bet · GD01JuU29 · 1989-12-31 00:00:00 — Projektet kommer dels att analysera brottsutvecklingen för dessabrottstyper, dels att sammanfatta och kritiskt diskutera teori och forskning påområdet. Regeringen har i huvudsak ställt sig bakom denverksamhetsplan som BRÅ presenterat . Utskottetsaknar anledning att ha någon annan uppfattning och utgår ifrån att projektetbeslutas och genomförs utan något särskilt uttalande från sida.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju607 i nu behandlad del. Forskning kring våld mot kvinnor tas upp i motionerna Ju27och Ju28, och i motion Ju607 begärs en kartläggning av sambandet mellanpornografi, prostitution och våld. I motion Ju27 begärs främst att dettillskapas en fond för forskning om bl.a. kvinnovåldet. I motion Ju28efterlyses en tvärvetenskaplig forskning inom området kvinnomisshandel. Som anförs i forskningspropositionen (s. 457) är våld ochsexuella övergrepp mot kvinnor tillräckligt ofta förekommande för att kunnasägas utgöra ett allvarligt samhällsproblem. Mot denna bakgrund föreslås ipropositionen att en professur inrättas som avser ett samhällsvetenskapligtämne som ger möjlighet att forska kring frågeställningar om makt somkonfliktorsak mellan kvinnor och män och om hur våld mot kvinnor kan relaterastill andra förhållanden i samhället. Även i övrigt har frågan om forskning om våld mot kvinnoruppmärksammats. I direktiven till den av regeringen tillsatta arbetsgruppenför frågor som rör våld mot kvinnor anförs att kunskaperna måste öka ochmekanismerna bakom olika former av övergrepp måste göras synliga för att på ettmer effektivt sätt kunna förebygga och förhindra våld och andra övergrepp motkvinnor. Arbetsgruppen skall i detta syfte bl.a. ta reda på var fördjupadekunskaper behövs inom t.ex. forskningen. Arbetsgruppens arbete skall varaavslutat före utgången av . BRÅ planerar också att tillsätta en arbetsgrupp som skallse över frågor om våld inom familjen. Utskottet har förståelseför de synpunkter som framförs i motioner- 1989/90:JuU29 na Ju27 och Ju28, och ävenenligt utskottets uppfattning är det angeläget att genom forskning få belystorsakerna till det våld och de övergrepp som sker mot kvinnor. Som framgåttovan har ett flertal initiativ i denna riktning tagits, och utskottetser positivt på denna utveckling. Därmed saknas det också enligt utskottetsuppfattning anledning för några åtgärder på området. Av det sagdaframgår att utskottet inte kan tillstyrka bifall till motionerna Ju27 och Ju28. FrånBRÅ har utskottet inhämtat att det inom rådet inte är aktuelltmed någon forskning som rör sambandet mellan pornografi, prostitution och våld.Inte heller i övrigt förekommer någon sådan forskning enligt vad utskottetkunnat utröna. Inte heller i , där ett femårigt forskningsprogram omkvinnomisshandel igångsattes , har frågan studerats isolerad. Däremotberörs frågan indirekt i några av de projekt som ingår i programmet. Det norskaforskningsprojektet skall avslutas . Ävenom utskottet ser positivt på önskemålet i motion Ju607 i denna del kanutskottet inte förorda en särskild prioritering av arbete på den begärdakartläggningen. Utskottet avstyrker bifall till motionen i nu berörd del. 1motionerna Ju29, Ju607 och Ju806 efterlyses forskning om invandrareskriminalitet. Regeringenhar i forskningspropositionen (s. 105) prioriterat sådan forskning inom BRÅunder den kommande treårsperioden. Regeringen anför att det saknas tillräckligkunskap om och i vilken utsträckning brottslighet har samband med deninvandring som skett till . Enligt regeringens bedömning är detnödvändigt att forsknings- och utvecklingsarbetet inom detta områdeintensifieras . Det anförs att det behövs merkunskaper om invandrares brottslighet, om vilka faktorer i det svenskasamhället som negativt påverkar olika invandrargruppers anpassningsmöjlighetersamt om hur man kan komma till rätta med dessa problem. InomBRÅ finns nu tre olika projekt som avser brottslighet bland invandrare. Enbelysning skall ske av utländska gärningsmäns betydelse förvåldtäktsbrottsligheten. Vidare planeras att, i ett av delprojekten i det s.k.Stockholmsprojektet, göra en studie av brottsligheten hos personer med utländskbakgrund och med särskild inriktning på ungdomsbrottsligheten i invandrartätaområden. BRÅ planerar vidare att genomföra ytterligare ett forskningsprojekt ominvandrares brottslighet tillsammans med centrum för invandrarforskning vidStockholms universitet. anser att kunskaperna kring frågorna om invandrar na och brottsligheten är otillräckliga. En bristande kunskap härvidlag befrämjar uppkomsten av ogrundade föreställningar, som kan bidra till främlingsfientlighet och etniska konflikter. Utskottet kan därför ställa sig bakom den prioritering som regeringen här förordat. I motion Ju29 12 vänder sig motionärernamot de utgångspunkter för invandrarforsk- ningen somregeringen anger. Enligt motionärerna bör inte de faktorer 1989/90:JuU29i det svenska samhället som negativt påverkar olika invandrargruppersanpassningsmöjligheter studeras, utan arbetet bör tvärtom i första hand varainriktat på att söka de faktorer hos olika invandrargrupper som medverkar tillbrottslighet. Den planerade forskningen om invandrares brottslighet böräven enligt utskottets uppfattning belysa de faktorer som tas upp i motionJu29. Detta bör emellertid inte stå i motsats till att också de faktorer i detsvenska samhället som negativt påverkar olika invandrargruppersanpassningsmöjligheter studeras. Utskottet utgår ifrån att utskottets nu uttaladesynpunkter beaktas utan något särskilt uttalande i frågan från sida.Med det nu anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Ju29, Ju607 ochJu806 i här behandlade delar. I linje med vad utskottet ovan anfört om BRÅ:s utnyttjandeav personal från andra myndigheter vill utskottet i detta sammanhangunderstryka BRÅ.s behov av att tillföras externa medel för sin invandrarforskning.Utskottet utgår från att regeringen i dessa hänseenden medverkar till positivaoch smidiga lösningar. Uttalanden om ökad forskning beträffande ekonombkbrottslighet efterlyses i motion Ju635 och här begärs bl.a. en utvärdering avsamtliga näringsbranscher. Motion Ju29 tar avstånd från en prioritering avdetta forskningsområde och förordar i stället att brottsoffrens situationliksom de totala kostnaderna för brotbligheten blir föremål för särskildaundersökningar. Regeringen har prioriterat forskning om ekonomiskbrottslighet. BRÅ har på regeringens uppdrag genomförtforsknings-och utvärderingsprojekt om ekonomisk brottslighet. Det senaste uppdragetavser formerna för och omfattningen av ekonomisk brottslighet i sjunäringsbranscher. BRÅ planerar också att genomföra en särskild undersökning avden ekonomiska brottsligheten inom hyres- och fastighetsbranschen, enundersökning som efterfrågat (se JuU 1987/88:39 s. 8 f, rskr. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning attforskningen kring den ekonomiska brottsligheten bör prioriteras. Utskottet villhär rent allmänt hänvisa till de bedömningar utskottet gjorde vid budgetbehandlingenförra året, se 1988/89:JuU15, s. 11 och 12 om prioriteringen av åtgärder motden ekonomiska brottsligheten. Det är angeläget att de branschstudier somriksdagen och regeringen uppdragit åt BRÅ att utföra slutförs. Utskottet anseremellertid att dessa utvärderingar bör avvaktas innan utskottet tar ställningtill frågan om ytterligare sådana branschstudier. Utskottet avstyrker bifalltill motion Ju635 i nu behandlad del. Med hänsyn till den prioritering utskottet ställt sigbakom kan utskottet inte tillstyrka kraven på sådana undersökningar som efterly ses i motion Ju29. Beträffande önskemålet om utredning med syfte att klarlägga de totala kostnaderna för brott kan tilläggas att utskottet i sitt av godkända betänkande avvisade ett liknande 13 motionskrav(se 1989/90:JuU16 s. 5 f). Och i fråga om yrkandet om en undersökning beträffandebrottsoffer vill utskottet hänvisa till regering- 1989/90:JuU29 ens uttalande iforskningspropositionen (s. 106). Där anförs att när det gäller frågor somsammanhänger med bl.a. stöd till brottsoffer så pågår en rad aktiviteter, såvälinom som inom kommittéer och arbetsgrupper, och det sägs varaönskvärt att BRÅ inom ordinarie ramar har en viss beredskap för att vidta detforsknings- och utvecklingsarbete som kan visa sig nödvändigt med anledning avdessa aktiviteter. I sin verksamhetsplan har BRÅ vidare angett ett deltagande ien internationell offerundersökning. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion Ju29 i nu berört hänseende. Utskottettillstyrker regeringens förslag. Utskottettillstyrker regeringens förslag. Underdetta avsnitt behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden ombrottsförebyggande åtgärder av skilda slag. Påsenare år har frågor om våldsbrott och brottsoffer varit föremål för storuppmärksamhet både i den allmänna debatten och i . Så debatterades iriksdagen sent åtgärder mot våldet, och utskottet behandlade straxdärefter i ett motionsbetänkande (1989/90:JuU5) ett flerta( motioner med begäranom sådana åtgärder. I nämnda betänkande lämnade utskottet en utförligredogörelse för de åtgärder som vidtagits från regeringens sida idessa frågor, och utskottet vill i allt väsentligt hänvisa till denredovisningen. Här skall endast nämnas att våldsbrottsligheten ärett prioriterat område för polisen. Regeringen tillsatte också enkommission för att motverka våldet och förbättra stödet till brottsoffren.Denna, våldskommissionen (dir. 1989:58), skall i första hand stimulera lokalainitiativ och verka för en bättre lokal samordning. Kommissionen skall vidaresträva efter att få med både myndigheter, organisationer, företag och enskildai arbetet. Kommissionens arbete skall vara avslutat . Utskottetkonstaterade i sitt ovan nämnda betänkande att en rad åtgärder motvåldsbrottsligheten vidtagits men ansåg ändå att ytterligare insatser måsteske. Utskottet förordade därför en landsomfattande kampanj mot våld och droger.Vad utskottet uttalat gav som sin mening regeringen till känna (rskr.1989/90:65). Imotion Ju607 begärs att till kampanjen för /91 anslår10 . i ett första steg. Vidare begärs ett uttalande om att allmännaarvsfonden därutöver bör bidra med stöd. Närmarebestämmelser om allmänna arvsfondens ändamål och för- 1989/90:JuU29 vakningenav fondens medel finns i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden. Av lagenframgår att egendom som tillfaller fonden skall förvaltas av kammarkollegietsom en särskild fond för främjande av vård och fostran av barn och ungdom samtomsorg om handikappade. Understöd ur fonden utdelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Understöd får inte lämnas för åtgärd, somdet åligger stat eller kommun att bekosta. En samlad redovisning av hurallmänna arvsfondens medel används skall numera lämnas till (se 1989/90:SoU3, rskr. Regeringen har lämnat en sådan redogörelseför /89 (skr. 1989/90:131). Socialutskottethar i andra sammanhang inskärpt betydelsen av att allmänna arvsfondens medelendast får användas för ändamål som främjar vård och fostran av barn och ungdomsamt omsorg om handikappade (1988/89:SoU6 s. 37). har ingenannan mening. Vidkommandemotionsönskemålen anser utskottet att frågor rörande den av riksdagenförordade kampanjen mot våld och droger kan falla inom ramen förvåldskommissionens arbete. Det kan således ankomma på kommissionen att föreslåregeringen på vilket sätt kampanjen skall genomföras och vilka eventuellamedel som behöver anslås för ändamålet. Utskottet utgår från att regeringenverkställer uppdraget om kampanjen utan något ytterligare uttalande från riksdagenssida. Något uttalande om hur medel bör anskaffas eller anvisas är inteaktuellt. Motbakgrund av det nu sagda avstyrker utskottet bifall till nu berörda yrkanden imotion Ju607. Imotionerna Ju635 och l989/90:Ju801 tas upp frågor om information till enskildaoch andra om möjligheterna till ekonombkt stöd för informationsinsatser motbrottslighet. Sålunda begärs i motion Ju635 sådan information beträffandeekonomisk brottslighet, och motion 1989/90:Ju801 handlar om enskildas insatsermot våld. Vidbudgetberedningen av Anslaget A 5 Information om lagstiftning m.m.behandlade utskottet ett motionsyrkande om stöd åt organisationer förinformation om ekonomisk och organiserad brottslighet. Utskottet (JuU1985/86:29 s. 1 f, rskr. 214) uttalade att regeringen borde verka för attinformationsåtgärder i ökad utsträckning vidtas vad gäller lagstiftning ochandra åtgärder från det allmännas sida mot ekonomisk brottslighet. borde det i sammanhanget uppmärksammas det värde som ligger i attäven låta insatser på området komma till stånd genom enskilda organ (t.ex.fackliga organisationer och branschsammanslutningar). För att främja sådanainsatser borde dessa organ kunna erhålla ekonomiskt stöd och det bordeÖvervägas att även för sådant ändamål ta medel i anspråk från det ovannämndaanslaget. Vad utskottet anfört gav som sin mening regeringen tillkänna. /88 behandlade utskottet en liknande motion. Utskottet vidhöll då sin tidigare uttalade ståndpunkt och tillade att det 15 på lämpligt sätt borde gesupplysning om möjligheterna till ekono- 1989/90:JuU29 miskt stöd. uttalat gav som sin mening regeringen till känna (JuU1987/88:39 s. 8, rskr. Vidsin behandling av frågan under föregående inhämtade utskottet att detinte ansökts om eller utbetalats något ifrågavarande bidrag men att informationom möjligheterna härtill spritts till brottsförebyggande rådets arbetsgruppför informationsfrågor (1988/89:JuU17 s. 19 0- I åretsbudgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 4, s. 44) har under andra huvudtitelnunder anslaget A 4 Information om lagstiftning m.m. beräknats högst 250 000 kr.för att stödja organisationer och projekt som syftar till att bekämpaekonomiska brott och våldsbrottslighet. Utskottet har inhämtat att det inomregeringskansliet förbereds informationsmaterial som skall ge upplysningar omdessa möjligheter till ekonomiska bidrag. mening påkallas inga åtgärder utöver vad nu redovisats, ochmotionsönskemålen får anses tillgodosedda. Utskottet utgår härvid också ifrånatt våldskommissionen, som enligt sina direktiv bl.a. skall främja åtgärder somär ägnade att motverka våldet, vid sina möten på olika platser i landet lämnarupplysningar i nu aktuellt hänseende och även i övrigt beaktar behovet avsådana åtgärder som efterlysts i motion 1989/90:Ju801. Imotion Ju607 begärs uttalanden om betydelsen i brottsförebyggande hänseende aven centerpartistisk regionalpolitik. I motionen begärs också uttalanden omvikten av brotbförebyggande arbete i skolan. Riksdagenhar förelagts en proposition om regionalpolitiken för 1990-talet. Ipropositionen föreslås att gällande mål för regionalpolitiken om att gemänniskor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor ilandet skall ligga fast. Somjustitieministern framhåller i årets budgetproposition är den centrala kriminalpolitiska uppgiften att förebygga brott. Det brottsföre byggande arbetet är emellertid inte enbart en uppgift för kriminalpoli tiken i snäv mening. Intresset att motverka brott gör sig gällande på hela det samhällspolitiska fåltet. Även om brottsutvecklingen delvis kan förklaras av välfardsutvecklingen står det, som justitieministern också framhåller, klart att möjligheterna att motverka brottslighet och social utslagning hänger nära samman med vår förmåga att bygga ett samhälle som präglas av solidaritet, omtanke och ansvarstagande män niskor emellan. Även enligt utskottets uppfattning är det särskilt viktigt att skapa goda förutsättningar för barn och ungdom att växa upp och finna en plats i samhället. Genom insatser inom bostads- och familjepolitiken, i skolan, i arbetslivet och i fritidsverksamheten kan det skapas förutsättningar för att ta ett gemensamt ansvar för att motverka och hindra sådana sociala och personliga problem som är en grogrund för brottslighet. Här spelar naturligtvis regionalpolitiken sin roll för att utjämna skillnader inom landets olika delar. Härom torde inte heller, enligt utskottets uppfattning, råda någon oenighet. Regio nalpolitikens närmare utformning ankommer det emellertid inte på 16 utskottetatt bereda, och något uttalande utöver det sagda är inte 1989/90:JuU29påkallat. Utskottet avstyrker med dessa uttalanden bifall till nu berörtyrkande i motion Ju607. När det gäller det brottsförebyggande arbetet i skolanvill utskottet uttala att det inte heller här torde råda någon oenighet om attett sådant arbete är av stor betydelse. Här vill utskottet erinra om denundervisning i lag och rätt som polisen bedriver i skolorna. Detlokala samarbetet regleras i Kungl. Maj:ts cirkulär (1970:513) om intensifieratsamarbete mellan polis, socialtjänst och skola. Ungdomsministern har tagjtinitiativ till en översyn av de frågor som berörs i cirkuläret i syfte attbidra till ett bredare och mer samordnat lokalt engagemang (jfr skr. 1989/90:69s. BRÅ och har också uppmärksammatfrågan genom ett seminarium om brottsförebyggande arbete i skolan. I enantologi över seminariet (1989:2), som spritts och bl.a. används ilärarutbildningen, sägs t.ex. att undersökningar visar att det finns ett starktsamband mellan skolk eller dålig skolanpassning och kriminalitet. Syftet medseminariet var bl.a. att tillsammans med forskare och experter diskutera deforskningsresultat som föreligger samt att utröna vilka ytterligare kunskapersom behöver tillföras för att kunna bedriva effektivt förebyggande arbete iskolan. Vid seminariet betonades vikten av en fortsatt samverkan mellan BRA ochskolöverstyrelsen för att främja en utvecklingsmiljö fri från mobbning, våld,skadegörelse och skolk inom skolan. BRÅ:s barn- och ungdomsgrupp gör nu ettuppföljningsarbete av samtliga brottsförebyggande insatser som skett i skolan isamverkan med andra myndigheter under 1980-ta-let. Gruppen skall utfårdarekommendationer för hur skolan i samarbete med föräldrar och övriga barn- ochungdomsverksamheter kan arbeta brottsförebyggande. Utskottet har stor förståelse för syftet bakom det nuberörda yrkandet i motion Ju607 om brottsförebyggande insatser i skolan. Somframgått ovan är frågan uppmärksammad, och utskottet utgår ifrån att fortsattaansträngningar sker härvidlag utan något särskilt uttalande i saken frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker bifall till motionsyrkandet. I motion Ju815 tas upp frågan om åtgärder mot klotter.Således begärs i motionen ett uttalande om att regeringen bör träffa överenskommelsemed handelns organisationer om att sprayburkar med fårg skall köpas över diskoch ej vara tillgängliga direkt för kunden. behandlade under föregående enproposition med förslag till olika lagstiftningsåtgärder för att motverkavandalisering i form av klotter och liknande skadegörelse. I samband härmedgjorde ett uttalande i samma riktning som eftersträvas i motionen(prop. 1987/88:143, 1988/89:JuU13, rskr. Med anledning av BRÅ:s rapport säkerhet inom handeln kommer BRÅ att hålla en hearing med företrädare för branschorganisationerna inom handeln för att diskutera bl.a. buriksrån och snatterier. I det sammanhanget kommer även klotterfrågan att tas 17 Utskottet vill i anledning av uttalande 2 1989/90. kraftigtunderstryka att sådana överläggningar som eftersträvas i motio- 1989/90:JuU29 nen kommertill stånd och förutsätter att en inledning härtill sker vid den av BRÅ planerade konferensen. Något nytt särskilt uttalande i saken frånriksdagen är inte motiverat. Utskottet avstyrker bifall till I motion Ju807 begärs att BRÅ får i uppdrag att somsärskilt projekt driva försöksverksamhet med grannsamverkan mot brott isamarbete med organisationen (). Verksamheten skallläggas upp med förebild i den i många anglosaxiska länder utbredda formen avbrottsbekämpande arbete "Neighbourhood Watch". Vidare hemställs attriksdagen till detta projekt anslår erforderligt belopp. I sin rapport (1986:2) Bra lås och goda grannar har BRÅpresenterat den modell för granntillsyn som förekommer i under beteckningenNeighbourhood Watch. Denna tillsyn organiseras av polisen och syftar till ettnära samarbete med de personer som har anslutit sig till aktiviteten.Anslutningen till Neighbourhood Watch sker antingen genom att polisen tarkontakt med och stimulerar människorna i ett bostadsområde att engagera sig itillsynen, eller genom att invånarna själva tar kontakt med polisen. Därefterutses en eller flera s.k. samordnare bland de boende i det aktuella området.Samordnare är en person, som normalt tillbringar en stor del av sin tid i sitthem och som de andra invånarna skall lämna information till om allt misstänktde har sett eller hört. Samordnaren skall sedan i sin tur vidarebefordrainformationen till polisen. Därefter ankommer det på polisen att användauppgifterna i sitt brottsbekämpande arbete. Även i en artikel i tidskriftApropå nr 1/90 har nämnda verksamhet närmare presenterats. Under innevarande har utskottet behandlat enliknande motion. Utskottet konstaterade då i sitt av godkända betänkande(1989/90:JuU16 s. 6 f) att motionen fick anses tillgodosedd med denförsöksverksamhet med grannsamverkan mot brott som drivs av BRÅ.Sedan år 1987 driver BRÅ ett projekt om brottsförebyggande åtgärder iFisksätra, som är en förort till . I projektet ingår ett delprojektmed grannskapsövervakning. Grannskapsövervakningen bedrivs i princip enligtden modell som beskrivs i den nu aktuella motionen, och BRA har överlämnat åtbrottsförebyggande enheten vid den lokala polisen att bygga upp verksamheten.Projektet skall utvärderas av BRÅ . Även på andra platser i landet pågår aktiviteter medgrannsamver kan mot brott. I bedrivs sådan verksamhet i samarbete mellan polisen, ett försäkringsbolag och flera villaägarföreningar. Även i är flera sådana verksamheter under uppbyggnad. Stock holmspolisens brottsförebyggande enhet har i samver kan med bostadsföretag och försäkringsbolaget bl.a. bedrivit ett projekt i brottsförebyggande syfte i Åkalla med inslag av grannsam verkan mot brott. I ett projekt om samverkan mot brott i Västerort har den brottsförebyggande enheten vid vidare planerat att driva en försöksverksamhet mellan polis, olika småhusägarförening- 18 ar ochförsäkringsbolaget efter den modell med grannsamver- kan mot brott som bedrivsi . Försöksverksamheten skall 1989/90:JuU29 starta den 1 september1990 och avslutas . I sammanhanget kan också nämnas attstöldskyddsföreningen, som är en ideell förening med uppgift att förebyggabrottslig verksamhet, tagit initiativ till att genomföra enstöldskyddsvecka med start 1990. För stöldskyddsveckan innevarande årär temat grannsamverkan mot brott; man erbjuder ett startpaket frånorganisationen . Imotionen görs gällande att grannsamverkan mot brott enligt den i motionenbeskrivna modellen inte prövats i vårt land. Utskottet har från BRÅ inhämtatatt det i de bedrivs olika former av Neighbourhood Watchoch att dessa är uppbyggda efter de lokala förutsättningarna på platsen. EnligtBRÅ är grundprincipen för dessa projekt densamma som i de svenska projekt somnu bedrivs. Utskottet ställer sig positivt till denna typ av samverkan mot brottoch anser att alla tänkbara modeller är värda att pröva. Som utskottet uttaladei höstas har emellertid BRÅ redan nu en försöksverksamhet med grannsamverkanmot brott i gång, och projektet skall utvärderas . Motionen får såtill vida anses tillgodosedd, och det saknas anledning till särskildmedelsanvisning som begärts i motionen. Vissafrågor rörande unga lagöverträdare Underdetta avsnitt behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden som gäller ungalagöverträdare. Sedanlänge särbehandlas unga lagöverträdare under . Deras brottslighet skall ibetydligt mer begränsad utsträckning än de äldres bli föremål fördomstolsprövning och åtgärder inom kriminalvårdens ram. Principen är i ställetatt de unga skall uppmärksammas av de sociala myndigheterna och att dessa påolika sätt skall ge råd och stöd eller ingripa med andra åtgärder enligtsociallagstiftningen, i första hand socialtjänstlagen (SOL; 1980:620) och lagen(1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU).