bet · GD01JuU27 · 1989-12-31 00:00:00 — I proposition 1989/90:100 bilaga 15 ()har regeringen (s. 101 103 och 108) berett tillSlle att la del avvad civilministern anfört om lokalförsörjningen för polisväsendet m.m. 1989/90:Ju201 av och () variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av ett nytt polishus i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attbyggstart av polishuset sker omgående, dock senast /92. 1989/90:Ju204 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny förvaltningsbyggnad för polisen i . 1989/90:Ju216 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom projektering av polishus i och Handen. 1989/90:Ju830 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär att planeringen avpolishus i , och påskyndas. 1 1989/90. 1989/90 JuU27 Utskottet 1989/9Ö:JuU27 är lokalhållare för polisväsendet.Investeringar inom lokalhållningsområde redovisas i form aven rullande ireårsplan (prop. 1987/88:100, bil. 9, FiU26, rskr. Inomramen för ireårsplanen beslutar regeringen om genomförande av enskildabyggnadsprojekt. Sedan förstatligandet har i landets 118polisdistrikt, genom om- och tillbyggnad eller nybyggnad, ställts i ordningändamålsenliga lokaler för polisen i 101 centralorter samt i flertaletlokalvaktområden. 1 samband härmed har i flera fall även lokaleriordningställts för häkte, åklagarmyndighet, lokal skattemyndighet ochkronofogdemyndighet. I budgetpropositionen redovisar civilministern beträffandelokalförsörjningen för polisväsendet att om- och tillbyggnad av enförvaltnings-byggnad i och nybyggnad av en förvaltningsbyggnad i kort fårdigställs samt att nybyggnadsprojekt pågår iLinköping och . Han anger vidare att byggstart beräknas ske förförvaltningsbyggnad i (etapp I) . Civilministern nämner vidare att projekt förförvaltningsbyggnad i följande orter tidigare tillförts Ireårsplanen, nämligenKarlskrona, , och . För den kommande treårsperioden anges rikspolisstyrelsenföra upp som högt prioriterade projekt en ombyggnad för i nybyggnad av förvaltningsbyggnader dels i polisområde 3 () iStockholm, dels i . har för treårsperioden redovisatföljande projekt som mest angelägna, nämligen i ,, och . För byggstart därefter harbyggnadsstyrelsen i följande ordning prioriterat förvaltningsbyggnader iUddevalla, , , och samt lokaler inomkvarteret i och lokaler för polisen vid . Civilministern anger alt regeringen i september 1989lämnat uppdrag att utföra ombyggnad för i har uppdragit åt att projektera ettnytt polishus i . Civilministern uttalar också att enförvaltningbyggnad i bör kunna påbörjas , 1 ett antal motioner förs fram önskemål om ny- ellerombyggnad av polishus i flera orter. Det gäller (Ju201), (Ju204), (Ju216 och Ju830), Handen (Ju216), (Ju830) ochHaninge (Ju830). Yrkandena motiveras främst med att nuvarande lokaler ärotillfredsställande såväl för personalen som för den allmänhet som kommer ikontakt med dem. Utskottet vill instämma i motionärernas uppfattning attdet beträffande de berörda orterna föreligger behov av nya eller renoveradelokaler för polisen. Detta har utskottet för flertalet av orterna uttryckttidigare, i några fall . Utskottet har i dessa sammanhang också sagtatt motsvarande behov föreligger beträffande andra orter i l989/90:JuU27 landet ochatt det inte är möjligt för utskottet att prioritera ett eller flera angelägnaprojekt framför andra. Detta gäller alltjämt. Härtill kan läggas att flera avde byggnadsbehov som påtalats i motionerna har uppmärksammats i den löpandeplaneringen för polisens lokalförsörjning. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till de nubehandlade yrkandena i motionerna Ju201, Ju204, Ju216 och Ju830. Beredskap mot terrorism m.m. I propositionen har regeringen (s. 103108) berettriksdagen tillfålle att ta del av vad civilministern anfört om den polisiäraberedskapen mot terrorism. 1989/90:Ju210 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ökad satsning på polisen från resurssynpunkt. 1989/90:Ju211 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenavslår den i proposition 1989/90:100 föreslagna beredskapsstyrkan motterrorism, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalutbildning av polisen för bekämpning av terrorism och då prioritera län medkärnkraftsanläggningar eller andra ur säkerhetssynpunkt känsliga områden. l989/90:Ju225 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombomb-skyddsgruppernas bristfålliga utrustning. 1989/90:Ju233 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförtsom förändringar i regeringsförslaget om en beredskapsstyrka samt om fullgodagarantier för en i den ordinarie polisverksamheten integrerad polisstyrka förterroristbekämpning. Frågor om polisiär beredskap vid vissa allvarligabrottsliga angrepp har aktualiserats i vid olika tillfållen undersenare år (se JuU 1986/87:23 s. 20 och där gjorda hänvisningar). För att mötaen del av de krav som här är aktuella finns en grundorganisationav piketstyrkor i de tre största polisdistrikten. I sitt angivna betänkandeunderströk utskottet vikten av en effektiv polisiär bered- 1* 1989/90. skåp motterrorislhandlingar och liknande svår brottslighet. Utskottet 1989/90:JuU27 gjordeockså vissa uttalanden som borde vara vägledande för de fortsattaövervägandena för alt nå en sådan beredskap. Efter regeringens bemyndigande har saken övervägts av denparlamentariska kommissionen med anledning av mordet på , somredovisat sitt uppdrag i en särskild rapport (SOU 1988:18). I budgetpropositionen redogör civilministern för sinaöverväganden. De grundas på bl.a. rapporten och remissbehandlingen av den. Civilministern förordar att det organiseras en för helalandet gemensam beredskapsstyrka. Den bör finnas i och stå vid sidanav piketorganisationen men under gemensam ledning. Polismän från hela landetskall kunna komma i fråga för tjänstgöring. De måste få professionellutbildning och träning. Verksamheten skall vara integrerad i den ordinärapolisverksamheten så långt detta är möjligt; hälften av tjänstgöringstidenavsätts för utbildning och träning medan övrig tid används för dagligpolistjänst i ordinarie verksamhet. En utgångspunkt för inrättandet avberedskapsstyrkan är att den bör bestå av ungeSr 50 polismän för att detständigt skall finnas två grupper till hands för tjänstgöring. Civilministern understryker att höga krav måste gälla vidrekrytering och utbildning; särskilt framhålls vikten av träning på tänkbaraangreppsmål och samövning. Han framhåller också att det är av stor vikt attberedskapsstyrkan får tillgång till tekniskt högklassig materiel så attuppgifterna kan utföras effektivt och med minsta möjliga risk för inblandadepersoner. Som ett riktmärke anges att styrkan bör vara fullt organiserad ochutrustad senast . I motionerna Ju211 och Ju233 riktas invändningar motförslaget i propositionen. I den förstnämnda motionen erinras om utländskaerfarenheter där räddningsförsök med specialkommandon slutat i veritablablodbad. Motionärerna förordar att tillgängliga resurser i stället används tillutbildning av poliser som är verksamma ute i länen, framför allt där det finnskärnkraftsanläggningar. Också i motion Ju233 förordas en decentralisering ochuttalas farhågor for en militari-sering av polisen. understryksviklen av alt beredskapsstyrkan är integrerad i ordinär polisverksamhet. Utskottet finner för sin del att den organisation somcivilministern föreslår nära ansluter till vad utskottet har förordat,bl.a. så till vida att den skall vara integrerad i den ordinärapolisverksamheten och att rekryterings- och utbildningsfrågorna måste beaktas isyfte att nå detta mål. I sistnämnda hänseende vill utskottet i likhet medcivilministern särskilt betona de höga krav på ansvarskänsla, samarbetsförmåga,sinnesjämvikt och tålamod som ställs på personalen. De motionsvägen nuuttryckta farhågorna för koncentration och mililari-sering kan utskottet inteansluta sig till. Detsamma gäller molionsför-slagen om att verksamheten börförläggas ut till länen. För att tillräcklig effektivitet skall uppnås med debegränsade personella resurser det här gällerkrävs uppenbarligen en organisation med en samlad och 1989/90:JuU27 För skydd av kärnkraftsanläggningar finns för övrigt redan en speciellorganisation. Utskottet ansluter sig sålunda lill de övervägandencivilministern gjort och avstyrker bifall till motionerna Ju211 och Ju233. I motionerna Ju210 och Ju225 görs uttalanden om attutrustningen för olika slag av polisverksamhet är bristSllig. I den förstnämndamotionen ges en rad exempel på hur resursknappheten i fråga om utrustning förkriminalpolisen lett till svåra följder, och i motion Ju225 påtalas brister ide s.k. bombskyddsgruppernas utrustning. I båda motionerna förordastillkännagivanden om vikten av modern och tillräcklig utrustning. Utskottet vill i linje med vad civilministern anförtbeträffande beredskapsslyrkan mot terrorism framhålla att det närmast är ensjälvklarhet att polisen skall ha effektiv och adekvat utrustning. Förnärvarande pågår också anskaffning av minirobotar och skyddsdräkter förbombskyddsgrupperna. I övrigt vill utskottet hänvisa till de satsningar ifråga om utrustning som sker under anslagen E 5 Utrustning m.m. förpolisväsendet och E 4 Lokala polisorganisationen (se budgetpropositionen,särskilt s. 117 f). Mot den angivna bakgrunden saknas enligt utskottets meningskäl för något uttalande av med anledning av de nu behandladeyrkandena i motionerna Ju210 och Ju225. Regeringen har under punkt E 1 (s. 109112) föreslagitriksdagen att till för /91 anvisa ettförslagsanslag på . 1989/90:Ju607 av m.fl. (c) vari yrkas 7. att till för intagning avytterligare 200 polisaspiranter för /91 anslår . ienlighet med vad i motionen anförts. Antagningen av polisaspiranter till uppgårför innevarande budgetår till 600 aspiranter. Regeringens förslag tillmedelsanvisning innebär bl.a. att antagningen lill /91 enligt civilministerns förslag ökar till 800. Utskottet ansluter sig till detta förslag men kan inteställa sig bakom förslaget i motion Ju607 om ytterligare medelsanvisning föratt ytterligare 200 aspiranter skall kunna antas. en sådanantagning knappast vara praktiskt möjlig främst med hänsyn 1989/90:JuU27 Utskottet godtar regeringens förslag till Utskottet vill i detta sammanhang peka på attcivilministern i budgetpropositionen redovisar ett förnyelsearbete i syfte attytterligare rationalisera och effektivisera polisverksamheten. Ett element idetta arbete är att åstadkomma bättre möjligheter att hantera den ökandearbetsbelastningen och den ansträngda personalsituationen inom polisen.Civilministern aviserar en samlad redovisning av förnyelsearbetets inriktning ien särskild proposition . I den propositionen kommer, anförhan vidare, också att tas upp vissa frågor angående utbildningen inompolisväsendet. Som ett led i detta arbete har under förevarande anslag som ensärskild anslagspost förts upp kostnaderna för verksamhet.Utskottet finner detta välbetänkt. Regeringen har under punkt E 2 (s. 112) föreslagitriksdagen att till Säkerhetspolisen för /91 anvisa ettförslagsanslag på . 1989/90:Ju231 av Per m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag lill lag som stadgar om skyldighet för attmeddela varje person som registreras av annat skäl än misstanke omsäkerhetsbrott och bereda vederbörande tillfålle att ta del av sittregisterinnehåll, 2. att riksdagenhos regeringen begär alt en medborgarkommission tillsätts med uppdrag attgallra i befintliga SÄPO-register och förstöra allt icke relevant material, 3. att riksdagenhos regeringen begär alt samtliga riksdagspartier skall vara företrädda iutredningsarbetet kring , 4. att riksdagenhos regeringen begär att samtliga riksdagspartier skall vara företrädda i organ(eller annat) som utövar den löpande kontrollen översäkerhetspolisens arbete. 1989/90:Ju805 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändring i sekretesslagen i enlighetmed vad i motionen anförts för att part i personalkontrollärende alltid skallkommuniceras alla omständigheter som läggs till grund för avgörandet. Under förra gjorde vis.sa principiellaställningsta ganden om säkerhetspolisen (SAK). De grundades på förslag av i delbetänkandet (SOU 1988:16) Säkerhetspolisens inrikt- 6 ning och organisation samt remissbehandling av det. o gällde bl.a. organisatoriskt hemvist, arbetsuppgifter och organisation, 1989/90:JuU27 statsmakternasstyrning, säkerhetspolisens ledning och parlamentarisk insyn(prop. 1988/89:108, JuU21, rskr. För kommittén återstår att behandla frågor ompersonalkontrollsystemet, säkerhetspolisens arbetsmetoder ochmeddelarfriheten. Kommittén beräknas avsluta sill arbete . I motionerna Ju231 och Ju805 förs fram olika önskemålrörande personalkontrollen och kontrollen över säkerhetspolisens arbete. Detgäller här frågor som utskottet och tog ställning till under förrariksmötet eller som övervägs i det snart avslutade kommittéarbetet. Underhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionsyrkandena idessa delar. Detsatnma gäller yrkandet i motion Ju23t om partirepresentation ikommittén. Utskottetgodtar regeringens förslag till medelsanvisning. Regeringen har under punkt E 3 (s. 112114) föreslagitriksdagen att lill för /91anvisa ett förslagsanslag på . Utskottettillstyrker regeringens förslag. Regeringen har under punkt E 4 (s. 114117) föreslagitriksdagen att till Lokala polisorganisationen för /91 anvisa ettförslagsanslag på 6 . 1989/90:Ju203 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att beivrandet av brottmed rasistisk bakgrund blir ett prioriterat område i brottsbekämpningen.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Sf603. 1989/90:Ju205 av Axel m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enmer offensiv narkotikapolitik. 1989/90:Ju208 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående den allvarliga personalsituationen och behovet av ökade ekonomiskaresurser vid polisen i . 1** 1989190. 1989/90:Ju212av och () vari yrkas 1989/90:JuU27 attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att förstärka trafikövervakningen på vägarna med ett störreantal polismän, så att tyngdpunkten i irafikövervakningen förskjuts mot fler "synliga" bilpatrullerande poliser i avsikt att ge trafikanterservice och medverka lill att säkra en mjuk och trafiksäker 1989/90:Ju214 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nya poliser till trafikövervakning. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90.T410. 2. att som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om bättre utnyttjande av polisbilar och motorcyklar. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:7410. 1989/90.Ju215 av och ()vari yrkas aU som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en successiv förstärkning av . 1989/90:Ju218 av Uif och () variyrkas aU som sin mening ger regeringen lill känna behovet av enförstärkt trafikövervakning. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo743. 1989/90:Ju221 av och () variyrkas aU som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförisom ianspråktagande av lönemedel för polismanstjänster för att förstärka denadministrativa kapaciteten. l989/90:Ju223 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändighetenav skärpt hastighetsövervakning. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:T221. 1989/90:Ju224 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om vikten av synliga poliser i trafiken. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:1424. 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av bättre trafikövervakning. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:7424. 1989/90:Ju227 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anföris omtvå hundförare för varje narkotikahund. 1989/90:Ju229 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöverförande av resurser för passkontroll lill . 1989/90:Ju230av m.fl. (c) vari yrkas 1989/90:JuU27 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande skärpthastighetsövervakning. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:7432. 1989/90:Ju234 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omautomatisk hastighetsövervakning i trafiken. 1989/90:Ju238 av m.fl. (m) vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt trafikövervakningen i huvudsak bör inriktas på synlig övervakning.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:7248. 1989/90:Ju607 av m.fl. (c) vari yrkas 9. att lill Personalfrämjande åtgärder inompoliskåren för /91 anslår , 10. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om frigörandeav poliser från administrativa uppgifter, 11. att riksdagentill Inrättande av nya administrativa tjänster inom polisväsendet /91 anslår , 15. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anföris om narkotikabekämpandet. 1989/90:Ju617 av m.fl. (m) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om polisens resurser. 1989/90:Ju620 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstraffansvaret för tomgångskörning med bil. 1989/90:Ju635 av m.fl. (s) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkta insatser mot ekonomisk och organiseradbrottslighet. 1989/90:Ju802 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statensansvar för att skydda medborgarna mot brott, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkningav polisväsendet med 600 administrativa tjänster, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om polisensresurser. 1989/90:Ju808 av och ()vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser till tull och polis för narkoti kabekämpning, 9 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:JuU27 motionen i övrigt anförts om narkotikabekämpandet. 1989/90:Ju814 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförstärkningen av polisväsendet med 600 administrativa tjänster, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om polisensresurser. 1989/90:Ju819 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av 600 administrativa tjänster för att frigörautbildade poliser från administrativa uppgifter. 1989/90:Ju821 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anföris om brottsbekämpning, 4. att till lokala polisorganisationen /91 anvisar elt förslagsanslag om 6 . Regeringens förslag till medelsanvisning innebär attanslaget till den lokala polisorganisationen räknas upp med drygt 883 milj. kr.till i det närmaste . Mot bakgrund av arbetsbelastningen och personalsituationeninom polisväsendet (totalt sett är antalet poliser mindre än antalet polistjänster)har regeringen för innevarande budgetår beslutat att polismyndigheterna får lai anspråk högst 150 milj. kr. av lönemedel för vakanta polistjänster för attförstärka den administrativa kapaciteten. Härigenom ökas polismyndigheternasmöjligheter att åt annan personal anförtro uppgifter som inte kräver densärskilda kompetens som följer med polisutbildningen. Detta kan bidra tilleffektivare polisverksamhet och förbättringar i personalläget. I linje med vad utskottet förespråkade vidbudgetberedningen (1988/89:JuU15 s. 10) förordar civilministern nuatt också under nästa budgetår lönemedel för vakanta polismanstjänster skallövergångsvis få tas i anspråk. I motionerna Ju607, Ju617, Ju802, Ju814, Ju819 och Ju821framställs önskemål om fler administrativa tjänster i syfte att ett störreantal polismän skall kunna frigöras för rent polisiära uppgifter. För atttillskapa nya administrativa tjänster vid polisdistrikt som saknar vakantatjänster föreslås i motion Ju607 en ytterligare medelsanvisning om 10 milj. kr.I motion Ju821 föreslås en ökning av anslaget med 100 milj. kr. motsvarande 600ytterligare administrativa tjänster. I motion Ju221 efterlyses möjligheter lillett mera flexibelt utnyttjande av va- kansmedlenför utjämning mellan polisdistrikt som har vakanser och 1989/90:JuU27 sådana sominte har vakanser. I motion Ju607 begärs vidare en ökad medelsanvisning om 5milj. för personalfrämjande åtgärder. Motionsönskemålen bottnar i att det råder en bekymmersampersonalsituation i den lokala polisorganisationen, och utskottet kan så tillvida sympatisera med tankarna i motionerna att också utskottet anser att detmåste lill åtgärder för att förbättra läget. I själva verket behövs detåtgärder på både kort och lång sikt. Åtgärder som främjar nyrekrytering och förbättringar ipolisens arbetsmiljö har inletts under innevarande budgetår och fortsätter. Kraftiga satsningar görs på ökad antagning avpolisaspiranter till . (uppgår antagningenlill 600 aspiranter, vilket är en ökning med 240 i förhållande till föregåendebudgetår. För nästa budgetår föreslås att 800 aspiranter antas.) Den nyssbeskrivna ordningen med ett fortsatt användande av lönemedel för vakantapolismanstjänster för förstärkning av den administrativa kapaciteten bidrarockså till att förbättra läget. När det gäller mera långsiktiga åtgärder ingåröverväganden härom som civilministern anger i budgetpropositionen i detförut nämnda förnyelsearbetet för att rationalisera och effektivisera polisverksamheten.Som framgår av det föregående blir det tillfålle för att återkommatill dessa frågor vid behandlingen av den proposition som aviserats i saken. Redan nu kan utskottet dock i anslutning lill de härbehandlade motionsönskemålen om förstärkning av den administrativa kapacitetenuttala att det enligt utskottets mening är klart att man i det fortsattaarbetet måste söka vägar att renodla polisverksamheten och förstärka derekryterings- och personalfrämjande åtgärderna. Utskottet vill särskiltframhålla att utskottet finner det angeläget att man redan inför nästa budgetåri linje med tankarna i motion Ju221 prövar möjligheterna till ökad utjämningmellan sådana myndigheter som inte har ett så ansträngt personalläge och sådanadär nämnvärda vakanser råder Qfr budgetpropositionen s. 96). Med hänsyn till de åtgärder som enligt den lämnaderedovisningen redan har vidtagits eller har förordats av utskottet eller haraviserats av regeringen kan utskottet inte tillstyrka de förslag till ökadmedelsanvisning eller särskilda uttalanden som begärs i motionerna Ju221,Ju607, Ju617, Ju802, Ju814, Ju819 och Ju821. Utskottetgodtar regeringens förslag till medelsanvisning. har, enligt vad statsmakterna angett varjeår, narkotikabrottsligheten, den ekonomiska brottsligheten ochvåldsbrottsligheten utgjort områden där polisens insatser måste prioriteras.Vidare har det uttalats att myndigheterna med att dessaprioriteringar görs måste fortsätta ansträngningarna att beivra annan s.k. traditionell brottslighet,i synnerhet sådan som drabbar enskilda människor särskilt 1989/90:JuU27 hårt ochsom berör deras personliga integritet, t.ex. bostadsinbrott (se prop.1988/89:100 bil. 15 s. 120 och JuU15 s. 10 f). 1 årets budgetproposition (s. 99) redogör civilministernför kritik som riktats mot de nu angivna prioriteringarna.