bet · GD01TU9 · 1989-12-31 00:00:00 — Sedan den gäller som huvudregel attpersonbilar och andra fordon skall kontrollbesiktigas med början underandra kalenderåret som anges i årsmodellsbeteckningarna (77 § FK). Kontrollbesiktningar liksom vissa övriga besiktningar avmotordriv na m.fl. fordon utförs enligt FK av riksprovplats. I förordningen (1989:527) om riksprovplatser och riksmätplatser har AB Svensk Bil provning (ASB) utpekats som riksprovplats för motorfordon m.fl. , fordon. har i en till regeringen i början av detta /90:TU9 överlämnadrevisionsrapport redovisat verketsslutsatser och förslag efter en granskning av denna kontroll. Förslagen irevisionsrapporten bereds av en arbetsgrupp inomregeringskansliet. 6.1 Behovet av kontrollbesiktningar I motion 7225 (m) begärs (i del av yrkande 20) attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna att del är till fördelfrån både trafiksäkerhetssynpunkl och miljösynpunkt alt bilparken förnyas snabbareän och att en snabbare förnyelse av bilparken skulle kunnaåstadkommas genom atl bilarna inle kontrolleras och underhålls lika noggrantsom utan i stället skrotas ul snabbare, vilket skulle kräva en höjning avskrotningspremien. Bilskrotningspremie, numera . för t.ex. enpersonbil, utgår enligt bestämmelser i bilskrotningslagen (1975:343) ochbilskrotnings-förordningen (1975:358). Införandet av lagen (prop. 1975:32, bet.JoU 10, rskr.161) syftade till att utrangerade bilar, som övergetts, skulleomhändertas bättre inte i första hand till att bilägarna skulle snabbareskrota sina bilar. Syftet med kontrollbesiktningen av fordon är, som nämntsovan, kontroll av den beskaffenhet och utrustning hos fordonet som är avbetydelse från miljö- och trafiksiikerhetssynpunkt. Detta syfte får också anses ha uppnåtts. AB SvenskBilprovning (ASB) lät statens väg- och trafikinslitul (VTI) genomföraen studie av kontrollbesiktningens effekter. Enligt bolaget visade studien attkontrollbesiklningen sannolikt hade svarat för den största delen av dentioprocentiga ökning av trafiksäkerheten som bedömdes ha uppnåtts . Härutöver hade kontrollbesiktningen gett effekter iform av bl.a. ökad livslängd hos fordonen, positiva återverkningar på fordonensoch verkstadsarbetets kvalitet och ökat säkerhetsmedvetande hos fordonsägarna. Från miljösynpunkt är del enligt utskottets uppfattningmycket angeläget att påskynda utskrotningen av äldre bilar som förorenar mest.För att bilägarna verkligen skall stimuleras att skrota ut sådana bilar måstebilskrotningspremien höjas. har också i betänkandet(SOU 1989:83) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken Energi och trafikföreslagit en tidsbegränsad kraftig höjning av bilskrotningspremien för äldrebilar för att de skall skrotas ut snabbare. Om vi får en snabbare utskrotningav äldre bilar gynnas också trafiksäkerheten. AB har I olikasammanhang framhållit att det är de äldre bilarna som uppvisar de flesta felenvid kontrollbesiklningarna. Vad utskottet sålunda har anfört med anledning avmotionsförslaget bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2 7idsintervallenför kontrollbesiktningarna för vanliga 1989/90:TU9 personbilar gäller om tidsintervallen tillkontrollbesiktningarna beträffande personbilar och andra fordon atlkontrollbesiktning skall ske med början under det andra kalenderåretefter det år som anges i årsmodellbeleckningarna och under inställelseterminersom bestäms av sista siffran i registreringsnumren (77 och 78 §§ FK). På grundav att en ny årsmodell i allmänhet introduceras före det årsom anges i årsmodeflbeteckningen kan användningstiderna före den förstakontrollbesiktningen variera mellan och . I motion 7447 (m) begärs (yrkande 12) att den förstakontrollbesiklningen skall ske , den andra ochdärefter när det gäller bilar som inte används i yrkesmässig trafik ochsom inte körs exceptionellt mycket. För att få en mer ändamålsenlig och effektivfordonskontroll föreslår i revisionsrapporten att"högriskfordon" skall prioriteras vid kontrollen. För att dettaskall kunna bli fallet föreslår verket bl.a. att den periodiska kontrollen avandra fordon skall minskas och att tillämpningen av kontrollprogrammen skallses över. Genom förslag kan den imolionsförslaget upptagna frågan anses ha aktualiserats hos regeringen. 1 avvaktanpå regeringens ställningstagande till förslag, som såsomredan nämnts bereds av en särskild arbetsgrupp inomregeringskansliet bör motionsförslaget inle föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Det avstyrks således. Det förtjänar nämnas att regeringen den 16 novmeber i årnyligen har beslutat om ändring i FK, som bl.a. innebär alt vanliga personbilarfr.o.m. inte i något fall skall kontrollbesiktigas förräntidigast bilarna första gången togs i bruk. 6.3 Kontrollbesiktningsintervall för lastbilar I motion 7423 (c) anförs bl.a. atl lastbilarna vidkontrollbesiktningarna får förhållandevis fler anmärkningar än personbilarna.För att få en effektivare kontroll av lastbilarna begär motionärerna (yrkande2) att kontrollbesiktningsintervallen för lastbilarna skall bestämmas medhänsyn till körsträckorna, varigenom kontrollerna i de flesta fall kommer attske oftare. AB () anger i en till TSVöverlämnad promemoria att de tunga lastbilarna och släpvagnarna i jämförelsemed personbilarna representerar en större andel fordon med brister, en störreandel fordon med allvarliga brister som medför krav på ny besiktning samtbetydligt längre årliga körsträckor och därmed även längreexponerigstid i trafiken. Bolaget begär att TSV hos regeringen /90:TU9 skallföreslå att den första kontrollbesiktningen av tunga lastbilar och släpvagnarskall ske tidigare än . Som nämnts ovan föreslår riksrcvisionsverkel atl"högriskfordon" skall prioriteras vid kontrollen. Lastbilar som körsmycket torde tillhöra denna kategori fordon. Av det anförda framgår att det bakom molionsförslagetliggande förhållandet har uppmärksammats och framförts till regeringen. Ävenriksrevisionsverkeis här nämnda förslag bereds av den särskilda arbetsgruppeninom Utskottet vill för sin del understryka vikten av attfrågan om kontrollbesiktningsintervall för tunga fordon med långa årligakörsträckor har uppmärksammats. Något initiativ med anledning avmolionsförslaget torde inte vara påkallat. Del avstyrks således. 6.4 Tidsintervall mellan kontrollbesiktningarna avhistoriska motorfordon I motion T411 (fj)) begärs att kontrollbesiktning av s.k.veteranfordon av årsmodell eller tidigare skall krävas endast vart femteår. 1 motion T412 (c) begärs att kontrollbesiktning avveteranbilar skall krävas endast . Utskottet behandlade i betänkande 1988/89:TU1 (s. 12-13)likartade motionsförslag. Utskottet redovisade vissa uppgifter från AB SvenskBilprovning (ASB) om beskaffenheten hos historiska motorfordon m.m. ochförutsatte att bolaget skulle överväga frågan om förlängning av tidsintervallenmellan kontollbesiktningarna för sådana motorfordon. Utskottet ansåg att någotriksdagens initiativ ej behövdes för att sådana överväganden skulle komma tillstånd. Styrelsen för bolaget har föreslagitregeringen att motorfordon av 1949 eller tidigare års modell skall undantasfrån krav på kontrollbesiktning. Något initiativ från sida med anledningav motionsförslagen synes därmed inte vara erforderligt. De kan således avslås. 6.5 Organ för fordonsbesiktn:ingar Som nämnts ovan har AB () iförordningen (1989:527) om riksprovplatser och riksmätplatser utpekats som riksprovplatsför motorfordon m.fl. fordon. 1 motion 7447 (m) begärs (yrkande 11) att detta ASB:s"monopol" på besiktningar skall upphävas. Som motivering förförslaget framhålls bl.a. att besiktningar lika väl kan utföras av verkstäderoch provstationer med olika huvudmän. Utskottet behandlade senast i betänkande 7U 1987/88:16(s. 23-24) likartademotionsförslag, vilka .avstyrktes med hänsyn till skälen för Utskottet framhöll att dessa skäl hade samma styrka 32 Riksrevisionsverketförslår i ovannämnda revisionsrapport att efter- 1989/90:TU9 kontrollerhos ASB skall kunna ersättas med intyg av verkstad. ASB skall, enligtförslaget, liksom nu svara för den tekniska genomgången av ett fordon och skallgenom besiktningsprotokollet ge besked om de brister .som konstaterats.Verkstaden skall åtgärda påtalade brister och intyga att så har skett. Förslagen i revisionsrapporten bereds som redan nämnts av en arbetsgrupp inom . I avvaktan på regeringens ställningstagandetill förslag är utskottet är inte berett förorda någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsförslaget, vilket därmed avstyrks. 6.6 Förläggning av bilprovningsstationer, m.m. AB () har för närvarandebilprovningsstationer i 162 av landets 284 kommuner. I fyra motioner framförs förslag om att ASB skall etableraytterligare bilprovningsstationer. 1 motion 7423 (c) begärs (yrkande 5) i första hand attstationer skall etableras där de boende har lång väg till . 1andra hand begär motionärerna att kontrolluppdrag skall lämnas ut tillverkstäder på entreprenad. I motionerna 7418 (c) och 7440 (m) begärs attbilprovningsstationer skall förläggas till Arjängs och 7orsby kommuner iVärmlands län. 1 motion 7436 (c) begärs att en bilprovningsstalion skallförläggas till kommun I . Utskottet har tidigare vid behandling av förslag omförläggning av bilprovningsstationer senast i betänkande 1988/89:7U1 (s.1315) påpekat att det inte ankommer på att avgöra var ASB:s bilprovningsanläggningarskall etableras. Utskottet är alltjämt av samma mening. Utskottet har ocksåredovisat alt ASB vid överväganden om etablering av bilprovningsstationer tarhänsyn till såväl företagsekonomiska som samhällsekonomiska aspekter bl.a.till bilägarnas kostnader för resor till och från och till andrakostnader i samband med denna. Utskottet har emellertid uttryckt att utskottetgärna ser att ASB:s service är lättillgänglig även i glesbygd. Hos ASB ligger framställningar från Årjängsoch kommuner om etablerande av bilprovningsstationer. ASB har beslutat att inte bifalla enframställning av kommun om etablering av en bilprovningsstation idenna kommun med motiveringen att en etablering i skulle innebära attbolagets merkostnader skulle bli högre än besparingen för fordonsägarna.Fordonsägarna i betjäningsområdet för en bilprovningsstation i Mellerudutnyttjar bilprovningsstationerna i , ochÅmål. Utskottet vill erinra om att harföreslagit att efterkontroller hos ASB skall kunna ersättas med intyg frånverkstad. 3 1989/90. Ettgenomförande av detta förslag kan minska vissa olägenheter /90:7U9 bilägaresom inle har tillgång till en bilprovningsstation i den egna I avvaktan på regeringens ställningslagande tillriksrevisonsverkels förslag avstyrker utskottet motionsförslagen. 6.7 Avgift för kontrollbesiktiiing i vissa fall Kontrollbesiktning av personbilar i allmänhet m.fl. fordonskall enligt 78 § FK ske inom en för fordonet gällande inställelsetermin, sombestår av en viss inställelsemånad de närmast föregående två och närmastföljande två kalendermånaderna, dvs. sammanlagt fem månader.Inställelsemånaden bestäms efter slutsiffran i bilens registreringsnummer. Enligt tidigare och gällande bestämmelserom förrättningsavgifter för AB () (SFS 1988:990 resp.SFS 1989:265) får avgiften för annan kontrollbesiktning än efterkon-troll avfordon, vars inslällelsetermin består av , höjas till vissa angivnabelopp, om besiktningen görs efter utgången av inställelseterminens tredjemånad, dvs. 1 motion 7430 (m) framhålls bl.a. alt bilägare, som inomtremånaders-perloden i myckel god tid beställer tid för kontrollbesiktning,inte sällan får beskedel att kontrollbesiktning inte kan göras inom dennaperiod utan först under tid då förhöjd avgift tas ut. Motionären begär attförhöjd avgift inte skall tas ut om tid för kontrollbesiktning begärts före tremånadersperiodens utgång. Utskottet avstyrkte i betänkande /87:1 (s. 19) eU likartat Utskottet hänvisade till att i det besiktningsunderlag som föreinställelseterminens början sänds till bilägarna det bl.a. anges, attförhöjd avgift utgår fr.o.m. den fjärde månaden av inställelseliden saml atlbilägaren uppmanas att ringa och beställa tid förkontrollbesiktnig då han fått besiktningsunderlaget. tid för kontrollbesiktning inom rimlig tid före Inslällelsemånadens utgångtorde enligt utskottet i de flesta fall kontrollbesiktningen också kunna skeföre utgången av denna. Utskottet framhöll också all det måsteaccepteras att förhöjd avgift tas ut i sådana fall som avsågs i den dåaktuella motionen för att man bl.a. skall undvika en anhopning av tidsbeställningarsent under inställelsemånaden. från ASB under hand inhämtat att när fordonsägare drabbas av förhöjdavgift och det med hänsyn till omständigheterna inte anses skäligt att la ut sådan avgift bolaget brukar lämna ekonomisk Utskottetåberopar vad utskottet anförde i nämnda belänkande. kompletteringav detta får utskottet nämna att ASB har bestämt att förhöjd avgift inte skall tas ut vid vissa bilprovningsstationer om bilägaresenast den 15:e under vissa inställelsemånader har beställt lid förbilprovning men inte har kunnat erbjudas sådan före dessa instäl- Med hänsyntill del anförda avstyrks motionsförslaget. 7 Krav på utrustning i fordonen m.m. Grundläggande bestämmelser om fordons beskaffenhet ochutrustning har meddelats i FK. De ytterligare föreskrifter som behövs omfordons beskaffenhet och utrustning enligt FK meddelas av TSV. Som övergripande mål för TSV:s verksamhetsområde Fordon gäller(1) att de fordon som trafikerar våra vägar skall vara trafiksäkra ochmiljövänliga samt (2) att enhetliga regler med andra länder skall eftersträvas. 7.1 Bilavgaskraven får inte hindra utveckling av teknikenför avgasrening Gällande krav på avgasrening av bilar finns ibilavgaslagen (1986:1386). Lagens grundläggande syfte är att förebygga altskador uppstår på människors hälsa och i miljön till följd av utsläpp i luftenav avgaser och andra ämnen från bilar och andra motordrivna fordon. Lagen, somär utformad som en ramlag, ger regeringen och underställda myndighetermöjligheter att meddela preciserade och detaljerade föreskrifter. har meddelats I bilavgasförordningen (1987:586) som kompletterasmed föreskrifter av i vissa frågor efter samråd medTSV. Föreskrifterna innehåller bl.a. bestämmelser om högsta utsläppsvärden förolika ämnen och om provningsmetoder. I motion T225 (m) framhålls att det viktiga inte är medvilken teknik avgasutsläppen minskas utan att de minskas. Motionärerna begär(yrkande 6) att avgaskrav och bilprovningsbestämmelser inte får förhindrautveckling av och försök med ny teknik. Det behövs, anför motionärerna, bättremetoder för att enkelt, billigt och under realistiska förhållanden mäta vilkautsläpp som verkligen sker från ett visst fordon. Enligt proposition 1986/87:56 om bilavgaslag, som liggertill grund för gällande avgaslagstiftning, hade frågor om den närmareutformningen av erforderliga kontrollmetoder m.m. för genomförande av skärptaavgaskrav behandlats av länderna i den s.k. Stockkholmsgruppen, som bestod avSverige, , , , , , ochLiechtenstein. Arbetet i gruppen hade dessutom följts av FörbundsrepublikenTyskland och som obeservalörer. "Stockholmsgruppen"hade antagit ett förslag till internationella rekommendationer i frågorna. Försvensk del hade dessa frågor behandlats i en särskild arbetsgrupp medrepresentanter för , , AB SvenskBilprovning och . Förhållandet att föreskrifterna om kontrollmetoder m.m.sålunda grundas på internationellt samarbete bör vara ägnat att minska farhå gorna för att de ensidigt skulle gynna biltillverkare och tillverkare av 35 utrustning som minskar avgasutsläppen. mening kan man inte en gång för alla bestämma 1989/90:TU9 vilkametoder för avgasrening som bör komma i fråga. Avgasreningen på nyabensinmotordrivna personbilar bygger på användning av katalysatorer. Möjligenkan alternativ som bygger på behandling av insug-ningsluften/gasen blieffektiva liltsom andra metoder som forsknings-, och utvecklingsverksamhet kanframbringa. Mot bakgrund av det anförda vill utskottet understryka vadmotionärerna anför om att avgaskraven och bilprovnlngsbeslämmelserna inte fårvara så utformade att de förhindrar utveckling av och försök med ny teknik. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmolionsförslaget bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.2 Undantag från krav på besiktning vid ändring frånmotorga.sdrift till bensindrift En bil får med bortseende från vissa undantag Intebrukas utan att den har godkänts vid typ- eller registreringsbesiktning. Försådant godkännande krävs bl.a. avgasgodkännande enligt bilavgasförordningen. Om ett fordon efter det att det har godkänts vidregistreringsbesiktning eller har tagits upp i typintyg har ändrats bl.a. såatt det inte längre överensstämmer med utförandet vid besiktningen eller närtypintyget utfärdades, skall fordonet enligt 38 § FK inställas för nyregistreringsbesiktning. Detta gäller dock inte i fall bl.a. då ändringenendast innefattar avvikelser som är att hänföra till fordonets utstyrsel ochinte försämrar dess säkerhet. Från har under hand inhämtatsföljande. gjorde flera bensinbolag ensatsning på motorgas som ett alternativt, niiljövänligt bilbränsle. Bilar somdå inregistrerades som motorgasdrivna bilar behövde inte uppfylla dåvarandebilavgaskrav, som endast gällde bensindrivna bilar. Sedermera har ägare tillmotorgasdrivna bilar i framställningar till begärt undantagfrån avgasbestämmelserna för ombyggnad av sina motorgasdrivna bilar tillbensindrift. har avslagit framställningarna. Bilägare hardärefter överklagat naturvårdsverkels beslut hos regeringen som har avslagitöverklagandena. I yttrande till i ettbesvärsärende pekade verket på en generell dispens som verket hade utfärdat förmotorgasdrivna bilar när det gäller att byta eller modifiera motorn tillbensindrift, varvid kravet är att den nya motorn skall överensstämma medavgasgodkänt utförande. Ställs inte detta krav skulle avgaskraven förbensindrivna bilar kunna kringgås. Fr.o.m. gällerenligt övergångsbestämmelserna punkt 3 till bilavgasförordningenavgasreningskrav även för motorgasdrivna bilar. I motionT439 (m) anförs att del numera råder brist på tankställen för motorgas, attdetta medför probl«;m för ägarna till motorgasdrivna bilar när delgäller att använda bilarna och att ägarna därför i många fall 1989/90:TU9 tvingasatt ändra bilarna till bensindrift. bilägarna förutom kostnaderna för ändring till bensindrift också drabbas avkostnader för ny registrering av bilarna m.m. Motionären begär atlför befintliga och importerade motorgasdrivna fordon skall gällaundantag från kraven på avgasgodkännande och ny registrering, då bilarnaändras till bensindrift. Regeringen har som redovisats ovan ställt sig avvisandetill sådana undantag som begärs i motionen. Utskottet är inte berett att verkaför att sådana undantag skall medges. Motionsförslaget avstyrks således. Vissa dyrare bilar utrustas med bromssystem som är såutformade att låsning av bromsarna motverkas vid inbromsning. I motion T416 (m) framhålls att med låsningsfria bromsaruppnås maximal bromsverkan som bilen under inbromsningen kan styras,vilket påtagligt förbättrar trafiksäkerheten och drastiskt minskar antalethalkolyckor. Motionären begär därför att krav på låsningsfria bromsar skallinföras för bilar från och med årsmodell som regeringen bestämmer. Enligt underhandsuppgift från TSV har man inom ramen fördet internationella samarbetet beträffande krav på bilars utrustning börjatuppmärksamma frågan om krav på låsningsfria bromsar. Man torde enligt dennauppgift få räkna med att sådana krav först aktualiseras beträffande tungafordon såsom bussar och lastbilar. Med hänsyn till det anförda synes något initiativav i frågan inte vara påkallat varför motionsförslaget kan avslås. TSV meddelade nya föreskrifter om stänkskydd påmotorfordon m.fl. fordon, vilka bl.a. innebär att ett tidigare krav på attpersonbilar skall ha s.k. stänklappar bakom bakhjulen inte längre gäller förpersonbilar med ett visst överhäng bak, dvs. personbilar av vanligt utförande. I motion T426 (s) begärs att kravet på stänklappar påpersonbilar skall återinföras. Motionären anför bl.a. att vinterväglaget och väglageti jordbruksbygder under vår- och höstbruket ofta är sådant att svårasiktproblem uppstår då bilar utan stänklappar gör omkörningar. Motionärernaframhåller också att stänklappar bromsar stenskott. Utskottet har tidigare behandlat likartade motionsförslag senast i betänkande /88:16 (s. 2021). Motionsförslagen har avstyrktsmed hänvisning till att typbesiktningsutredningen (K 1977:02) i ett till TSV år1980 avgivet förslag till bestämmelser om stänkskydd hade funnit att de svenskabestämmelserna hade en så låg trafiksäkerhetsef- fekt iförhållande till de prisökningar och andra olägenheter som de 1989/90:TU9 föranleddeatt bestämmelserna borde avskaffas. Utredningen påpekade bl.a. att långtneddragna stänkskydd (stänklappar) kunde medföra en ökning av detsiktreducerande stänket runt bilen särskilt vid höga hastigheter genom attstänket från hjulen studsar mot stänklapparna, bl.a. ut åt sidorna. Utskottet finner inte anledning att nu ändra sitt ställningstagandei den här aktuella frågan. Det kjin emellertid nämnas atl enligt enunderhandsuppgift från TSV en arbetsgrupp inom FN:s ekonomiska kommissionför (ECE) följer utvecklingen i frågan om stänklappar, t.ex. beträffandematerial för sådana som kan stoppa stänk åt sidorna. Utskottetavstyrker därmed motionen. 7.5 Luftkuddar (air bags) som skydd för förarna ipersonbilar Som ett alternativ eller komplement till bilbälten förservissa biltillverkare sina personbilar med luftk uddesystem (air bags) somskydd för förarna. Luftkuddesystemet bestiir av en säck som förvaras hopvikt irattnavel, en gaspatron som ocl<.så förvaras där samt känselkroppar i bilensfrämre, stötupptagande delar jämte elledningar. Vid frontal kollision eller kollisionsnett mot bilens front aktiverar känselkropparna gaspatronen så att luftkuddenfylls med gas. Då den gasfyllda luftkudden med stor marginal läcker ratten blirett slag av förarens huvud emot rattkrans eller annan del av ratten samtvindrutan kraftigt reducerat. Luftkudden utvecklas först under självakollisionen och den sjunker snabbt ihop efter kollisionen. Luftkuddesystem kaninstalleras även i en bil som inte från början har försetts med ett sådantsystem. Kostnaden beräknas till ca . I motion 7433 (c,m,fp) framhålls atl installation avluftkuddesystem förbättrar den Inre säkerheten för bilföraren. Motionärernaåberopar resultat av kollislonsexperimenl som gjorts med några av postensstadsbrevbärarbilar. Dessa experiment torde ha motiverats av att det förekommeratt förare av brevbärarbilar, som måste stanna ofta för att gå ut och hämtaeller lämna ut post, inte använder bilbältena. Motionärerna begär deb att luftkuddesystem skall införasstegvis genom all de personbilar som köps in av staten utrustas med sådanasystem (yrkande 1), deb att beslut fattas om att automatiskt förarskydd i formav luftkudde skall införas på alla personbilar i vårt land (yrkande 2),deb att särskild information om luftkuddesystem skall lämnas i samband med attbilstöd ges till handikappade som inte kan använda bilbälte (yrkande 3). Det torde allmänt anses att luftkuddesystemet är ett brakomplement till bilbältet som skydd för bilföraren men atl luftkuddesystemetInte helt kan ersätta bilbältet som inre skydd. Luftkuddesystemet är t.ex. inteutformat för att ge skydd vid påkörning på sidan av en bil. Vid behandling i betänkande 1988/89:7Ul (s. 9-11) av enlikartad motion framhöll utskottet atl utveckling pågår när det gäller att underlättapålagning m.m. av bilbälten. Sålunda utvecklas anordningar 1989/90:TU9 som göratt bältena automatiskt anbringas eller lösgörs då åkande tar plats ibilen resp. lämnar den samt anordningar som stramar åt bältena vidkollision m.m. Bilbälten med sådana anordningar som sagts skulle,som utskottet framhöll, göra atl åkande kan röra sig mera fritt I bilen ochtorde i stort sett reducera de olägenheter med bilbälten som skullemotivera användning av luftkyddesystem i stället för bilbälten. avvaktanpå utveckling och en bredare introduktion på marknaden av