del. debatt utskottet under mom. 1 bort hemställa: 1. beträffandedefinitionen på barn att medanledning av motion 1989/90:SoS2 delvis som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Principen om barnets bästa (mom. 2) GudrunSchyman (v) och () anser debatt det avsnitt i betänkandet på s. 8 som börjar med "Socialutskottetinstämmer" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Målsättningsstadgandeti 1 kap. 2 § regeringsformen ger enligt socialutskottet inte uttryck för attdet är barnets bästa som skall komma i främsta rummet i det allmännasverksamhet. Det är enligt utskottets mening inte ovanligt att andra intressentillgodoses på bekostnad av vad som kan anses vara bäst för barnet.