bet · GD01UU6 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 båda motionerna föreslås också att skall agera för att inedrustningarbetet aktualisera bioteknikens faror och för att stärkakontrollfunktionen i den gällande konventionen om förbud mot biologiska vapen. Det internationella förbudet fråii 1925 mot användning avkemiska och biologiska vapen kompletterades 1972 med en konvention mot såväl utveckling som produktion och lagiing av biologiska vapen, vilken har undertecknats av 110 stater. Redan under förhandling arna om denna konvention verkade för att få till stånd en klagomålsprocedur som kunde ge möjlighet att undersöka eventuella 27 Vid denandra granskningskonferensen av konventionen 1986 över- 1989/90:UU6 enskoms omett frivilligt informationsutbyte angående forskning med konsekvenser för justutvecklingen av nya biologiska vapen. har emellertid endast en knappfjärdedel av de anslutna staterna bidragit med information. har emellertidinformation från och tillkommit, vilket betyder att allapermanenta medlemmar av nu medverkar i informationsutbytet. Utskottet delar motionärens syn på det angelägna av ettstärkande av B-vapenkonventionen. verkar för att fler stater skalldelta i informationsutbytet inom ramen för konventionen. Ett exempel på dennasträvan är anordnandet av ett symposium i FOA:s regi om hurinformationsutbytet skall kunna utvecklas och förbättras. Med det anförda anser utskottet att motion 1988/89:U401samt yrkandena 1 och 3 (delvis) i motion 1988/89:U410 är besvarade. I motion 1988/89:U402 (c), 1988/89:U409 (m), 1988/89:U4I0(m) och 1988/89:U415 (fp) betonas att måste fortsätta sina ansträngningaratt att få till stånd en heltäckande konvention om förbud mot kembka vapen. eftersträvar mycket aktivt ettsådant förbud och har spelat en framträdande roll i arbetet på enkonventionstext. kommer också att innehaordförandeskapet i den särskilda kommitté som utgör det huvudsakligaförhandlingsorganet i CD. Användningen av kemiska stridsmedel på krigsskådeplatseroch mot civilbefolkning visar också att behovet av en konventionär stort. Risken för spridning av kemiska vapen till allt fler äruppenbar och understryker ytterligare det angelägna i att förhandlingsarbetetkan slutföras möjligt. Det är därför glädjande att supermakterna isina bilaterala överläggningar nu enats om procedurer för inspektioner ochförstörande av existerande lager av kemiska vapen. Dessa bilaterala överenskommelserkommer att tillföras förhandlingsmaterian undei nästa session i CD. Utskottetdelar regeringens bestämda uppfattning att CD utgör det enda förhandlingsforumetför en konvention mot kemiska vapen. Med det anförda betraktar utskottet yrkande 13 i motion1988/89:U402, yrkande 6 i motion 1988/89:U409, yrkandena 2 och 3 (delvis) imotion 1988/89:U410 samt yrkande 8 i motion 1988/89:U415 som besvarade. Ytterligare ett område inom vilket kärnvapen spelar roll är de rustningarna. Det finns också en risk attbegränsningarna av de konventionella rustningarna till lands i ökarintresset för en utbyggnad av vapensystemen till sjöss. Det är en utvecklingsom ägnats ökande uppmärksamhet från svensk sida . I motion 1988/89:U402 (c) begärs förslag till konkretaågärder för att förhindra rustningar. tog initiativ till en FN-studie om marin kapprustning och har därefter återkommit till fiågan bl.a. i UNDC och generalförsamlingens specialsession om ned- 28 Somframgått av bakgrundsbeskrivningen och av vad utskottet anfört 1989/90:UU6 beträffandemotionerna om kärnvapen ombord vid örlogsbesök och om kryssningsrobotarframlade vid årets session med UNDC ett utförligt förslag om ettmultilateralt avtal för förhindrande av incidenter till sjöss och även förslagtill ett moderniserat protokoll om minkrigföring. har också uttalat sigför inledandet av multilaterala förhandlingar syftande till bredainternationella överenskommelser om såväl förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder som nedrustning på det området. Det gäller bl.a. en praxis sominnebär att taktiska kärnvapen inte skall medföras under rutinuppdrag utanföras iland. Medan olika förslag att begränsa de rustningarnamött ett växande intresse bland alliansfria länder, har tanken på konkretaförhandlingar på detta område stött på ett principiellt motstånd hos framförallt och NATO. Västalliansen anser att uppbyggnaden under desenaste årtiondena av den sovjetiska norra marinen utgör ett hot mot NATO:svitala intresse av att i händelse av en konflikt kunna kontrolleraförbindelselederna över . Minskningen av konventionella styrkori ökar också betydelse som tranportled. Man anser sigdärför inom NATO ha behov av en betydande marin kapacitet och möjlighet attröra sig utan begränsningar på världshaven. Utskottet förutsätter att regeringen i samråd med andraländer fortsätter att arbeta för förtroendeskapande åtgärder och rustningsbegränsningartill sjöss. Yrkande 14i motion 1988/89:U402 anses därmed besvarat. I motion 1988/89:U402 (c) och I988/89:U415 (fp) förelåsatt regeringen skall ta initiativ för att få till stånd internationella reglerför vapenhandeln. 1988 stod som medförslagsställare när en resolutionför första gången antogs av angående internationellavapenöverföringar. I resolutionen uppmanas medlemsstaterna bl.a. att stärka sinanationella system för övervakning och kontroll samt att skapa större öppenhet ifråga om internationella vapenöverföringar. I resolutionen uppmanas även FN:sgeneralsekreterare att genomföra en studie om hur öppenheten i internationellavapenöverföringar skall kunna främjas. Ehuru tveksamheten till riktlinjer om öppenhet beträffandevapenhandeln består hos åtskilliga av FN:s medlemsländer är det enligtutskottet angeläget att regeringen verkar i denna riktning. Utskottet betraktar därmed yrkande 17 i motion1988/89:U402 och yrkande 10 i motion 1988/89:U415 (fp) som besvarade. I yrkande 5 i motion 1988/89:U409 föreslås att Sverigesstatsminister skall överväga sitt fortsatta medlemskap i det s.k. sexnationsinitiativet. , när det internationella klimatet var kär vare än på mycket länge och dialogen mellan supermakterna hotat att helt avstanna, tog statsminister tillsammans med ledarna för fem andra länder ett initiativ, vilket blev känt som sexnationsinitiati- 29 Deltagarna kom att vända sig till 4 1989/90. supermakterna med uppmaningar att återuppta dialogen och vidta 1989/90;UU6 åtgärderför nedrustning och för en minskning av konfrontationsat-mosfåren mellan dem. Imaj förklarade de sex deltagarna att ett ursprungligt syfte medinitiativet, en konstruktiv dialog och framsteg på nedrustningsområdet, nuuppfyllts. De konstaterade också att initiativets syften i övrigt i framtidenbäst kan drivas vidare inom . Utskottetanser därmed yrkande 5 i motion 1988/89:U409 besvarat. bör enligt yrkande 9 i motion 1988/89:U4I5 (fp)verka för en bättre anslutning till det rapporteringssystem för militärautgifter som tagits fram av FN för att möjliggöra jämförelser avmilitärbudgetar. Utskottet konstaterar att de expertgrupper som tidigare bl.a.under svensk ledning utrett frågan funnit att det från tekniska synpunkter ärftillt möjligt att skapa ett underlag för rättvisande jämförelser av olikaländers militärbudgetar, om bara den politiska viljan hos de rapporterandeländerna finns. Bristen på öppenhet kring de militära utgifterna i rnångaländer har emellertid utgjort ett allvarligt hinder för framsteg. Det är därför enligt utskottets mening glädjande attSovjetunionen, såsom en del av den större öppenheten i landets inrikes- ochutrikespolitik, uttalat sin beredskap att ansluta sig till det av FN inrättaderapporteringssystemet, när de sovjetiska nationalräkenskaperna reformerats såatt detta blir möjligt. Med en bredare anslutning som också omfattar deösteuropeiska länderna skulle de jämförelser som rapporteringssystemetmöjliggör kunna bli en viktig del i det fortsatta nedrustningarbetet.Regeringen bör därför utnyttja de nya möjligheter som uppstått att verka fören större anslutning. Därmed fåryrkande 9 i motion 1988/89:U415 anses besvarat. Den centrala betydelse som tillmäter Förentanationernas ansvar för bevarandet av freden har framgått av utskottetsredogörelse i det föregående, inte minst när det gäller de svenska strävandenaatt inom FN:s ram få till stånd åtaganden på nedrustningsområdet. Detta är ettansvar som FN:s medlemsländer har tilldelat organisationen. I förstakapitel heter det att ändamål är att upprätthållainternationell fred och säkerhet. 1 yrkande 1 i motion 1988/89:U415 (fp) föreslås bl.a. attSverige skall ta initiativ till att inom FN söka utveckla nya och redanbeprövade vägar till fredliga lösningar av internationella konflikter, inteminst i syfte att ge FN ett ökat ansvar för efterlevnaden av konventioner ochåtaganden på nedrustningsområdet. bör enligt motionen också stödja FN:sroll i strävandena att lösa regionala konflikter och stödjademokrati-seringsprocesser genom övervakande av fria val. arbetade tidigare åtskilliga år underkrisartade villkor, när det finansiella och politiska stödet sviktade, biståndsverk samheten måste skäras ned och den fredsbevarande verksamheten bedrevs med stora underskott. Den finanskris som tidigare drabbade organisationen är inte längre akut. har beslutat betala av upplupna skulder, och har 30 ocksåförklarat att man vill fullgöra sina betalningsåliggan- den som manbetalar av gamla skulder. Det reformarbete 1989/90:UU6 som inleddes för några årsedan i syfte att omstrukturera FN-sekreta-riatet, banta personalstyrkan ochförändra budgetproceduren har haft positiva effekter i detta sammanhang. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att FN måste ges en central roll i det globalafreds- och säkerhetsskapande arbetet. Detta är en gemensam nordisk strävan. Denordiska ländernas förslag att bl.a. ge generalsekreteraren vidgadebefogenheter vid kontroll av efterlevnaden av olika överenskommelser pånedrustningsområdet verkar i denna riktning. Utskottetkonstaterar med tillfredsställelse att FN kommit attspela en alltmer aktiv roll i försöken att lösa regionala konflikter. Itecknet av ett ökat samförstånd mellan stormakterna har FN vid sidan av detidigare fredsbevarande operationerna kunnat inleda nya engagemang i Afghanistanoch , och , och . Även om de högt ställdaförväntningarna under föregående år på en snar lösning av flera gamlakonflikter inte helt kunnat infrias, spelar FN här en oersättlig roll. Det ärutskottets förhoppning att denna roll skall kunna utsträckas ocksåtill konfliktområden som diskuteras för FN-insatser, t.ex. ochKambodja. Somsärskilt hoppingivande ser utskottet FN;s möjligheter att tillhandahålla enmöjlighet till internationellt övervakande av allmänna och fria val, som t.ex.i och . Detär utskottets förhoppning att det förbättrade internationella klimatet och detpågående reformarbetet inom FN skall leda såväl till en bättre finansiell basför hela FN-systemet som ett mera beslutsamt politiskt stöd från de storamedlemsländernas sida, vilket är nödvändigt för att FN skall kunna fylla denfredsbevarande roll som stadgan tilldelar organisationen. Utskottet ärförvissat om att den i samarbete med de andra nordiskaländernas regeringar arbetar med detta mål för ögonen. Yrkande I i motion1988/89:U415 får därmed anses besvarat. Utskottetbehandlar under detta avsnitt två motionsyrkanden av allmän säkerhetspolitiskbetydelse. Iyrkande 5 i motion 1988/89:U402 (c) föreslås att skall ta inititiv studie om förstärkt skydd av civilbefolkningen i krig. I motionstexten gesexempel på att antalet civila dödsoffer i krig ständigt ökar: från fem procenti till i den pågående konflikten i . Motionärernapekar utan tvivel på ett mycket allvarligt problem, vars kärna är det moderna krigets karaktär. Utskottet skildrade i betänkande (I988/89:UU4) de internationella regler som gäller för detta område liksom de översikter som utarbetats av folk- ,. mening är den viktigaste uppgiften att öka 1989/90:UU6 respektenför folkrätten och åstadkomma bättre anslutning till den konvention som redanfinns (den fjärde av ). Det har ibland väckts tankarom att sammankalla en internationell konferens om humanitär rätt, men enallmän bedömning är att förslaget tills vidare är orealistiskt. Flera studier har gjorts av krigets och enskildavapensystems verkningar. Nedrustningsförhandlingarna är i många avseendeninriktade just på att begränsa eller eliminera sådana vapen som har specielltförödande och urskillningslösa verkningar, såsom kärnvapen, kemiska ochspeciellt inhumana vapen. Detta är också en väg att förbättra skyddet förcivilbefolkningen. Utskottet konstaterar att den till utrikesdepartementetknutna delegationen för utveckling av folkrättens regler om humanitet i krig(folkrättsdelegationen) har tagit initiativ till en studie av hur existeranderegler för skydd av civilbefolkningen efterlevs. Utskottet utesluter inte attandra specialinriktade studier skulle kunna vara av värde men är inte nu berettatt föreslå regeringen att ta initiativ till en studie med den allmännainriktning som tycks avses i motionen. Med det anförda betraktar utskottet yrkande 5 i motion1988/89:U402 som besvarat. I motion 1988/89:U402 (c) yrkande 18 hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om ett säkerhetspolitbktforskningscentrum. Utskottet erinrade i betänkande föregående år(1988/89:UU4) om att efterlyst en inventering från regeringens sidaav den för svensk utrikes- och säkerhetspolitik relevanta forskning som bedrivsav institutioner i , samt därtill eventuella slutsatser som en sådaninventering kan föranleda. Utskottet pekade på den kartläggning sommed finansiering från utfördes på universitetav forskning, forskarutbildning och forskningsfinansiering inom ämnetinternationell politik. Dessa inventeringar är nu klara. Utskottet har inhämtatatt de slutsatser som föranletts därav nu övervägs i samband med förberedandetav den forskningspolitiska proposition som kommer att föreläggas riksdagennästa år, då en samlad bedömning av den säkerhetspolitiska forskningen, vilkenockså berör försvars- och utbildningsdepartementen, kommer att göras. Utskottet delar motionärernas bedömning att deninternationella miljön kommer att ställa växande krav på vår framtida förmågatill säkerhetspolitisk bedömning och analys, inte minst av förhållandena i vårtnärområde. Utskottet förutsätter att dessa behov kommer att återspeglas i denforskningspolitiska propositionen. Utskottet är däremot ej berett att nu taställning till vilka former en förstärkning av den utrikes- ochsäkerhetspolitiska forskningen bör ta. Därmed fåryrkande 18 i motion 1988/89:U402 anses besvarat. Hemställan 1989/90: UU6 1. beträffande svensk säkerhets- ochnedrustningspolitik attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1988/89:U409, yrkandena 2 och 3 imotion 1988/89:U415, motion 1988/89:U425 och motion I988/89:U424 besvarade medvad utskottet anfört, 2. beträffandeförtroendeskapande åtgärder i att avslår yrkande 3 i motion1988/89:U402, 3. beträffandekärnvapenfri zon i attriksdagen förklarar yrkande 4 i motion 1988/89:U415 och yrkande 2 i motion1988/89:U426 besvarade med vad utskottet anfört, 4. beträffandeparlamentarbk kommbsion för kärnvapenfri zon att avslår yrkande 16 i motion 1988/89:U402 och yrkande 2 i motion 1988/89:U419, 5. beträffandebehandling i Nordbka rådet av nordisk kärnvapenfri zon att avslår yrkande I i motion 1988/89:U419, 6. beträffande negativa säkerhetsgarantier attriksdagen förklarar yrkande 7 i motion 1988/89:U409 besvarat med vad utskottetanfört, 7. beträffande gemerisam nordbk ståndpunkt omkärnvapenfrihet vid örlogsbesök att avslår yrkande 2 i motion 1988/89:U414, 8. beträffande samarbete med omörlogsbesök , attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1988/89:U414 besvarat med vad utskottetanfört, 9. beträffandegarantier vid utländska örlogsbesök attriksdagen med avslag på yrkande 15 i motion 1988/89:U402, motion 1988/89:U404,yrkande 1 i motion 1988/89:U405, motion 1988/89:U413, yrkande 1 i motion1988/89:U416 och yrkande 1 i motion 1988/89:U426 förklarar yrkande 2 i motion1988/89:U405, yrkandena 1, 4, 5 och 6 i motion 1988/89:U414 och yrkande 2 imotion 1988/89:U416 besvarade med vad utskottet anfört, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av niotion 1988/89:U420. 11. beträffande jämnare könsfördelning i svenskadelegationer till nedrustningsförhandlingar attriksdagen förklarar motion 1988/89:U422 besvarad med vad utskottet anfört, 12. beträffandeeuropebka säkerhetsfrågor attriksdagen förklarar yrkandena 2 och 4 i motion 1988/89:U402, yrkande 9 i motion1988/89:U409 och yrkande 5 i motion 1988/89:U415 besvarade med vad utskottetanfört, 13. beträffande frysning av kärnvapen 1989/90:UU6 att förklarar yrkande 6 i denna del i motion 1988/89:U402 besvaratmed vad utskottet anfört, 14. beträfiande fulbtändigtprovstoppsavtal attriksdagen förklarar yrkande 6 i motion 1988/89:U415 besvarat med vad utskottetanfört, attriksdagen förklarar yrkande 1 i motion 1988/89:U418 besvarat med vad utskottetanfört, 16. beträffandefranska kärnvapenprov i attriksdagen förklarar yrkande 8 i motion 1988/89:U402 och yrkande 2 i motion1988/89:U418 besvarade med vad utskottet anfört, 17. beträffande protest motkärnvapenprov i att avslår motion 1988/89:U421, 18. beträffande fulbtändig anslutningtill icke-spridningsavtalet att förklarar yrkande 7 i motion1988/89:U415 besvarat med vad utskottet anfört, 19. beträffande lAEA och attriksdagen avslår yrkande 1 i denna del och yrkande 2 i motion 1988/89:U408 samtyrkande 2 i motion 1988/89:U412, 20. beträffandelAEA.s roll och uppgifter attriksdagen avslår yrkande 12 i motion I988/89:U402, yrkande 1 i motion1988/89:U412 och ifrågavarande del av yrkande 1 i motion I988/89:U408, 21. beträffandesambandet kärnkraftkärnvapen attriksdagen förklarar yrkande 11 i motion 1988/89:U402 besvarat med vadutskottet anfört, 22. beträffandeökade resurser till lAEA attriksdagen förklarar yrkande 4 i motion 1988/89:U409 besvarat med vad utskottetanfört, 23. beträffanderadiologbk krigföring attriksdagen förklarar yrkande 10 i motion 1988/89:U402 besvarat med vadutskottet anfört, 24. beträffandekapprustning i rymden attriksdagen förklarar yrkande 9 i motion 1988/89:U402 besvarat med vad utskottetanfört, 25. beträffandeforskningsarbete på rymdområdet attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1988/89:U409 besvarat, 26. beträffandeförbud mot kryssningsmbsiler attriksdagen förklarar yrkande 7 i motion I988/89:U402 besvarat med vad utskottetanfört, 27. beträffandeWHO:s expertstudie attriksdagen förklarar yrkande 6 i denna del i motion 1988/89:U402 och motion1988/89:U417 besvarade med vad utskottet anfört, 28. beträffande biologbka stridsmedel 1989/90: UU6 att förklarar motion 1988/89:U40l och yrkande 1 och ifrågavarande del av yrkande 3 i motion 1988/89:U410 besvarade med vadutskottet anfört, 29. beträffandekonvention om förbud mot kembka vapen attriksdagen förklarar yrkande 13 i motion 1988/89:U402, yrkande 6 i motion1988/89:U409, yrkande 2 och ifrågavarande del av yrkande 3 i motion1988/89:U410 och yrkande 8 i motion 1988/89:U415 besvarade med vad utskottetanfört, 30. beträffandemarina rustningar attriksdagen förklarar yrkande 14 i motion 1988/89:U402 besvarat med vadutskottet anfört, 31. beträffandeinternationella regler för vapenhandeln attriksdagen förklarar yrkande 17 i motion 1988/89:U402 och yrkande 10 i motion1988/89:U415 besvarade med vad utskottet anfört, attriksdagen förklarar yrkande 5 i motion 1988/89:U409 besvarat med vad utskottetanfört, 33. beträffanderapporteringssystem för militära utgifter attriksdagen förklarar yrkande 9 i motion 1988/89:U415 besvarat med vad utskottetanfört, 34. beträffandeFN.s ansvar för bevarandet av freden attriksdagen förklarar yrkande 1 i motion I988/89:U415 besvarat med vad utskottetanfört, 35. beträffandestudie om skydd av civilbefolkningen i krig attriksdagen förklarar yrkande 5 i motion 1988/89:U402 besvarat med vad utskottetanfört, 36. beträffandesäkerhetspolitbkt forskningscentrum attriksdagen förklarar yrkande 18 i motion 1988/89:U402 besvarat med vadutskottet anfört. Närvarande: (), (),(), (), (), Per (), (), (), (), EvaBjörne (m), (), (), (), BertilPersson (m), (), (vpk) och (). Användaförkortningar 1989/90:UU6 ASAT i-Satel1 i le CD Conference on Disarmament CFE Conventional Forces in Europé CSBM Confidence- and Security-BuiIding Measures lUP Intermediate-range Nuclear Forces MBFR Mutual Balanced Force Reductions NN Neutral and Non-Aligned NST Nuclear and Space Talks PTKr Partial Tes t-Ban Treaty SDI Strategic Defense Initiative START Strategic Arms Reduction Talks UNDC United Nations Disarmament Commission Förtroendeskapande åtgärder i (mom. 2) (), Per (), ()och (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Utskottet konstaterar att frågor" och på s. 14 slutar med"U402 avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att, somframhålls i motionen. tar fasta på möjligheterna att främja enavspänning i det nordeuropeiska området. Liksom man studerar dimensionen frånMedelhavet till inom ESK-arbetet, kan det finnas skäl att studeradimensionen från till . bör ta initiativet till att inom ESK-arbetets ramta fram ett speciellt program för förtroendeskapande åtgärder i norra . deb att utskottets hemställan imoment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande förtroendeskapande åtgärder iNorden att med bifall till yrkande 3 i motion 1988/89:U402 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Parlamentarisk kommission för kärnvapenfri zon (mom. 4) (), Per (), ()och (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjarmed "Utskottet anser" och på s. 15 slutar med "U419 avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att en parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp bör 1989/90:UU6komplettera ämbetsmannagruppen. Det arbete som parlamentariker utför iinformella grupper bör ges ökade resurser i mer etablerade former. debatt moment 4 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffandeparlamentarbk kommbsion för kärnvapenfri zon att med bifall till yrkande 16 i motion 1988/89:U402 och yrkande 2 i motion 1988/89:U419 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Nordisk kärnvapenfri zon (mom. 5). PerGahrton (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "U419 avstyrks därför" bort haföljande lydelse: Utskottetinstämmer med motionärerna i att frågan om en kärnvapenfri zon bör behandlas . Därmed tillstyrkerutskottet yrkande 1 i motion I988/89:U419. debatt utskottets hemställan i moment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffandebehandling i Nordbka rådet av nordbk kärnva penfri zon att med bifalltill yrkande 1 i motion 1988/89:U419 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Samarbete med om örlogsbesök (mom. 8) PerGahrton (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Vad gällerförslaget" och slutar med "anses besvarat" bort ha följandelydelse: Utskottetinstämmer med motionärerna om att ett samarbete med i detta avseendebör inledas. Medhänvisning härtill tillstyrker utskottet yrkande 3 i motion 1988/89:U414. deb att utskottets hemställan i moment 8 bort haföljande lydelse: 8. samarbete med om örlogsbesök att medbifall till yrkande 3 i motion 1988/89:U414 ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Garantiervid örlogsbesök (mom. 9, motiveringen) 1989/90:UU6 , och (allam) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjarmed "strävanden" och slutar med "nu är påkallade"bör utgå. deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "På grund av" och slutar med "denna uppfattning" bortha följande lydelse: vill utskottet konstatera att det är ett svensktsäkerhetspolitiskt intresse att vi deltar i internationella örlogsbesök samtatt sådana förekommer också i svenska hamnar. Detär ett grundläggande svensktintresse att bevara ställning som ett fritt hav. Det är ocksåviktigt att bevara en gemensam nordisk handlingslinje i frågan om flottbesök. Garantier vid utländska örlogsbesök (mom. 9)