bet · GD01BoU13 · 1989-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till det nu anförda bör enligt utskottetsmening åtgärder vidtas för att dels jämställa finansieringsförutsättningarnaför olika fastighetsbolag, dels åstadkomma kostnadsneutralitet mellan olikaupplåtelseformer. bör begära ett förslag i enlighet med vad som nuanförts. Förslaget bör skyndsamt föreläggas så att det kangenomföras . bör dessutom neutralitetenstärkas och finansieringsförutsättningarna i övrigt likställas bl.a. genom attett nytt finansieringssystem införs. Vad utskottet nu med anledning av motion Bo420 yrkandena 6och 13 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. 1989/90:BoU 13 Reservationer 6 1989/90. dels attmoment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 13. beträffandeneutraliteten mellan olika upplåtelseformer attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo420 yrkandena 6 och 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ökade möjligheter att bo i bostadsrätt (mom. 14) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Den rådande" och slutar med "yrkande 2" bortha följande lydelse: Bostadsrätten utgör en för många människor attraktivboendeform. Inte minst framgår detta förhållande av att efterfrågan pålägenheter upplåtna med bostadsrätt har ökat under en lång rad av år. Detframstår sålunda som uppenbart att många människor uppskattar den förening avenskilt ägande och gemensamt ansvarstagande för fastigheten som bostadsrättsboendeterbjuder. Bostadsrätten är också en boendeform som passar snart sagt alla såvälunga som gamla. Hos de unga kan bostadsrättsboendet dessutom leda till en ökadsparstimulans - något som i sig måste bedömas som värdefullt. Det har ocksåvisat sig att en rad positiva effekter kan uppnås när upplåtelseformen i ettbostadsområde eller en enskild fastighet övergår från hyresrätt tillbostadsrätt. Ofta har sådana ombildningar fört med sig minskade sociala problemoch en större gemenskap bland de boende. Vidare har bostadskostnadernareducerats genom minskat slitage och genom egna insatser i förvaltningen avbostäderna. Enligt bostadsutskottets mening talar de ovan redovisadeförhållandena entydigt för att de olika restriktioner som gäller förbostadsrättsboendet måste avskaffas. De restriktioner och förhållanden iövrigt som därför bör föranleda ändrad lagstiftning eller andraåtgärder gäller bl.a. hyresgästernas förköpsrätt vid försäljning,hembudsreglerna, särbehandlingen av vissa riksorganisationer förbostadsrättsföreningar samt realisationsvinstbeskattningen. Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo423 (fp)yrkande 2 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 14. beträffande ökade möjligheter alt bo ibostadsrätt attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo423 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Kostnadsutvecklingen i bostadsproduktionen (mom.15, motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med"delar" och slutar med "avstyrks sålunda"bort ha följande lydelse: delar i och för sig motionärernas oro förkostnadsutvecklingen i bostadsproduktionen. Däremot kan inte utskottet ställasig bakom de förslagtill ökade statliga insatser m.m. som förs fram för att motverka 1989/90:BoU13denna utveckling. Motion Bo212 (s) yrkande 3 avstyrks sålunda. De grund-Reservationer läggande problemen pä dagens svenska bostadsmarknad bottnar i denhårda statliga styrningen av marknaden. Till detta kommer den ryckighet sompräglat bostadspolitiken . Vad som erfordras är en avregleringsom befrämjar en sund konkurrens på lika villkor för alla aktörer. Vidare krävsen långsiktighet i agerandet från statsmakternas sida som ger stadga ochkontinuitet i förutsättningarna för bostadsproduktionen. Program för arbetsplatsbyte (mom. 16) och (båda c) anser dels att den del av utskottels yttrande som på s. 31börjar med "1 den" och slutar med "avstyrks sålunda" bortha följande lydelse: delar motionärernas uppfattning ombehovet av åtgärder för att förbättra den inomregionala balansen iStockholmsregionen. Genom en bättre regional balans utnyttjas de samladeresurserna effektivare. Som en i raden av åtgärder för att komma till rätta medde regionala obalanserna bör även det i motionen förordade programmet förarbetsplatsbyte komma till stånd. Genom att arbetsplatser och boende knyts ihoppå ett bättre sätt än minskar bl.a. behovet av energikrävandetransporter. finns det anledning anta att boendet genom närheten tillarbetsplatsen kommer att tillföras ytterligare kvaliteter. Vad utskottet nu med anledning av motion Bo244 (c) anförtbör ges regeringen till känna. dels att moment 16 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 16. beträffande program förarbetsplatsbyte att med anledning av motion 1989/90:Bo244 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Statens förlustansvar enligt 33 § bostadslånekungörelse (mom. 19) (), (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Det förlustansvar" och slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse: Det ansvar för vissa förluster i de kommunalabostadsföretagen som staten påtog sig syftade ursprungligen tillatt förmå företagen att bygga bostäder trots risken för att inte få dessauthyrda. Är 1968 upphörde det statliga ansvaret för nytillkommande hus ochförlustansvaret avser därför numera bara hus byggda . Av riksdagsbeslut framgår att en förutsättningför det statliga förlustansvaret var att hyressättningen skulle vara sådan attalla normalt uppkommande utgifter och hyresförluster skulle täckas av hyrorna.Förluster som uppkommit till följd av försummelser eller vårdslöshet ifastighetsförvaltningen, t.ex. vanvård av byggnaden eller upplåtelse avlägenhet till nå- gon sominte hade råd att hyra den, skulle helt täckas av kommunen. Övriga onormalaförluster, t.ex. sådana som föranletts av "ej förutsebara allmännarubbningar i ortens ekonomiska förhållanden", borde däremot till bärasav kommunen och till av staten. Som framgår av framställningen ovan har den ursprungligaavsikten varit att statens förlustansvar bara skall aktualiseras i mycketspeciella fall och endast avse onormala förluster som i huvudsak är beroendeav förhållanden över vilka det enskilda bostadsföretaget inte kunnat råda.Bl.a. på grundval av en av genomfördundersökning tvingas dock utskottet konstatera att de utbetalningar som under1980-talet skett med stöd av de aktuella bestämmelserna har ökat på ett minstsagt anmärkningsvärt sätt. Framförallt gäller detta sedan är 1985 sedanbostadsstyrelsen detta år utfärdat nya tillämpningsföreskrifter. Uppenbarligenhar dessa föreskrifter givit utrymme för en betydligt vidare tolkning av vilkaförluster som skall täckas av den statliga garantin. Den uppenbart mer generösa tolkning av bl.a.förlustbegreppet som synes ligga bakom de ökade utbetalningarna strider enligtbostadsutskottets mening mot de ursprungliga och fortfarande gällandeintentionerna med förlustansvaret. 1 enlighet med förslaget i motion Bo229(fp) måste därför åtgärder vidtas så att endast sådana förluster somursprungligen avsetts kommer att täckas. Vägledande vid bedömningen avhuruvida förlustansvaret skall utlösas bör således vara om förlusten ärföranledd av exceptionella händelser på orten som inte kunnat förutses. Vidarebör det statliga ansvaret begränsas i tiden. Fram har ända upptill 13 är gamla förvaltningsförluster kunnat grunda ersättning från staten.Detta är en enligt utskottets mening orimlig ordning. Vad utskottet nu med anledning av motion Bo229 (fp) anförtom det statliga förlustansvaret enligt 33 S bostadslånekungörelse börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 19. beträffande statens förlustansvar enUgt 33 § 1962 årsbostadslåne-ktingörelse attriksdagen med anledning av motion l989/90:Bo229 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 22.Vintertilläggen (mom. 20) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Bakom förslaget" och slutar med "förslagavstyrks" bort ha följande lydelse: Utmärkande för dagens bostadsfinansieringssystem är attdet är alltför detaljerat och styrande. bör det därför ersättas medett i princip scha-bloniserat system. 1 avvaktan på att ett sådant system kaninföras bör dock alla möjligheter till förenklingar av dagens system tas tillvara. Utskottet tillstyrker med hänvisning härtill förslaget ibudgetpropositionen om att vintertilläggen skall slopas fr.o.m. den 1 juli1990. Motionerna Bo224 (s) och Bo249 (c) yrkande 9 om att vintertilläggen skallfinnas kvar avstyrks. dels att moment 20 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 20. beträffande vinterlilläggen attriksdagen bifaller regeringens förslag i proposition 1989/90:100 bilaga 13 ochavslår motionerna 1989/90:Bo224 samt l989/90:Bo249 yrkande 9, Avveckling av markvillkoret (mom. 21) (), (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "har" och slutar med "13avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar de invändningar mot markvillkoret somreses i de nu behandlade motionerna (m), (fp) och (c). Enligt utskottetsmening har villkoret inneburit att kommunerna fått en alltför dominerandeställning gentemot det enskilda byggandet. Kommunernas inflytande är bl.a.genom den fysiska planeringen fullt tillräckligt detta villkor förutan.Markvillkoret har närmast skapat en total planhushållning påbostadsområdet. Byggföretag och byggherrar har förlorat möjligheten att genomplanering av eget markinnehav få fram egna plan- och projekteringsalternativ.Skall smidigheten och anpassningsförmågan i bostadsbyggandet kunna förstärkasförutsätter det att enskilda markägare och byggnadsföretag ges ökademöjligheter att medverka. Med hänvisning till det nu anförda bör enligtbostadsutskottets mening markvillkoret avvecklas fr.o.m. ienlighet med förslagen i moderata samlingspartiets partimotion Bo403 yrkande 4samt i motionerna Bo249 (c) yrkande 8 och 1989/90:Bo423 (fp) yrkande 13.Utskottets ställningstagande i denna del bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 21 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 21. beträffande avveckling av markvillkoret att medanledning av motionerna 1989/90:Bo249 yrkande 8, 1989/90:Bo403 yrkande 4 och1989/90:Bo423 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 24.Undantaget från markvillkoret i fråga om småhus (mom. 22) Vid bifall lill utskottets hemställan under mom. 21 (), (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Vad i" och slutar med "till handlingarna" bortha följande lydelse: Det är utskottets principiella uppfattning attmarkvillkoret bör avvecklas i enlighet med vad som förordats i motionerna (m),(fp) och (c). Utskottet kan mot bakgrund härav inte ställa sig bakom vad som ibudgetpropositionen anförts om att undantag från markvillkoret i fråga om vissasmåhus inte skall Enligt utskottets mening bör sålunda undantag frånmarkvillkoret i dessa fall kunna medges även efter denna tidpunkt. Vad utskottetnu anfört bör ges regeringen till känna. dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 22. beträffande undantaget från mark villkoret ifråga om småhus att med anledning av vad som i i proposition 1989/90:100 bilaga 13 anförts som sin mening ger regeringen till känna vad utskot tet anfört, Studie av markvillkoret (mom. 23) (), (),(). (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Vad gäller" och på s. 35 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Det är utskottets principiella uppfattning attmarkvillkoret skall avvecklas. Vad i motion Bo225 (s) förordats om en studieav markvillkoret saknar därmed aktualitet, varför motionen avstyrks. dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse; 23. beträffande sludie av markvillkoret att avslår motion 1989/90:Bo225, 1989/90:BoU 13 Reservationer 26.Konkurrensvillkoret (mom. 24) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "När det" och slutar med "hänvisning härtill"bort ha följande lydelse: De invändningar som kan riktas mot markvillkoret gäller iallt väsentligt också konkurrensvillkoret. Även detta villkor medför sålundaförsämrade villkor för enskilt byggande och en fördyrad byggnadsproduktion. Föratt öka flexibiliteten och förbättra produktutvecklingen inom byggsektorn bördärför konkurrensvillkoret avskaffas fr.o.m. i enlighet medförslagen i motionerna Bo420 (m) yrkande 18 och Bo423 (fp) yrkande 14.Utskottets ställningstagande i denna del bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 24 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 24. beträffande konkurrensvillkoret attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Bo420 yrkande 18 och1989/90:Bo423 yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 27.Avveckling av kostnadskontrollen vid beviljande av bostadslån (mom. 27) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjarmed "Införandet av" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse: Dagens bostadsfinansieringssystem är så krångligt ochstyrande för bostadsproduktionen att det måste ersättas av ett systemsom innefattar ett mindre subventionsmoment och en större grad av frihet förden byggande. I avvaktan pä att detta nya finansieringssystem kan införasfinns det enligt bostadsutskottets mening anledning att vidta de förbättringari dagens system som är möjliga. En sådan möjlig förbättring är alt ta bortkostnadskontrollen vid den statliga bostadslångivningen. Minskningen av igångsättningen av lägenheter beror i interinga utsträckning på att länsbostadsnämnderna inte släpper fram objekt därkostnaderna anses för höga. Utskottet delar inte uppfattningen att det meddagens kostnadskontroll skulle vara möjligt att hålla bostadskostnaderna nere.Det finns, som framhålls i motion Bo423 (fp), snarare anledning hävda att kostnadskontrollenhar en rakt motsatt verkan. Den tvingar ofta fram ändringar i planer ochprojektering som förlänger produktionstiden och därmed också ökar kostnaderna.Det är inte heller ovanligt att kontrollen leder till större bostadsytor ochdärmed högre totala produktionskostnader ån vad som ursprungligen avsetts.Förklaringen härtill är att det är möjligt att sänka produktionskostnadenräknat per kvadratmeter genom att öka de rena bostadsytorna - som ärförhållandevis billiga att bygga jämfört med t.ex. ytor som innehåller va-eller köksinstallationer- i ett projekt. Avsevärd tid och kraft läggs också nedpå all finna vägar alt på olika sätt kringgå kontrollen. Vid den statligalångivningen bör fortsättningsvis lånemyndigheternas insats inskränkas tillatt jämföra produktionskostnaden med ett schablonmässigt framråknat låneunderlag. Med hänvisning till det nu anförda bör enligtbostadsutskottets mening kostnadskontrollen vid den statligabostadslångivningen tas bort i enlighet med förslaget i motion Bo423 (fp)yrkande 22. Vad i budgetpropositionen anförts om kostnadskontrollen vid belåningav låntagarbyggda egnahem bör sålunda avvisas av . dels att moment 27 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 27. beträffande avveckling av kostnadskontrollen vidbeviljande av bostadslån attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo423 yrkande 22 och med avslag påvad som i proposition 1989/90:100 bilaga 13 anförts som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Aktieutdelningfrån allmännyttiga bostadsföretag (mom. 28) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Som framgår" och slutar med "insatt kapital"bort ha följande lydelse: Efter beslut av skapades särskildaregler beträffande aktieutdelningen för de allmännyttiga bostadsföretag som ärorganiserade som aktiebolag. Genom beslutet har dessa företagssjälvbestämmande pä denna punkt således beskurits på ett sätt som inte äracceptabelt. I motioner (m), (fp) och (c) restes också invändningar mot attsärskilda regler skulle fastställas i fråga om aktieutdelningen från deallmännyttiga företagen. Dessa invändningar äger enligt utskottets meningfortsatt giltighet. Det är naturligtvis inte rimligt att en liten grupp avföretag undantas från de regler som i övrigt gäller för aktiebolag. Somframhålls i motion Bo420 (m) är det enligt aktiebolagens regler aktieägarna somskali bestämma utdelningens storlek. Den införda begränsningen för deallmännyttiga bostadsföretagen i detta avseende bör sålunda upphävas i enlighetmed yrkande 14 i samma motion. Utskottets ställningstagande i denna del börges regeringen till känna. Det nu anförda innebär att motionerna Bo216 (vpk)och Bo231 (s) avstyrks. dels att moment 28 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 28. beträffande aktieutdelning från allmännyttigabostadsföretag att med anledning av motion 1989/90:Bo420 yrkande 14och med avslag på motionerna 1989/90:Bo216 samt 1989/90:Bo231 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Aktieutdelning från allmännyttiga bostadsföretag (mom. 28) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Som framgår" och slutar med "insatt kapital"bort ha följande lydelse: har det blivit allt vanligare att kommunerdels krävt utdelning från de allmännyttiga bostadsföretag som är organiseradesom aktiebolag, dels ombildat stiftelseföretag till aktiebolag i syfte atterhålla avkastning på insatt kapital. Effekterna av att kommunerna i ökad utsträckning begärutdelning från de allmännyttiga bostadsföretagen blir ofelbart hyreshöjningar.Krav på utdelning kommer därmed att stå i motsättning till de allmännyttigaföretagens målsättning och uppgifter som kommunens viktigaste instrument för engod bostadsförsörjning. För att motverka denna utveckling och för attytterligare betona och stärka allmännyttans bostadssociala roll bör därför allvinstutdelning från de allmännyttiga företagen stoppas i enlighet medförslaget i motion Bo216 (vpk). Vad bostadsutskottet nu anfört bör som sin meningge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attförslaget i motion Bo231 (s) kommer att bli i princip tillgodosett. MotionBo420 (m) yrkande 14 bör avvisas av . dels attmoment 28 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 28. beträffande aktieutdelning frän allmännyttigabostadsförelag att med anledning av motionerna 1989/90:Bo216 samt1989/90:Bo231 och med avslag pä motion 1989/90:Bo420 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 30.Kommunernas möjligheter att fördela nybyggda bostadsrättslägenheter (mom. 30) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "Vid sin" och slutar med "Motionen avstyrks"bort ha följande lydelse: Det år ett ovedersägligt faktum att många människor önskarbo med bostadsrätt. Denna upplåtelseform förenar enskilt ägande och gemensamtansvarstagande på ett sätt som tilltalar många människor. Det finns enligt utskottetsmening mot bakgrund härav starka skäl som talar för att åtgärder bör vidtas föratt möjliggöra för fler människor att bo med bostadsrätt. Som en av dessaåtgärder bör enligt utskottets mening ingå att tillförsäkra dem sombostadssparar i bostadsrältsorganisationerna eller i bank via en sådanorganisation en rimlig andel av de nya bostadsrättslägenheter som uppförs. Detförekommei" relativt ofta att kommunerna med utnyttjande av sin anvisningsrättförmedlar en alltför stor andel av lägenheterna till icke bostadssparare. Detär naturiigtvis inte rimligt att de som genom sitt sparande på ett aktivt sättbidrar till att nya bostadsrättslägenheter kommer till endast i begränsadutsträckning kan få tillgång till dessa lägenheter. I propositionen om kommunalbostadsanvisningsrätt m.m. (prop. 1987/88:35, s. 31) har också dåvarandebostadsministern - med hänvisning till en överenskommelse mellanStorstockholms bostadsförmedling och HSB - uttalat sig för att en kommunalförmedling av av ny- och ombyggda bostadsrättslägenheter kan vara enrimlig riktpunkt i fråga om den högsta andel som bör kunna bli föremål förkommunal anvisningsrätt. Mot bakgrund av det nu anförda bör enligt utskottetsmening ett mål sålunda vara att bostadslånereglerna ändras så att högst 20 %av de nyproducerade bostadsrättslägenheterna får förmedlas av kommunen.Härigenom uppfylls också de intentioner i detta avseende som tidigareuttalat sig för. Vad utskottet nu med anledning av motion Bo423 (fp)yrkande 6 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 30 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 30. beträffande kommunernas möjligheter att fördelanybyggda bostadsrättslägenheter attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo423 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Mindregenomgripande upprustning (mom. 32) 1989/90:BoU13 TI un- A j /u-j \ Reservationer och (bada c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Motsvarande motionsyrkande" och slutar med "ifråga" bort ha följande lydelse: instämmer med vad som i motion Bo201 (c)anförts om villkoren för statliga ombyggnadslån till egnahem. Nuvarandelånevillkor bör ses över i syfte att förhindra att de medverkar till attombyggnaderna blir mer genomgripande än vad som är nödvändigt. Det bör sålundavara möjligt att belåna även mindre genomgripande upprustning av egnahem. Dettabör ges regeringen till känna. dels att moment 32 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 32. beträffande mindre genomgripandeupprustning att med anledning av motion 1989/90:Bo201 såvitt nu är ifråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Kravet på hyresgästyttrande (mom. 34) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "Utskottet behandlade" och slutar med"Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: När beslutet att införa yttrande från hyresgästföreningsom krav för ombyggnadslån fattades reserverade sig ledamöter frånmoderata samlingspartiet. I den nu aktuella motionen från detta partiredovisas olika missförhållanden som kravet på hyresgästyttrande lett framlill. Det kan således exempelvis inträffa att ingen av de boende i en fastighetsom skall byggas om är medlem i den organisation som fattar beslut för derasräkning. anser bl.a. mot denna bakgrund att kravet pä ettformellt hyresgästyttrande starkt kan ifrågasättas. Ombyggnaden av en fastighet är främst en angelägenhet förfastighetsäga ren och berörda hyresgäster, som bäst sköts utan inblandning av vare sig or ganisationer eller myndigheter. Det bör i stället vara självklart att en fastig hetsägare som avser att renovera sin fastighet skall informera berörda hyres gäster om sina planer. Hyresgästerna bör sedan själva få avgöra i vilken form de vill samråda och diskutera med fastighetsägaren. Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Bo420(m) yrkande 16 leder fram lill slutsatsen att kravet på hyresgästyttrande vidombyggnadslån bör avskaffas. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 34 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 34. beträffande kravet påhyresgästytirande att med anledning av motion 1989/90:Bo420 yrkande16 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Hyresgästinflytandetöver underhållet (mom. 35, motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med"har" och slutar med "yrkande 16" bort haföljande lydelse: I den aktuella motionen hävdas bl.a. atthyresgästinflytandet inte bör utövas av en organisation utan av de berördahyresgästerna själva. Enligt motionärerna skall de berörda hyresgästerna övertahyresgästorganisationens rätt att bl.a. utfärda hyresgästyttrande i samband medombyggnadslån. Utskottet instämmer i den principiella synpunkten atthyresgästerna inte skall behöva företrädas av en organisation.