bet · GD01KrU25 · 1989-12-31 00:00:00 — -För att lokalradion skall kunna spela en aktiv roll i regionens kulturliv måste resurser avsättas förbeställningsarbeten och engagemang av frilansmedarbetare. -Samverkan mellan regionala kulturinstitutioner och lokalradion måste förbättras. -Samverkan mellan lokalradion och riksradionsdistrikt måste för- 1989/90:KrU25 bättras. Motionärernaanser också att det är angeläget att lokalradions behov av förstärkningar kantillgodoses vid den interna fördelningen av resurser inom . Itre motioner föreslås resursförstärkning till vissa lokalradiostationer. Medhänvisning till att Radio sändningsområde innefattar såvälstorstadsområden som glesbygd och skärgård föreslås i motion Kr286 (s) attdenna lokalradiostation skall tilldelas extra resurser. Förslageti motion Kr332 (s) syftar till att skall få ytterligare resurser.Radio behov av ytterligare medel för sin verksamhet tas upp imotion Kr331 (s). Medanledning av dessa motionsyrkanden vill utskottet hänvisa till vad utskottetanförde , då motioner med likartat syfte behandlades (se bet.1988/89:KrU21 s. 23). Utskottet erinrade bl.a. om att det ankommer påmoderbolaget att fördela de av beräknade medlen mellan de olikaföretagen inom . Lokalradions ledning fördelartilldelade resurser mellan stationerna och kontrollerar att stationernasprogramutbud svarar mot lokalradions uppdrag. Lokalradiostationerna hargentemot lokalradions ledning en långtgående självständighet i fråga omprogramutbudet. Utskottetvill liksom vid behandlingen erinra om att lokalradionssuccessiva inträde i FM4-nätet och den i samband därmed växandeprogramproduktionen har genomförts med i stort sett oförändrade resurser. I1986 års radiobeslut förutsattes dock att om programproduktionen för FM4-nätetkrävde resurstillskott, borde principerna för programsättning i radio i sinhelhet underställas regering och riksdag för prövning. Utskottet vill här ocksåframhålla att statsmakterna ännu inte tagit ställning till reformprogrammet iSR-studien. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr372 yrkande 1 samtmotionerna Kr286, Kr331 och Kr332. Utbildningsradionbör enligt motion Kr372 (c) tilldelas medel för att i samverkan med lokalradionutveckla sin regionala verksamhet. Såväl lokalradio som Sverigesutbildningsradio har i sina resp. anslagsframställningar påpekat behovet avmedel för att bygga ut utbildningsverksamheten regionalt. Som utskottetredovisat i det föregående (s. 13) har inom Radio-koncerneningångsatts vissa projekt om den framtida verksamheten. Med hänvisning härtill och till att statsmakterna ännu inte tagit ställning till reformprogrammet iSR-studien avstyrker utskottet motion Kr372 yrkande 4. Enutgångspunkt vid behandlingen av de motionsyrkanden om ges Radios programutbud som utskottet tar upp i det följande är utskottets av godkända uttalande , då riktlinjerna för koncernens verksamhet för perioden /871991/92 lades fast. utskottetframhöll (bet. KrU 1985/86:21 s. 17) att det liksom dittills 1989/90:KrU25 borde ankomma på Rfidio att i programfrågor arbeta frittoch självständigt inom ramen för de allmänna riktlinjer som anges iradiolagen och i avtalen mellan staten och bolagen i (se närmare härom bl.a. bet. KrU 1983/84:17 s. 22). Vidbehandlingen av frågor om medelsberäkningar för m.m.(bet. 1988/89:KrU21) hänvisade utskottet till att närmare bestämmelser omTV-programverksamheten lämnas i det avtal mellan staten och SverigtssTelevision som träffades . Utskottet redovisade i detta sammanhangbl.a. I6 § slås fast att programmen skall ge kunskaper och upplevelser, förmedlaerfarenheter samt skänka god underhållning. De skall utformas så att de genomkvalitet, ullgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoserskiftande behov och intressen hos landets befolkning. Även mindre gruppersintressen skall i görligaste mån tillgodoses. Programutbudet skall som helhetpräglas av folkbildningsambitioner. Det skall utformas så att utrymme ges åten mångfald av olika åsikter och meningsriktningar och så att hänsyn tas tillolika förutsättningar hos befolkningen. Ett miångsidigt utbud av program påsvenska språket skall tillhandahållas och svenska artister och verk av svenskaupphovsmän skall i betydande omfattning förekomma i televisionen. Iavtalet anges även de speciella skyldigheter som har.Sålunda skall företaget ta särskild hänsyn till språkliga och etniskaminoriteter samt till olika giupper av handikappade. I fråga om program påinvandrar- och minoritetsspråk samt program om och för handikappade harmoderbolaget, , i enlighet med beslut ettsamordningsansvar. Enligt avtalet med staten får moderbolaget fördela ansvaretmellan programföretagen så att insatserna inom koncernen samordnas.Moderbolaget skall därvid beakta att koncernen som helhet har att ta särskildhänsyn till språkliga och etniska minoriteter och olika grupper avhandikappade. Iallt väsentligt återfinns de ovan refererade riktlinjerna också i de avtal somträffats mellan staten och och . Imotion Kr256 erinrar moderata samlingspartiet om de skyldigheter som enligtavtalet med staten åvilar Radio-bolagen. Motionärerna anför attSveriges Radio genom en albidig kulturbevakning bättre måste leva upp tillavtalens intentioner. De anför bl.a. följande. Genomökade sändningsmöjligheter och ett ökat programutbud ställs de svenskakulturskaparna inför en ny situation. Fler kulturprogram skulle produceras ochkulturskaparnas tjänster efterfrågas i större utsträckning. Reklaminslagär en förutsättning för den frihet i etern som moderata samlingspartietförordar. Reklam skall kunna förekomma i radio och TV, dock ej ilicensfinansierade kanaler. Detta skulle vitalisera det lokala kulturlivet ochresultera i ytterligare arbetstillfållen för kulturskaparna. Isamband med behandlingen av regeringens riktlinjer för verksamhet /871991/92 (prop. 1985/86:99, bet. KrU21, rskr. 343) tog utskottet upp frågan om samspelet mellan och kulturlivet. I detta sammanhang anfördeutskottet bl.a. följande. Inför den förestående nyaavtalsperioden konstaterar kulturutskottet att 1989/90:KrU25 utvecklingen underde som nuvarande avtal gällt ytterligare accentuerat behovet av ettomfattande samspel mellan och kulturlivet. Som framhölls år 1978är det naturligtvis i första hand genom programutbudets betydelse för publikensom radio och TV spelar sin kulturpolitiska roll. Men också det direktasamspelet mellan programföretagen och det övriga kulturlivet har storbetydelse. På många områden av kulturlivet har radio och TV en dominerandeställning och förfogar över unika personella och tekniska resurser. De sätt påvilka programföretagen väljer att utforma sin verksamhet och disponera sinaresurser får därför stor betydelse för kulturlivet i övrigt. Ett ökat samspelmellan och kulturlivet bör, som framhålls i propositionen, kunnaleda till att andelen svenska program ökar. Från denna synpunkt ärfrilansmedverkan och produktionsutläggning viktig, lika väl som att SverigesTelevision och den svenska filmbranschen fortsätter sitt samarbete. Utskottetkonstaterar att motionärerna inte närmare konkretiserat på vad sätt SverigesRadio brustit i sin kulturbevakning. Utskottet vill även erinra om att SverigesRadio i det reformprogram för 1990-talet, den s.k. , sompresenterades bl.a. pekat på behovet av ytterligare medel för attförverkliga målet att bredda och förstärka de svenska programmen så att radionoch televisionens roll som landets största kulturproducent kan utvecklas. Somangetts i det föregående har statsmakterna ännu inte tagjt ställning tillfrågan om resurser för reformprogrammet i . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr256 yrkande 3. Itre motioner framförs förslag om en utbyggnad av Televbionsnyhebprogram på teckenspråk. I motion Kr283 (s) förordas att Radioskall sända dagliga nyheter på teckenspråk på kvällstid. Motionärerna anseratt bör få extra resurser för detta ändamål. Enligt motionKr284 (s) bör undersöka möjligheten att i nyhetsprograminföra teckenspråk. I motion Kr329 (s) sägs att man måste kunna kräva av TV attdagligen minst ett nyhetsprogram teckenspråkstolkas, men det skall vara enmålsättning att ge denna service i alla program. Vidbehandlingen av motionsförslag med i huvudsak samma syfte som de nuföreliggande redogjorde utskottet för den försöksverksamhet mednyhetssändningar på teckenspråk som då genomfördes av (Faludistriktet). Denna försöksverksamhet som genomfördes i samarbete medSveriges dövas riksförbund har delvis finansierats via specialdestinerademedel från moderbolaget . Totalt har (19881989) producerats39 program. Enligt planeras att under kommande budgetårveckonyhetssammanfattningarna på teckenspråk skall sändas underhela året. Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet att frågan om 1989/90:KrU25 sändningar av teckenspråkstolkade TV-program uppmärksammas avSveriges Radio. Med hänsyn härtill anser utskottet att motionerna Kr283,Kr284 och Kr329 inte påkallar någon åtgärd. Imotion Kr288 (m) framhålls radions och TVs ansvar när det gäller information ommbsbruk av alkohol i programmen. Motionärerna anser att den viktigaopinionsbildande roll som programmen främst i TV men även i radio har ialkohol])olitiska frågor bör uppmärksammas mer än vad som är fallet.Information om alkohol bör enligt motionen lämnas genom kortaprogram på bästa sänd-nintid i anslutning till nyhetssändningarna iriksradion och televisionen. Utskottethar vid flera tillSllen tidigare (se senast bet. l988/89:KrU21 s. 20) behandlatförslag med samma syfte som det här aktuella. Utskottet har därvid understrukitatt radions och televisionens genomslagskraft medför att ett stort ansvarvilar på programföretagen och att man i programverksamheten bör iakttavarsamhet vid speglingen av bruket av olika gifter, t.ex. alkohol. Utskottethar vidare erinrat om att det i avtalen med de sändande bolagen finns bestämmelsersom bl.a. innebär att programbolagen skall bedriva programverksamheten medbeaktande av resp. mediums centrala ställning i samhället och dess betydelseför den fria åsiktsbildningen och att programmen skall ge kunskaper. Medanledning av den här aktuella motionen vill utskottet ånyo erinra om att detfinns en avtalsföreskrift om att programbolag på begäran av statlig myndighetskall sända meddelande som är av vikt för allmänheten. Denna möjlighet harutnyttjats bl.a. av i dess upplysningsverksamhet. Utskottetvill här också framhålla att det sänts program i såväl TV somradio med upplysning om effekter av narkotikabruk och spritmissbruk. Utskottetutgår från att frågan om inslagen av bruk av alkohol i radio- och TV-programfortlöpande uppmärksammas av programbolagen. Medhänvisning till vad som anförts och till programbolagens ansvar avstyrkerutskottet motion Kr288. Enligtmotion Kr362 (m) bör riksradio undersöka möjligheterna att i ettsärskilt program lämna en internationell pressöversikt. Motionären hävdar attdet inom riksradion finns intresse för att införa en sådan programpunkt. Enligtvad utskottet inhämtat har frågan om införande av en översikt av deninternationella pressens kommentarer till aktuella händelser inomvärldspolitiken diskuterats inom riksradion. Med hänsyn bl.a. till deförhållandevis höga kostnaderna för ett sådant program har riksradion inte förtfram förslag härom i sin planering. I de ordinarie nyhetssändningarna lämnarriksradion när så finns anledning en fyllig översikt av internationellapresskommentarer. Utskottetkonstaterar att det ankommer på riksradions ledning att 1989/90:KrU25inom givna ekonomiska ramar svara för planering och prioritering mellan olikaprograminslag. Med hänvisning till det anförda samt till programbolagenssjälvständighet avstyrker utskottet motion Kr362. Imotion Kr253 (c) föreslås att regeringen skall tillsätta en utredning för attundersöka om sjövädersrapporterna i riksradions program 1 kan förbättras.Motionären erinrar om att yrkesfiskare är beroende av tillförlitligaväderprognoser och utförliga rapporter om meteorologiska data. Han hävdar attde förändringar i radions sjövädersrapporter som företagits harav yrkesfiskarna uppfattats som betydande försämringar. Med anledning avmotionsförslaget vill utskottet anföra följande. Riksradionsänder speciella programpunkter med väderrapporter sju gånger per dygn.Sjövädersrapporter består av dels en prognos för vädret under de närmastetimmarna, dels väderobservationer som bygger gamla uppgifter.Rapporten lämnas distriktsvis för den svenska kusten. Sjövädersrapporternabekostas gemensamt av Riksradion och meteorologiska och hydrologjskainstitut (). Underår 1989 genomfördes en ändring i sjövädersrapporteringen som innebar att detidigare fyra sändningarna drogs ner till tre. lämnades i samband mednyhetssändningen en rapport om vind- och väderförhållandena. Dennarapport liksom sjö-väderprognoserna för har utgått ur sändningarna iPl. Förändringen har skett i samråd med . Medhänvisning till programbolagens självständighet anser utskottet att motioneninte bör föranleda någon åtgärd. Vissafrågor rörande lokalradions sändningar tas upp i motion Kr372 (c). redovisat i det föregående sänder samtliga lokalradiostationernumera i FM4-nätet. Lokalradiostationernas sändningstid per dag under vardagarnavarierar från . När en lokalradiostation inte haregna sändningar sker utfyllnad genom att riksradioprogram sänds i FM4-nätetgenom s.k. tappning. Härigenom sänds program dygnet runt, något som ärmotiverat bl.a. av beredskapsskäl. I fråga om tappningsrätten uttaladeutskottet vid behandlingen av radioproposition att utskottet medhänsyn till kulturpolitiska ansvar ansåg sig kunna förutsättaatt FM4-nätet inte kommer att utnyttjas på det sättet att nätet utöverlokalradions egna sändningar kommer att domineras av Riksradios program3, som huvudsakligen innehåller underhållning och lätt musik. Styrelsenför lade fast regler för tappningsrätten.Dessa regler innebär att när lokalradiostationen inte har egna sändningar fårtappning av riksradioprogram i FM4-nätet ske enligt följande regler. Mellan kl. ca 06.00 och ca19.00 får tappning ske ur Pl 1989/90:KrU25 Mellan kl. ca 19.00 och ca24.00 får tappning ske ur P2 Mellan kl. ca 24.00 och ca 06.00 får tappning skeur P3 Dessaregler kritiseras i motion Kr372. Motionärerna anser att lokalradionstappningsrätt bör vara helt fri. Underår 1989 har moderbolaget gjort en utvärdering av tappningssystemet.Utvärderingen visar att det är svårt att jämka samman de olika önskemål omprogramsättning i FM4-nätet som finns. Mot denna bakgrund har moderbolaget ijanuari 1990 beslutat att förlänga gällande tappningsregler. Enligt vadutskottet inhämtat kommer överläggningar i denna fråga att äga rum inomkoncernen . Medhänsyn till det anförda anser utskottet att någon åtgärd medanledning av motion Kr372 yrkande 2 inte är påkallad. Lokalradionsmöjligheter att ;ända viktiga varningsmeddelanden till allmänheten över de treriksradioprogrammen tas upp i motion Kr372 (c). Motionärerna hävdar att om enlokalradiostation skall kunna bryta de tre riksprogrammen för sådant meddelandekrävs att riksradions centrala ledning lämnar medgivande i varje särskilt fall.De anför att tekniska och administrativa lösningar nu bör utformas så attlokalradiostationerna skall kunna bryta riksprogrammens sändningar när detföreligger allvarligt nödläge som kräver att viktig information utan onödigtdröjsmål kan förmedlas till allmänheten. Vidbehandlingen av ett motionsyrkande av samma innebörd som det häraktuella jaåpekade utskottet (bet. 1988/89:KrU21 s. 27) att enligt avtalen mellanstaten och programbolagen inom skall bolagen påbegäran av statlig myndighet sända meddelanden som är av vikt för allmänheten.Bolagen har skyldighet att se till att meddelandet ges en lämplig utformningoch att det inte genom sin omfattning eller på annat sätt inverkar menligt påprogramverksamheten. Utskott<;t redogjorde vidare utförligt för dentillämpningsföreskrift för etermedieberedskap i fred som fastställtsav koncernledning för att användas vid sändning av viktigtmeddelande till allmänheten. Utskottethänvisar till denna redogörelse och vill särskilt framhålla att Riksradion imotsats till lokalradiostationerna är bemannad dygnet runt. Av larmplanernaframgår att det är riksradions sändningsledare som skall svara för koordineringav viktiga meddelanden i samtliga rikskanaler i radio, TV och T<!Xt-TV.Riksradions jourhavande sändningsledare svarar också för att lokalradionlarmas. Utskottet vill erinra om att lokalradiostationerna som sedan hösten1989 alla sänder i P4-nätet av tekniska skäl inte lian bryta in i P3-nätet. Utskottetvill liksom vid behandlingen understryka att det är angeläget att sändningar av viktiga meddelanden till allmänheten kan ske snabbt och säkert i samtliga etermediekanaler. koncernledning har också, som påpekats ovan, i detta syfte fastställt vissa regler och anvisningar. Riksradion avser att inrätta en särskild nattredaktion som skall samoi'dna all verksamhet inklusive teknik 28 Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet det här aktuella 1989/90:KrU25 yrkandet i motion Kr372 (yrkande 3). Enligtmotion Kj-361 (fp) bör åtgärdervidtas för att möjliggöra biblioteksutlåning av radio- ochTV-teaterföreställningar inspelade på videogram. Motionären erinrar om attutbildningsradions program på videogram kan lånas på bibliotek. Ettförslag med likartat syfte förs fram i motion Kr255 (c). Motionärerna anseratt statsmakterna bör ta initiativ för att åstadkomma att föreställningarinspelade från nationalscenerna och länsteatrarna spelas in på videogram ochgörs tillgängliga för utlåning på bibliotek. De framhåller dock att berättigadeupphovsmannaanspråk måste tillgodoses. Utskottethar (bet. 1989/90:KrU6) behandlat motionsförslag med likartatsyfte som de här aktuella. Utskottet lämnade därvid en redogörelse för vissaupphovsrättsliga bestämmelser, för pågående arbete inom upphovsrättsutredningensamt för vissa upphovsrättsavtal som ingått bl.a. med anställdavid koncernen och med organisationerna på det upphovsrättsliga området. Utskottetredovisade också att det pågjck överläggningar mellan () i syfte att få till stånd avtal omupphovsrättsliga frågor och nyttjanderättsvillkor vid utlåning av videogram påbibliotek. Dessa överläggningar har lett till att och avtal om spridning av videogram till bibliotek. Avtalet innebär attkommunerna får rätt att hyra videogram ur distributörernassortiment sammantagna i särskilda paket. har åtagjt sigatt fungera som avtalspart gentemot biblioteken och svara för distribution. Mothär angiven bakgrund anser utskottet att någon åtgärd med anledningav motionerna Kt361 och Kr255yrkande 7 inte är påkallad. : Förvaltningskostnader (H 18) Utskottettillstyrker regeringens förslag. : Stöd till lokal programverksamhet (H 19) Ipropositionen föreslås en höjning av anslaget med . Anslagshöjningen är enligt utbildningsministern i första hand avseddför stöd till lokal programverksamhet som engagerar barn och ungdom. Imotion Kr290 (m) yrkas avslag på det i propositionen föreslagna anslaget(yrkande 39). Motionärerna anför att verksamheten är av lokal natur och därförinte bör åtnjuta statsbidrag. Enligtmotion Kr371 (s) bör en större del av kabelavgiften än vad som är fallet användas till lokal programverksamhet. I den motivering till förslaget som lämnas i motion K433 hävdar motionären 2Q att det främst ärfolkrörelser och allmännyttiga bostadsföretag som 1989/90:KrU25 lämnarstöd till lokal-TV. Han anser att ekonomiskt stöd bör lämnas till deorganisationer som i sina program vill förmedla ett budskap. Utskottetanser att det är angeläget att verksamheten med lokal-TV kan få ett visst statligtstöd. Utskottet delar utbildningsministerns mening att det är viktigt att det ikabel-TV-utbudet även finns alternativ till de lättillgängligaunderhållningsprogram som programutbudet i stor utsträckning består av. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motion Kr290 yrkande 39. Vadavser förslaget i motion Kr371 vill utskottet erinra om attradiolagsutredningen (U 1985:05) avser att lägga fram förslag omen ändrad kabellagstiftning. Mothär angiven bakgrund anser utskottet att någon åtgärd med anledningav motion Kr371 inte är påkallad. (H 20) Närradionämndensverksamhet finansieras helt med avgifter som tas ut av de sändandeföreningarna. Dessa avgifter anpassas så att inkomsterna som redovisas underen siirskild inkomsttitel på statsbudgeten beräknas täcka kostnaderna förnämndens verksamhet. I propositionen föreslås en höjning av anslaget med 554 000kr. Enligtmotionerna Kr220 ()), Kr290 (m) och Kr377 (c) är det principiellt fel attnärradioföreningarna skall finansiera den del av närradionämndens verksamhetsom utgörs av myndighetsutövning. I motion Kr377 (yrkande 2) föreslås attriksdagen skall göra ett uttalande av denna innebörd. I motion Kr220 framhållsatt med hänsyn till att närradioverksamheten byggs ut borde det vara möjligtatt sänka avgiften. Motionärerna anser att en höjning av avgiften inte kanaccepteras. För att säkerställa detta bör, säger de, det i propositionenföreslagna anslaget minskas med . 1motion Kr290 föreslås en minskning av anslaget med . i förhållandetill regeringens förslag. Motionärerna anför att nämndens byråkrati inte börväxa och accepterar därför endast en ökning av anslaget som motsvarar pris- ochlöneomräkning. I motionen uttalas att avgiften borde kunna sänkas till 10 kr.per sändningstimme. Motionärerna vill att skall göra ett uttalandeav denna innebörd (yrkande 41). Utskottethar vid flera tillfållen tidigare (se senast bet.1988/89:KrU22 s. 14) inte haft något att erinra mot att närradionämnden heltskall finansieras genom avgifter. Utskottet finner inte skäl att ändra sintidigare inställning och avstyrker alltså motionerna Kr290 yrkande 41 ochmotion Kr377 yrkande 2. Utskottetsställningstagande innebär att regeringens förslag till me delsanvisning tillstyrks och att motionerna Kr220 yrkande 1 och Kr290 yrkande 40 avstyrks. Med anledning av en radmotionsförslag som rör närradions verksam- 1989/90:KrU25 het villutskottet inledningsvis lämna följande bakgrundsuppgifter. Bestämmelserom närradions verksamhet finns i första hand i närradiolagen (1982:459).Bestämmelserna innebär sammanfattningsvis följande. Närradionämndenhar tillsyn över närradioverksamheten. Nämnden lämnar tillstånd till sändningaroch beslutar om fördelning av sändningstiden. Rättenatt sända närradio är begränsad till lokala ideella föreningar som bedriververksamhet inom sändningsområdet, församlingar inom ,studerandesammanslutningar samt sammatislutningar av flera sändningsberättigadeorganisationer närradioföreningar. Närradio får bara sändas över sådanasändare som ställer till förfogande. I1 § i lagen föreskrivs att närradiosändningar skall ha en begränsad räckvidd. Enligt10 § får kommersiell reklam inte sändas i närradio. Det är inte heller tillåtetatt sända ett visst program eller programinslag som bekostas av medel som harställts till den sändande sammanslutningens förfogande under förutsättning attprogrammet eller inslaget sänds. Sammanslutningarnas programutbud får inte annatän i begränsad omfattning innehålla material som inte har framställts enbartför den egna verksamheten. Närradioföreningarnas eget programutbud är begränsattill vissa ämnen som kan anses vara av gemensamt intresse för de medverkandesammanslutningarna. Närradionär föremål för utredning utredningen om vissa närradiofrågor(U 1988:07). 1 utredningsuppdraget ingår att utreda vissa frågor i närradionsregelverk, bl.a. om närradioföreningar-nas ställning, sändarnas räckvidd ochformerna för beslut i sändningstidsärenden. Även skyldigheten för närradionatt använda sändare skall ses över. har utredningengenom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att se över reglerna omreferensbandningen samt möjligheterna att ge närradions etiska nämnd enstarkare ställning. Ifyra motioner - Kr219 (m), Kr238 (m), Kr333 (m) och Kr334 (c) tas frågan omreklam i närradion upp. Förslagen i samtliga dessa motioner går ut på attreklaminslag skall kunna sändas i närradion.