bet · GD01UU16 · 1989-12-31 00:00:00 — 38. beträffande vidgade parlamentarbka kontakter med attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1989/90:U551 besvarat med vad utskottetanfört, 39. beträffande inbjudan till att delta iNordbka rådets verksamhet attriksdagen avslår yrkande Ii motion 1989/90:U237, 40. beträfiande gäststatus för i att avslår motion 1989/90:U525, 9(mp) 41. beträffandeinformationsfunktion för baltbka besökare att avslår yrkande 14 imotion 1989/90:U237, 42. beträffandefrbtående hbtorikerkommbsion attriksdagen förklarar yrkande 5 i motion 1989/90:U514 besvarat med vad utskottetanfört. Närvarande: (). (), EvertSvensson (s), (), (), (), Axel (), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (vpk), (), (), (), () och MarianneSamuelsson (mp). Införandet av marknadsekonomiska institutioner (mom. 5) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjarmed "Utskottet finner det" och slutar med "i motion U517(m)." bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs imotion U517 att en snabb övergång till marknadsekonomi är nödvändig för attåstadkomma den ekonomiska tillväxt som behövs för att möta människornasförväntningar om förbättrade levnadsvillkor. På annat sätt kan inte hellerresurser frigöras för att förbättra den katastrofalt försummade miljön ochandra eftersatta sektorer. Signalen från måste vara entydig när detgäller reforminriktningen. Att försöka ge intrycket att en biandekonomi mellansocialism och marknadsekonomi kan fungera vore negativt. Avreglering,privatisering och skattesänkningar måste vara huvudinriktningen. Hjälp- och stödinsatser bör inriktas på att stärka detcivila samhället. Så mycket som möjligt bör kanaliseras vid sidan av destatliga strukturerna. måste bli en kraft som stärker fria ochfrivilliga samarbetsformer. För framväxten av en marknadsekonomi måste kapitalismensinstitutioner byggas upp. Det gäller penningväsende, kreditväsende, börs-ochaktiehandel, liksom hela det institutionella lagkomplexet. Sådana insatser ärmycket angelägna och måste ske snabbt. Utskottet tillstyrker således yrkandena 1 och 9 i motionU517. deb att utskottets hemställan i moment 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande införandet av marknadsekonombkainstitutioner att med bifall till yrkandena 1 och 9 i motion 1989/90:U517 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Inrättande av en europeisk miljöfond (mom. 18) (), () och MarianneSamuelsson (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjarmed "Eftersom intresset" och slutar med "avstyrks därmed. "bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i motionärernas bedömning att ensärskild fond för miljöstöd till bör inrättas. Allteftersom fakta kommer fram om den katastrofala miljösituationen i de östeuropeiska länderna blir det uppenbart att en lösning av miljökrisen är en förutsättning för att den nyupprättade demokratin skall bli stabil. En ekonomisk om- 39 ställningsom inte tar hänsyn till miljöaspekterna kommer att leda till miljöbetingadekonflikter som hotar såväl hälsa och välfård hos länder- 1989/90:UU16 nasbefolkningar som stabiliteten i hela regionen. fortsatt miljökris i dessa områden att hota inte bara direkt, genomöverföring av luft- och vattenföroreningar, utan också indirekt, genom attfred och samarbete i närområde kan komma i fara. Ensuccessiv överföring av svenska resurser till miljöstöd av alla slag till Östeuropakan lämpligen ske genom inrättande av en särskild europeiskmiljöfond på sätt som motionärerna föreslår. Utskottet tillstyrker således yrkande 5 i motion U220 ochyrkande 10 i motion U637. deb att utskottets hemställan i moment 18 bort ha följandelydelse: 18. beträffandeinrättande av en europebk miljöfond attriksdagen med bifall till yrkande 5 i motion 1989/90:U220 och yrkande 10 imotion 1989/90:U637 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, S.k. mjuka krediter (mom. 19) (), () och MarianneSamuelsson (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 22 som börjarmed "Finansiering av" och på s. 23 slutar med "ansesbesvarad." bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna, nämligen att det är angeläget att mjuka krediter kan ställas tillförfogande för att finansiera ett svensk-polskt samarbete, inte minst påmiljöområdet. Den lösning som skisseras i motion U230 (c) med ett särskiltkreditinstitut som lånar upp pengar på den öppna marknaden och därbiståndsinslaget består av statliga räntesubventioner och förlustgarantierfinner utskottet väl kunna tillgodose ett sådant behov. Vad utskottet nu anfört bör med tillstyrkande av motionernaU207, U230 och yrkande 3 i nu aktuell del i motion U518 ges regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan i moment 19 bort ha följandelydelse: 19. beträffandes.k. attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:U207, 1989/90: U230 ochifrågavarande del av yrkande 3. i motion 1989/90:U518 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Skuldbyte för satsningar på miljövårdsprojekt (mom. 20) (), (), BirgittaHambraeus (c), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjarmed "Att ''O " och på s. 24 slutar med "samarbeteupprätthålls." deb attden del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med "Vad 1989/90:UU16 beträffar" och slutar med "motion U518 (c)." bortha följande lydelse: Detta bör dock inte hindra ifrån att, så somföreslås i motionen, ingå bilateralt avtal om skuldbyten för att främjamiljöinsatser i exempelvis och DDR. Regeringen bör ta upp detta i deförhandlingar som föranleds av det planerade östbiståndet och också omnödvändigt ta initiativ till förändring av EKN:s stadga. Vad utskottet nu anfört bör med tillstyrkande avyrkande 3 i motion U249 och yrkande 5 i motion U518 som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan imoment 20 bort ha följande lydelse: 20. beträffande skuldbyte för satsningar påmiljövårdsprojekt att med bifall till yrkande 3 i motion 1989/90:U249och yrkande 5 i motion 1989/90:U518 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Viseringsbestämmelser (mom. 28) (), (), BirgittaHambraeus (c), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 27 som börjarmed "Utskottet kan ansluta" och på s. 28 slutar med "U526 (fp)besvarade." bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer med motion U518 i att de svenskaviseringsreglerna bör ses över i syfte att skapa samma möjligheter förmedborgare från som för människor från att besöka Sverige.I den mån särskilda viseringsavgifter förekommer skall de, enligt motionärerna,anpassas till de ekonomiska förutsättningarna i landet. Utskottet instämmer idetta. Med hänsyn til! det ovan sagda tillstyrker, utskottetyrkande 15 i motion U518 medan motion U526 anses besvarad. deb att utskottets hernstäUan imoment 28 bort ha följande lydelse: 28. beträffande vberingsbestämmeber attriksdagen med bifall till yrkande 15 i motion 1989/90:U518 och med besvarandeav motion 1989/90:U526 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, självständighetsförklaring (motiveringen) () anser att till den del avutskottets yttrande som på s. 29 slutar med "betydande oro" börläggas: Utskottet ställer sig helt bakom det litauiskaparlamentets förklaring om självständighet på grundval av de jure kontinuitet som folkrättsligt icke varit avbruten trots den sovjetiska ockupationen. Utskottet anser att utan dröjsmål bör besvara det litauiska parlamentets vädjan av till alla demokratiska nationers regeringar om erkän nande av 11 mars-besluten och den nya regeringen genom att officiellt "1 erkänna den litauiska självständigheten. Särskiltsamarbetsprogram för (mom. 29) 1989/90:UU16 , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 30 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "avstyrksdärmed." bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del framhålla att de näramänskliga, kulturella och historiska band, etablerade genom sekler, som bindersamman svenskarna och de baltiska folken ger ett särskilt ansvar attstödja de baltiska länderna i deras strävan efter frigörelse och politisk ochekonomisk utveckling. bör därför inom ramen för sin Östeuropapolitikupprätta ett särskilt samarbetsprogram för . Liksom i fråga om övriga är detrenässansen för ett demokratiskt, pluralistiskt samhälle baserat påmarknadsekonomi som måste stödjas. Det är därför naturligt att hjälpen iförsta hand måste förmedlas genom svenska organisationer och företag,universitet, politiska partier, folkrörelser, miljögrupper, vänorter etc.Sverige måste vara berett att dela med sig av sin kunskap och kompetens, sinaföretagar- och institutionella traditioner. Balter bör inbjudas för studieroch praktik vid svenska universitet, organisationer och företag. Kulturutbytetmellan och måste få ökat stöd. Ett särskilt anslag på 100 milj.kr. bör inrättas för attfinansiera samarbetet med . Yrkande 1 i motion U514 tillstyrks därmed. deb att utskottets hemställan imoment 29 bort ha följande lydelse: 29. beträffande särskilt samarbetsprogramför att med bifall till yrkande 1 i motion 1989/90:U514som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Åtgärdsprogram för hälso- och sjukvård (mom. 35) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 32 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "U237 (fp)",bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att medanmiljöområdet som sådant fått hög prioritet i det svenska östsamarbetet, harnågot direkt statligt stöd till hälso- och sjukvård ej planerats. Medhänsyn till hälsoproblemens samband med den ofta katastrofala miljösituationenvore det dock enligt utskottets mening värdefullt om också satsningar påhälso-och sjukvård kunde få stöd från svenskt statligt håll. Här finns ocksågoda möjligheter till samverkan med landsting och frivilliga organisationer,vilket innebär att kostnadskrävande dubbelarbete bör kunna undvikas. Detta börges regeringen till känna. Med detanförda tillstyrker utskottet motion U528 och yrkande 12 i motion U237. deb attutskottets hemställan i moment 35 bort ha följande lydelse: 1989/90:UU16 35. beträffande åtgärdsprogram för häbo- och sjukvård attriksdagen med bifall till yrkande 12 i motion 1989/90:U237 och motion 1989/90:U528 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Gäststatus för i (mom. 40) deb att den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjarmed "Någon gäststatus" och slutar med "motion U525 (fp). "bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning och utgår ifrånatt regeringen på lämpligt sätt verkar för att de baltiska staterna beredsgäststatus i . Härmed tillstyrker utskottet motion U525. deb att utskottets hemställan imoment 40 bort ha följande lydelse: 40. beträflande gäststatus för iEuroparådet att med bifall till motion 1989/90:U525 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Särskilda yttranden 1. (), (), BirgittaHambraeus (c), () och () anför: bör enligt vår mening tillmätas ensärställning vad gäller det svenska och internationella miljöbiståndet tillPolen. Dels har föroreningarna från floden en betydelse för föroreningenav som framstår som helt unik, men som också är helt naturlig när manbeaktar omständigheten att Wisla med bifloder tar hand om vanligen helt orenatavfall från nästan hela och från de flesta av landets tungaindustriområden. Dels har detta projekt nått en grad av konkretion vad gällerförberedelser, faktainsamling och förutsättningar för snabba insatser som intetorde motsvaras av något annat nu aktuellt miljöprojekt i landet. Det voreanmärkningsvärt om dessa omständigheter inte kom att få en avgörande betydelseför det svenska miljöbiståndets utformning. Kompetensuppbyggnadoch kunskapsöverföring 1989/90:UU16 och (båda c) anför: Vi delar uppfattningen att kompetensuppbyggnad ochkunskapsöverföring är en förutsättning för effektiva insatser också påmiljöområdet. Detta får dock inte innebära att konkreta miljöinsatser fördröjs,utan bör innebära att miljöbiståndet kompletteras med insatser för att byggaupp den erforderliga kompetensen. De baltiska ländernas deltagande i (), (), (),(), (), (), () och () anför: Givetvis är det självt som skall besluta ifrågan om att ge de baltiska länderna möjlighet att följa rådets arbete. Vianser dock att initiativ i frågan mycket väl kan tas från svenskt håll. De trebaltiska länderna har fritt valda parlament och har alla uttryckt etttydligt intresse för att på lämpligt sätt få knyta an till det nordiskasamarbetet. Det är enligt vår mening angeläget att direkta kontakter och de baltiska republikernas parlament upprättas utan någononödig omväg över . , och (alla m) anför: En viktig del av frigörelseprocessen i öst äråtervinnandet av den egna nationella historien. Lögner och förfalskningar sompräglat historieskrivningen rensas nu ut. Denna process är ifull gång även i som ett led i perestrojkan och glasnost. I när andra är beredda att öppet diskutera sinhistoria måste också vara berett att diskutera sin. En klar syn på detsom varit främjar förbindelserna mellan folken för framtiden. bördärför medverka till att en gemensam kommission av historiker från ochBaltikum kommer till stånd för att gå igenom och öppet redovisa fakta kringrelationerna mellan och de baltiska länderna under 1930- och1940-talen. Kommissionen bör vara fristående och bestå av experter men börkunna finansieras under anslaget Samarbetsprogram med . gotab 96491, 1990