bet · GD01FiU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Anslag till revisorer och deras kansli (prop.1989/90:100 bil. 1989/90 FiU15 1 betänkandet behandlar finansutskottet anslaget tillriksdagens revisorer och deras kansli för /91, Utskottettillstyrker att revisorerna ges ett tillskott utöver det s,k, huvudförslaget,men följer inte helt revisorernas förslag. Utskottet ser inte heller skäl förriksdagen att nu binda sig för en resurstilldelning . revisorer och deras kansli har i proposition1989/90:100 bilaga 17 under punkt B 2 (s, 7-8) föreslagit att tillRiksdagens revisorer och deras kansli för /91 anvisa ettramanslag på . revisorer redovisar i enlighet med förvaltningskontoretsönskemål i direktiven till anslagsframställning en resursplan enligt entreårig budgetram som omfattar budgetåren 1990/91-1992/93, Revisorernas huvudförslaginnebär en minskning . Från en sålunda minskad anslagsnivåbegär revisorerna en förstärkning av resurserna med ,. För /91 begärs en ökning med eiler8,utöver pris- och iöneomräkningar. Resursökningen specificeras på följandekostnadsslag. Som motiv för förslagen anför revisorerna att riksdagensrevisionsorgan är i 1 1989190. jämförelsemed regeringens en mycket liten myndighet. Senast i samband 1989/90:FiU15med grundlagsreformen fastställdes den grundstruktur som revisorernas organisationbör ha. Det finns inte anledning att nu föreslå väsentliga förändringar idenna, anför revisorerna. beslutade att utvidga revisorernasansvarsområde till att också gälla statlig verksamhet som drivs i bolags- ellerstiftelseform varvid en handläggartjänst tillfördes verksamheten. har nya former för samverkanutvecklats mellan revisorer samt och utskott.De innebär att revisorerna regelmässigt har överläggningar med samtliga utskottoch från dem inhämtar förslag till nya granskningsärenden samt att förslagenmed anledning av genomförda granskningar på samma sätt som regeringspropositionerföreläggs för beredning i utskott och riksdagsbeslut. 1 syfte attfördjupa och bygga ut kontakterna mellan revisorerna och utskotthar revisorerna numera utsett särskilda "kontaktmän" för varje utskott. I detta sammanhang påpekas att revisorerna nu på grund avresursbrist endast kan ta sig an ett mycket begränsat antal av utskottensgranskningsförslag. revisorers behov av kansliresurser måste,anförs det, bedömas mot bakgrund av den stora kompetens och erfarenhet somfinns hos de valda revisorerna. Till deras förfogande måste stå kansliresursersom svarar mot deras krav och möjliggör förväntade insatser av kansliet. revisorer har anvisatsmedel för att i mån av behov kunna anlita utomstående konsulter. Härigenom harrevisorerna på ett smidigt sätt kunnat tillföras kompletterande expertkunskap. I valet mellan att inrätta ett antal nya tjänster och attförstärka konsult-medlen har revisorerna stannat för att föreslå den sistnämndalösningen. Revisorerna menar att man härigenom får en bättre möjlighet attanpassa utredningsresurserna till de föreliggande behoven. Revisorernas konsultmedel har under innevarandeverksamhetsår tagits i anspråk för bl.a. den särskilda granskning avriksgäldskontoret som fram ålegat revisorerna. Denna kostnadbortfaller alltså i och med att årets granskning är avslutad. Med beaktandehärav föreslår revisorerna att de för den nu aktuella treårsperioden tillförsytterligare konsultmedel på sammanlagt , varav . revisorer ingår som ett viktigt led iriksdagens kontrollmakt. Revisorernas granskning är huvudsakligen inriktad påekonomiska förhållanden och omfattar i princip all stadig och statsunderstöddverksamhet. Undantagna granskningsområden är dels den administrativa praxissom tillämpas vid regeringsarbetet, dels sådan statsunderstödd verksamhet därredovisningskyldighet inte föreligger för mottagna medel eller där särskildaföreskrifter inte har meddelats om medlens användning. Genom beslut (prop. 1986/87:99, KU29) har revisorerna - liksom (RRV) -också givits rätt att granska sådan statlig verksamhet som bedrivs i ]989/90:FiU15 form av aktiebolag eller stiftelser. har revisorernas arbetsformer liksominriktningen på deras verksamhet förändrats påtagligt. Revisorerna har tillsitt förfogande fått ett fast kansli med ca 20 tjänstemän. Syftet medverksamheten har förskjutits till en granskning av frågor av mer principielloch övergripande natur. Revisorernas egen medverkan och inflytande över deenskilda granskningsärendena har förstärkts. Dessutom har, som framgår avanslagsframställningen, samverkansformerna mellan revisorerna och riksdagensutskott fördjupats. inhämtar t.ex. revisorerna regelbundet förslag till nyagranskningsärenden från riksdagsutskotten och resultatet av derasundersökningar delges alltid . Revisorerna har i sin anslagsframställning lämnat förslagtill en treårig resursplan för perioden /91-1992/93. Sedan några årbedrivs en försöksverksamhet med treårsbudgetering vid ett antal statligamyndigheter. Den avses bli genomförd i hela statsförvaltningen med början förcirka en tredjedel av myndigheterna från /92. Syftet med dettaarbete är att åstadkomma en mer långsiktig styrning av den statligaverksamheten. skärps kraven på redovisning och analys av vilkaresultat som uppnåtts, och intresset förskjuts från budgetering tilluppföljning och utvärdering. Budgetprocessen innebär att statsmakterna varttredje år gör en fördjupad prövning av verksamhetens omfattning och inriktning.Denna prövning skall resultera i beslut som anger förväntade resultat ochförändrad inriktning för en treårsperiod. Under mellanliggande år kanprövningen förenklas i motsvarande grad. Tanken är att de flesta myndigheternär detta genomförs i statsförvaltningen skall få treåriga budgetramar för sinaförvaltningskostnader. Medlen anvisas under ramanslag som medger en vissfrihet att disponera resurserna över budgetårsskiften. Vid överläggningar mellan företrädare för riksdagensrevisorer och utskottet har revisorerna framfört önskemål om att kunnadisponera anslaget på ett friare sätt. Konsulter som anlitas för vissa uppdraghinner inte alltid slutföra dessa inför , vilket medför attutbetalningarna inte kan ske under det år då de har planerats. Eftersom , som tidigareavstyrkt förslag om ramanslag, anser att tekniska förutsättningar numera finnsför att utnyttja ramanslag, tillstyrker finansutskottet att medel tillriksdagens revisorer anvisas över ett ramanslag. Utskottet ser emellertid inteskäl att nu binda för en resurstilldelning . Ensådan prövning skulle, om den skall överensstämma med den som tillämpas förstatliga myndigheter, göras på ett mer fördjupat sätt än vad föreliggandeanslagsframställning ger underlag för. Utskottet anser därför att en medelsramnu endast bör fastställas för /91. Utskottet anser vidare att restriktioner inte bör läggaspå hur resurserna skall fördelas på olika resursslag såsom konsuitmedel.ADB-investeringar etc. 1 stället bör revisorerna ges frihet att på bästa sättfördela de resurser som anvisas dem. Det är utskottets uppfattning att etteffektivt utnyttjande av resurserna därigenom underlättas. Utskottetförutsätter dock att de ADB-investeringar som revisorerna av- ser attgenomföra skall kunna inrymmas i de anvisade medlen. Utskottet an- 1989/90:FiU15 ser i likhet med revisorerna att revisionen bör kunna tillföraskvalificerad kompetens för speciella uppdrag genom att anlita konsulter. Detbör lämpligen ske inom områden där man själv anser att man inte varaktigt börbygga upp en egen kompetens. Utskottet anser mot denna bakgrund att ett resurstillskottutöver huvudalternativet är motiverat. Sålunda föreslår utskottet attrevisorerna ges en resursökning med . utöver huvudförslaget.Anslaget för /91 kan därvid beräknas till . Utskottet ser för sin del positivt på att verksamhetenbedrivs efter mer långsiktiga riktlinjer. Som grund för en sådan inriktning börligga en fördjupad anslagsframställning där frågor om verksamhetens inriktningtas upp till ingående prövning. Denna bör utformas i samverkan med riksdagensförvaltningskontor efter den modell som finns utvecklad för statliga myndigheter.Arbetet med att utveckla former för en mål- och resultatorienterad styrning avden statliga verksamheten pågår. Målstyrningen kommer främst till uttryck i deövergripande syften som statsmakterna lägger fast för verksamheten.Resultatstyrningen bör grundas på en beskrivning av den nuvarande verksamhetensresultat. Dess främsta syfte är att ge underlag för de beslut som kan behövagöras när frågor om ändrad verksamhetsinriktning och förväntatverksamhetsresultat prövas . Som utgångspunkt för revisorernas verksamhet bör gälla deninstruktion som fastställt. Utskottet anser att revisorerna liksomhittills bör ha ett nära samarbete med utskotten. Väsentliga steg i dennariktning har tagits . börsåledes en viss beredskap finnas för att omgående ta sig an förslag frånutskotten. Det bör ankomma på revisorerna att pröva hur stor del av resursernasom bör avdelas för detta ändamål. 1 övrigt bör revisorerna själva avgöravilken huvudsaklig inriktning verksamheten skall ha. Här kan tänkas attrevisorernas insatser koncentreras till vissa särskilt viktiga områden i denstatliga verksamheten eller till att granska speciella funktioner av generellkaraktär i den statliga förvaltningen. Revisorerna bör vara fria att självakomma med förslag i detta hänseende. Det är emellertid viktigt att enanpassning sker till förändringar som äger rum inom den statliga sektorn. Enväsentlig fråga i sammanhanget är hur revisorernas granskning påverkas av attmyndigheterna nu successivt kommer in i den treåriga budgetprocessen.Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att se över hur den statligaredovisningsrevisionen bör utvecklas inom ramen för den nya budgetprocessen(dir. 1989:28). Utredningens förslag skall avrapporteras före utgången avaugusti 1990. Utskottet vill också erinra om vad konstitutionsutskottetoch finansutskottet tidigare anfört om revisorernas samarbete medriksdagsutskotten. 1 sitt av godkända betänkande med anledning avverksledningspropositionen (prop. 1986/87:99. KU 29, rskr. 226) anfördekonstitutionsutskottet bl.a. följande i denna fråga: Utskottet har ovan behandlat fiågan om kontrollen avmyndigheternas normgivning och därvid förordat en aktivare roll förriksdagsutskotten. 1 samband härmed har utskottet framhållit att ett samarbetebör äga rum med revisorerna när det gäller normgivningens ekonomiskakonsekvenser. vet avsamarbete mellan utskotten och revisorerna kan också öka om folksty- 1989/90: FiU 15 relsekommitténs förslag om fördjupad budgetprövning i riksdagenvart tredje år (se SOU 1987:6 s.214) genomförs. Ett annat område som anses ligga utanför kompetensområdetför regeringens revisionsorgan är i vilken mån de av regeringen utfärdaderegleringsbreven återspeglar beslut och intentioner. Utskottetanser att revisorerna inför den kommande planeringen av treårsperioden börägna särskild uppmärksamhet åt uppgifter som inte granskas av regeringensrevisionsorgan. Utskottet vill slutligen erinra om de beslut (FiU1987/88:14) fattade med anledning av revisorernas framställning /89. Som riktmärke för granskningsärenden bör gälla att densammanlagda utredningstiden - inkl. tid för förundersökningar men exkl.remissbehandling - i allmänhet inte bör överstiga och endastundantagsvis . Vad utskottet anfört om den långsiktiga inriktningen avriksdagens revisorers verksamhet bör som sin mening ge revisorernaoch till känna. Utskottet vill erinra om att utskottet i annat sammanhang(1989/90:FiU23) behandlat frågan om nya organisationsformer för statensförvaltningsrevi- att med anledning av proposition 1989/90:100bilaga 17 punkt B 2 till revisorer och deras kansli för budgetåret1990/91 anvisar ett ramanslag på . samt som sin mening gerrevisorerna och till känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (),(), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), Lars-OveHagberg (vpk), (), () och (). Särskiltyttrande i989/90:FiUi5 Nya organisationsformer för statens förvaltningsrevision (), (), (), FilipFridolfsson (m), () och () anför: I en reservation till finansutskottets betänkande1989/90:FiU23 om den statliga redovisningen och revisionen har vi medanledning av en motion (1989/90:Fi412) om nya organisationsformer för statensförvaltningsrevision anfört att ansvar för den statliga revisionenbör stärkas. Vi anser att revisorer bör göras ansvariga för denstatliga förvaltningsrevisionen och resurser därför bör föras över frånriksrevisionsverket till revisorerna.