bet · GD01FiU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Däremot får en föreskrift om stopphyrainte avse än . Av regeringen meddelad föreskrift omtillämpning av lagens regler om hyresstopp skall underställas förprövning inom en månad från det att den utfårdats. Föreskriften upphör attgälla om inte godkänner den från underställandet. Med stödav prisregleringslagen utfårdade regeringen /90:FiU20 1990förordningen (1990:23) om tillämpning av prisregleringslagen. Genombeslutet föreskrev regeringen att de grundläggande bestämmelserna om pris- ochhyresreglering skulle tillämpas fr.o.m. t.o.m.den 7 februari 1991. utfårdade regeringen förordningen (1990:24) omallmänt pris- och hyresstopp. Denna förordning gäller t.o.m . Genom det nu föreliggande regeringsförslaget föreläggsriksdagen förordningen (1990:23) om tillämpning av prisregleringslagen förgodkännande. I fråga om hyresstoppet innebär de utfårdadebestämmelserna att den som hyr ut en lägenhet eller en lokal inte utantillstånd får ta ut en högre hyra än den som tillämpades stopp hyra. Stopphyran gäller även om en högre hyra har bestämts innanhyresstoppet trädde i kraft men ännu inte börjat tillämpas. I de fall någrahyresförändringar ännu inte bestämts eller börjat tillämpas får dockstoppphyran överskridas enligt en schablonregel. En förutsättning för attschablonregeln skall kunna tillämpas är att minst motsvarande hyreshöjningavtalats eller beslutats av hyresnämnd. Schablonregeln innebär att stopphyran får överskridas medett belopp som motsvarar från tidpunkten för dennya hyrans tillämpning . Om ny hyra skall tillämpas fr.o.m. den1 april får således stopphyran från denna tidpunkt överskridas . I de fall hyran för en lokal är rörlig genom att den t.ex.kopplats till en index får stopphyran överskridas med ett belopp som motsvarar0,räknat från . Enförutsättning härför är att den avtalade indexuppräkningen skulle leda till enhyreshöjning som minst motsvarar den som följer av schablonregeln. Utöver schablonreglerna får stopphyran överskridas utansärskilt tillstånd med ett belopp som svarar mot beslutade ändringar av fastighetsskatt,mervärdeskatt samt räntebidrag som inträtt eller den 1 mars 1990.Överskridandet kan ske om minst motsvarande hyreshöjning följer av avtal ellerbeslut av hyresnämnd. Stopphyran kan även få överskridas efter tillstånd avstatens pris-och konkurrensverk, om en hyreshöjning som bestämts för kommandetid avser högst och fastighetsägaren lider allvarlig ekonomisk skadaifall tillstånd inte lämnas. Även i vissa andra fall skall medgivande till attöverskrida stopphyran kunna lämnas. Lägenheter för vilka det inte fanns enbestämd hyra, t.ex. på grund av att byggnadsarbeten pågick, omfattas inte av hyres stoppet. Inte heller s.k. förstagångshyror omfattas av stoppet, vilket bl.a. innebär att det inte gäller för nyproducerade lägenheter. Förslag imotionerna l989/90:FiU20 Förslaget om att föreskriften om tillämpningen avprisregleringslagen skall godkännas avvisas i sin helhet i tre motioner. I motion Fi44 (c) yrkande 2 avvisas förslaget medhänvisning dels till att hyresstopp inte skall kunna införas under fredstidaförhållanden, dels till att en önskad pris- och kostnadsdämpning måste åstadkommaspå ett sätt som är varaktigt något som enligt motionärerna kräverfinanspolitisk åtstramning. Enligt moderata samlingspartiets partimotion Fi45 vittnarsåväl vetenskaplig expertis som praktisk erfarenhet om att prisreglerandeåtgärder i en marknadsekonomi är verkningslösa annat än möjligen på mycketkort sikt och desssutom skadliga. En effektiv kamp mot inflationen kan enligtmotionärernas mening endast föras med hjälp av en ekonomisk politik som siktartill sänkt skattetryck, minskade offentliga utgifter och avreglering. Medhänvisning härtill avvisas regeringens förslag om tillämpningen avprisregleringslagen i motionens yrkande 2. Med hänvisning till att man är principiella motståndaretill prisreglering avvisar motionärerna i motion Fi46 (fp) yrkande 2regeringens förslag. Enligt motionärerna är den enda effekten av enprisreglering som är i kraft under en längre lid att den skadar prisbildningenoch ekonomins funktionssätt. Om den är i kraft anges denfrämsta effekten bli en stimulans av efterfrågan. Enligt motion Fi48 (mp) är det meningsfullt att sätta inen åtgärd som pris- och hyresstopp endast om långsiktiga åtgärder för en grönekologisk åtstramning beslutas. Ytterligare en förutsättning för attpris- och hyresstopp inte skall få en motsatt effekt är att de kombineras medlåga löneökningar. Ett villkor för att ett hyresstopp skall införas angesdärför vara att den av regeringen tillsatta särskilda förhandlaren i början avapril kan redovisa resultat i form av en uppgörelse mellan de avtalsslutandeparterna en uppgörelse som leder till påtagliga dämpningar ilöneökningstakten. Dessutom måste stopperioden enligt motionärerna begränsastill högst 9 månader yrkande 3. Om dessa förutsättningar inte uppfylls bör förslagetavvisas yrkande 4. Regeringens förslag om att prisregleringslagen skall fåtillämpas fr.o.m. tillstyrks i vänsterpartietkommunisternas partimotion Fi47. Däremot riktas i motionen invändningar mot attbl.a. hyresstoppet har för många undantagsregler. Enligt motionärerna ärhyresstoppet inget verkligt stopp genom att hyrorna får höjas dels enligt enschablonregel, dels med ett belopp som motsvarar skattehöjningar och sänktaräntebidrag. Med hänvisning härtill hemställs att regeringen utarbetaren ny förordning om hyres- och prisstopp som har ett minimum av undantagsregler yrkande 1. 1989/90:FiU20Biläga 3 Utskottet begränsar sitt yttrande till att avse vad ipropositionen och i motionerna föreslagits om hyresstopp. Inledningsvis behandlas frågan om behovet av ett fortsatthyresstopp m.m. Förslaget om att tillämpningen av prisregleringslagenskall godkännas och att pris- och hyresstoppet därmed skall bestå ingår som endel i ett samlat ekonomiskt-politiskt paket. Syftet med de framlagda förslagenär att stabilisera den svenska ekonomin genom att bl.a. minska överhettningenoch hålla nere inflationen. I regeringsförslaget framhålls att lönebildningen haravgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Mot bakgrund härav harregeringen dels utsett en särskild förhandlare som har i uppgift att medverkatill en uppgörelse mellan de avtalsslutande parterna, dels aviserat sin avsiktatt vidta ytterligare åtgärder som minskar överhettningen på arbetsmarknadenoch tar ned inflationsförväntningarna. Förslaget om ett pris- och hyresstopp ärdärför en tillfållig åtgärd i avvaktan på att klarhet skall vinnas omlöneutvecklingen . I propositionen uttrycks också att detär önskvärt att sådan klarhet kan nås och att pris-och hyresstoppet därmed kan bli kortvarigt. De ekonomisk-politiska övervägandensom primärt bör ligga till grund för ställningstagandena i hithörande frågorankommer det i första hand på finansutskottet att göra. Utifrån de synpunkterbostadsutskottet har att beakta delar utskottet uppfattningen att hyresstoppetbör fortsätta att gälla till dess att utvecklingen på löneområdet m.m. bättrekan överblickas. Frågan om hyresstoppets längd m.m. får sålunda bedömas medutgångspunkt bl.a. i resultatet av kommande avtalsuppgörelser m.m. tillstyrker med det nu anfördaregeringens förslag om godkännande av att prisregleringslagen skall fåtillämpas fr.o.m. och att hyresstoppet därmed skall gälla tillsvidare. Förslagen i moderata samlingspartiets partimotion Fi45 yrkande 2 samt imotionerna Fi44 (c) yrkande 2 och Fi46 (fp) yrkande 2 och Fi48 (mp) yrkandena 3och 4 avstyrks. När det gäller möjligheterna till undantag från stopphyranm.m. vill utskottet anföra följande. Det nu gällande hyresstoppet innebär att som stopphyraskall gälla den hyra som tillämpades . Som framgår av framställningenovan innebär regeringens förslag att stopphyran under vissa förutsättningar kanöverskridas. Även enligt bostadsutskottets mening bör möjligheter attöverskrida stopphyran finnas i huvudsak i enlighet med regeringens förslag.Utskottet är sålunda inte berett biträda förslaget i vänsterpartietkommunisternas partimotion Fi47 yrkande 1 om att de av regeringen förordademöjligheterna till överskridande skall begränsas. Avslutningsvis behandlar utskottet frågan om möjlighetenatt i vbsa fall överskrida stopphyran för bostäder utöver vad den av regeringen 183 Genom en skrivelse tillutskottet har aktualiserats det förhållandet 1989/90:FiU20 att hyresnivån i ettbostadsföretags bostadsbestånd med de förordade Bilaga 3 reglerna kan bli olikaberoende av hur hyresförhandlingarna har förts i olika i delar av beståndet.Det kan sålunda förekomma att förhandlingar för huvuddelen av ett företagsbostäder kunnat slutföras så att den nya hyran börjat tillämpas före den 8februari, medan någon hyresöverenskommelse för ett mindre antal fastigheter dåännu inte förelåg. I den utsträckning schablonregeln för dessa fastigheter intemedger hyresförändringar i nivå med de överenskommelser som redan träffatskommer hyresnivåerna för i många fall likvärdiga lägenheter därmed att skiljasig åt. För en majoritet av de boende hos det aktuella bostadsföretaget kommerdetta naturligtvis att framstå som en obefogad skillnad som inte torde vara avsedd.Enligt bostadsutskottets mening bör mot bakgrund härav bestämmelserna omstopphyra ändras så att det blir möjligt för berörda bostadsföretag att, i defall fråga om hyresprövning hänskjutits till hyresnämnd, genomförahyreshöjningar utöver vad schablonregeln medger. En förutsättning härför ärdock att frågan anhängiggjorts hos hyresnämnd . Frånde utgångspunkter bostadsutskottet har att beakta föreslår utskottet attförordningen (1990:24) om allmänt pris- och hyresstopp ges en utformning ienlighet med vad som ovan anförts. Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Närvarande:Agne (), (), (), (),(), (), (), BertilDanielsson (m), (), (), (), JanSandberg (m), (), (vpk), (),() och (). Behovet av ett hyresstopp m.m. (), (), (), (), JanSandberg (m), () och () anser att utskottetsyttrande under rubriken bort ha följande lydelse: Redannär den nu gällande prisregleringslagen förelades restes i motioner (m), (fp) och (c) invändningar mot att lagen skulle få tillämpas under fredstida förhållanden. Denna vår '" principiellauppfattning står fast. Både vetenskaplig expertis och prak- 1989/90:FiU20 tiskerfarenhet vittnar om att prisreglerande åtgärder som hyresstopp Bilaga 3 ellerprisstopp inte är några ändamålsenliga ekonomisk-politiska medel. Förutom attåtgärderna är praktiskt taget verkningslösa som medel att påverkaprisutvecklingen inverkar de menligt på ekonomins funktionssätt genom attprisbildningen störs. Det kan rent av hävdas att en kortare tids prisregleringunder vissa förutsättningar kan bidra till att stimulera efterfrågan. Vad som erfordras i den nu rådande situationen är såledesinte ytterligare regleringar och ingrepp utan en riktigt utformad ekonomiskpolitik som ger en väl fungerande marknad med en effektiv konkurrens. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet moderatasamlingspartiets partimotion Fi45 yrkande 2 samt motionerna Fi44 (c) yrkande 2och Fi46 (fp) yrkande 2 om avslag på regeringens förslag. Propositionen liksomövriga i detta betänkande behandlade motioner avstyrks. Behovet av ett hyresstopp m.m. () anser att utskottets yttrande underrubriken bort ha följande lydelse: Det är en väl känd erfarenhet att ett hyresstopp av detslag som regeringen infört genomgående har visat sig ineffektivt när det gälleratt åstadkomma långsiktiga positiva verkningar. Som framhålls i miljöpartietde grönas motion Fi48 måste därför hyresstopp, liksom andra prisregleringar,användas med stor restriktivitet. Detta innebär bl.a. att regleringarna måstekombineras med samtidiga långsiktigt verkande åtgärder för en grön ekologiskåtstramning i enlighet med vad som förordats i samma motion. En ytterligare förutsättning för att ett pris- ochhyresstopp skall få avsedd effekt är att det följs av låga löneökningar. Ominte denna grundläggande förutsättning uppfylls kommer den tilltänkta åtstramningeni stället att leda till en ökad köpkraft och en förvärrad överhettning på bl.a.arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det ovan anförda bör frågan om ettfortsatt hyresstopp kopplas till utfallet av de uppgörelser som avses bliträffade mellan de avtalsslutande parterna . Hyresstoppetbör sålunda bestå endast om dessa uppgörelser leder till påtagliga dämpningar ilöneökningstakten . Om så inte blir fallet börhyresstoppet upphävas. Även i de fall de nu angivna förutsättningarna för ettfortsatt hyresstopp kommer att uppfyllas bör inte prisregleringslagen få tillämpasunder än räknat från detta för attriksdagen skall få möjlighet att ta ställning till eneventuellt fortsatt tillämpning. Vad utskottet nu med anledning av motion Fi48 (mp)yrkandena 3 och 4 samt regeringens förslag anfört bör ges regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att övriga i yttrandet ,oi- 3.Undantag från stopphyran m.m. l989/90:FiU20 (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "Det nu" och slutarmed "ovan anförts" bort ha följande lydelse: Hyresutvecklingen har under en rad av år varit sådan attdet tveklöst föreligger ett behov av att hålla tillbaka ytterligarehyreshöjningar. Ett hyresstopp kan naturligtvis tjäna detta syfte. Enförutsättning härför är dock att hyresstoppet innebär ett reellt stopp och inteinnefattar en mängd undantag. Det av regeringen nu införda hyresstoppet uppfyllerinte dessa förutsättningar. Från bl.a. hyresgäströrelsen har också stark kritikriktats mot att hyresstoppet försetts med så omfattande undantagsregler attdet torde bli i det närmaste verkningslöst. Utskottet delar i allt väsentligt den kritik som riktatsmot hyresstoppet i nu aktuellt avseende. Det är naturligtvis inte möjligt attpå ett effektivt sätt motverka hyreshöjningar med ett hyresstopp, som utöverhöjningar till följd av skatteökningar och räntebidragssänkningar medgerschablonmässiga höjningar på . När dessutom statens pris- ochkonkurrensverk kan ge tillstånd till hyreshöjningar, om fastighetsägarenriskerar att lida "allvarlig ekonomisk skada" eller om underhåll,ombyggnad eller installation av kabel-TV genomförs, blir hyresstoppetsjälvfallet än mer verkningslöst. Med hänvisning till det nu anförda bör enligtbostadsutskottets mening hyresstoppet ges en ny och effektivare utformning sominnebär att möjligheterna till undantag från stoppet helt tas bort ellerinskränks till ett minimum. Vad utskottet nu med anslutning till vänsterpartietkommunisternas partimotion Fi47 yrkande 1 anfört bör som sin meningge regeringen till känna. Propositioneroch motioner ..................................... 19 Proposition100 jämte partimotioner om den ekonomiska Proposition114 jämte parti- och kommittémotioner 36 Denekonomiska politiken........................................... ......... 44 Denekonomiska utvecklingen .................................. 44 Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politi ken ........................................................................... ......... 47 Pris- ochhyresstopp ................................................ 54 Spelreglerpå arbetsmarknaden................................. 56 Vissaallmänna yrkanden från .................. 57 Utgiftsramför förvaltningskostnader.......................... ......... 60 Statsskuldspolitiken.................................................... ......... 61 Närmaresamarbete med EMS..................................... 66 Övrigakreditpolitiska frågor........................................ 67 Kassakravför finansbolag och andra kre ditinstitut ................................................................... 67 Betalningsvillkorvid kreditköp..................................... 68 Avskaffandeav bilkreditförordningen.......................... 68 Skatten påalkohol och tobak ................................... 68 Höjningenav dryckesskatten...................................... 69 Beskattningefter alkoholhalt...................................... 70 Införandeav en ny skatteklass för öl......................... 70 Anpassningav alkoholpriserna till EG ...................... 70 Höjningenav tobaksskatten....................................... 70 Sjukvårdsavgiftpå alkohol och tobak ...................... 71 Avgift till information om tobakens skadeverk ningar ....................................................................... 71 Försäljningoch införsel av tax-freevaror..................... 72 Schablontullenpå alkohol och tobak ........................ ........ 72 Avveckling av löntagarfonderna samt inrättande av Arbetsmiljöavgiftm.m................................................. .......... 73 Demokratiseringav ekonomin .................................. 75 Sammanfattningav utskottets ställningstagande till all männa riktlinjer för den ekonomiska politiken .......... 75 De olikabudgetalternativen ..................................... .......... 78 Miljöpartietde gröna................................................... 84 Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen ........ 86 Rörlig krediti , m.m.......................... ......... 87 Försäljningav överskottsmateriel ............................ ......... 87 Avvecklingav tjänstebrevsrätten ............................. ......... 87 Konsekvenser för de statliga myndigheterna av införandetav arbetsmiljöavgifter................................ 87 Myndigheters rätt att ta ut ersättning för vissa tjänsteroch varor ..................................................... 87 Mål- ochresultatorienterad styrning ......................... ......... 87 Statligaverksamhets- och organisationsformer.......... 87 Utförsäljningav statliga tillgångar............................... ......... 88 Utformningav budgetpropositionen............................ 88 Miljöaspekteri propositioner och utredningsförslag .... 89 Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (mom. 2)(m)................................................................ 95 Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (mom. 2)(fp)................................................................ 101 Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (mom. 2)(c) .............................................................. ....... 104 Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (mom. 2)(vpk) .......................................................... ....... 107 Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (mom. 2)(mp).............................................................. ....... 108 Pris- ochhyresstopp (mom. 3) (m, fp, c) ................ 111 Pris- ochhyresstopp (mom. 3) (vpk) ...................... ....... 112 Pris- ochhyresstopp (mom. 3) (mp) ....................... 113 Straffekatt vidför hög prissättning (mom. 4) (vpk)... 113 Spelregler på arbetsmarknaden (mom.5) (mp) ... 114 Spelregler på arbetsmarknaden (mom.5, motiveringen) (m, fp).......................................................................... ....... 115 Ugfåst sjuklön (mom. 6) (vpk)................................ 115 1989/90:FiU20 Lagfåst sjuklön (mom. 6,motiveringen) (m, fp)...... 116 Semesterlagstiftningen (mom. 7)(vpk).................. 116 Semesterlagstiftningen (mom. 7,motiveringen) (m, fp) . . 116 Semesterlagstiftningen (mom. 7,motiveringen) (mp) .... 117 Arbetskraftsinvandring (mom. 8)(vpk, mp)............ 117 Arbetskraftsinvandring (mom. 8,motiveringen) (m, fp) . . 118 Vissa allmänna yrkanden frånmiljöpartiet (mom. 9) (mp)............................................................................ ........ 118 Vissa allmänna yrkanden frånmiljöpartiet (mom. 9, motiveringen) (m, fp) 119 Vissa allmänna yrkanden frånmiljöpartiet (mom. 9, motiveringen) (c) 119 Statlig lönepolitik (tillägg tilltext s. 59) (fp, c)........ 119 Statlig lönepolitik (tillägg tilltext s. 59) (m)............ ........ 120 Inriktning av den statliga lönepolitiken(mom. 11) (vpk) . Utgiftsram för förvaUningskostnader(mom. 12) (m) 122 Statsskuldspolitiken (mom. 13)(m) ..................... ........ 123 Statsskuldspolitiken (mom. 13,motiveringen) (mp)........ 124 Kreditpolitiken (mom. 14) (m)................................. 124 Kreditpolitiken (mom. 14) (c) ............................... 125 Kreditpolitiken (mom. 14,motiveringen) (fp) ....... 126 Kreditpolitiken (mom. 14,motiveringen) (mp) ..... 126 Valutapolitiken (mom. 15) (vpk,mp) .................... 127 Närmare samarbete med EMS (mom. 16)(m, fp) . Närmare samarbete med EMS (mom. 16)(mp) .... 128 Kassakrav för finansbolag och andrakreditinstitut (mom. 17)(m)............................................................. 129 Betalningsvillkor vid kreditköp(mom. 18) (mp) ... ........ 130 Höjningen av dryckesskatten (mom.20) (fp, c)...... 130 Höjningen av dryckesskatten (mom.20) (mp) ...... 131 Höjningen av dryckesskatten (mom.20, motiveringen) (m).............................................................................. 132 Beskattning efter alkoholhalt (mom.21) (m) ....... 133 Införande av en ny skatteklass föröl (mom. 22) (m) 133 Höjningen av tobaksskatten (mom.24) (fp) ........ 134 Höjningen av tobaksskatten (mom.24) (mp) ...... 135 Avgift till information om tobakensskadeverkningar (mom. 26)(mp)........................................................... 135 Försäljning och införsel avtaxfreevaror (mom. 28) (mp) . Tulltaxelagen (mom. 29) (fp) .................................... 137 Tulltaxelagen (mom. 29) (c).................................... 137 Tulltaxelagen (mom. 29) (mp) ............................. ....... 138 Löntagarfonder (mom. 30) (m, fp, c)...................... ....... 139 Löntagarfonder (mom. 30) (mp)............................. ....... 140 Arbetsmiljöavgift m.m. (mom. 31)(m, fp) .............. ....... 141 Arbetsmiljöavgtft m.m. (mom. 31)(vpk)................. ....... 142 Avskaffande av obligatorisktsparande (mom. 32). 189 (m, fp) 143 Avskaffande av obligatorisktsparande (mom. 32) (mp) . Ålderspensionärer och detobligatoriska sparandet (mom. 33, motiveringen) (m, fp) Demokratisering av ekonomin (mom.34) (vpk).... Demokratisering av ekonomin (mom.34, motiveringen) (m, fp, c) De allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen (mom. 35)(m)............................................................ Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom. 35)(fp)........................................................... Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom. 35)(c) .......................................................... Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom. 35)(vpk) ...................................................... Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom. 35)(mp).......................................................... Omfördelning av medel frånsocialförsäkringssektorn till statsbudgeten (mom. 36) och Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto (mom. 37) (m)............................ Utförsäljning av statligatillgångar (mom. 38) (m, fp, c) . Utformning av budgetpropositionenm.m. (mom. 39) (m, fp, c) Miljöaspekter i propositioner ochutredningsförslag (mom. 40) (c) Miljöaspekter i propositioner ochutredningsförslag (mom. 40) (vpk, mp) Statsskuldspolitiken(mom. 13) (fp) ..................... Statsskuldspolitiken(mom. 13) och Kreditpolitiken (mom. 14) (vpk) Sjukvårdsavgiftpå alkohol (mom. 25) (c)............... Löntagarfonder(mom. 30) (vpk) ......................... Propositionenslagförslag och förordningar............ Skatteutskottetsyttrande /90:SkU2y............ Bostadsutskottetsyttrande /90:BoU7y ....... Budgetsaldo förbudgetåren 1982/83 och 1988/89-1990/91 143 1989/90:FiU20