bet · GD01BoU14 · 1989-12-31 00:00:00 — Anslag till allmänna samUngslokaler Med anledning av motionsyrkanden (fp), (c) och (mp)förordar utskottet att maximibeloppet för bidrag till handikappanpassning somutförs utan samband med andra åtgärder skall höjas från , till . Mot bakgrund härav föreslår utskottet att anslaget till bidrag till allmännasamlingslokaler för /91 skall räknas upp med 2 milj. kr. iförhållande till regeringens förslag. Utskottet gör därtill med anledning av enmotion (c) ett tillkännagivande om prioritering av s.k. samnyttjandeprojekt vidbidragsgivningen. Regeringens förslag i övrigt tillstyrks av utskottet. Ettmotionsförslag (m) om en avveckling av samlingslokalstödet liksom övrigamotionsyrkanden avstyrks. Tillbetänkandet har fogats tio reservationer. Regeringen föreslår i proposition 1989/90:100 bilaga 13() under B 10 och B 11 (s. 5255) 1. att riksdagenmedger att beslut om bidrag för allmänna samlingslokaler under budgetåret1990/91 meddelas inom en ram om , 2. att riksdagenmedger att beslut om bidrag för handikappanpassning av folkparksteatrar /91 meddelas inom en ram om , 3. att riksdagentill Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. för /91 anvisarett förslagsanslag på , 4. att riksdagentill Lån till allmänna samlingslokaler för /91 anvisar ettförslagsanslag på . 1 1989/90. 1989/90 BoU14 I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden1990 väckta motionerna: 1989/90:Bo209 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning avmaximibeloppet för handikappanpassning av allmänna samlingslokaler, 4. att riksdagenmedger att beslut om bidrag för allmänna samlingslokaler under budgetåret1990/91 meddelas inom en ram om , dvs. 2 milj. kr. mer änregeringen föreslagit, 5. att riksdagenför /91 under huvudtitel till Bidrag förallmänna samlingslokaler m.m. anslår 2 milj. kr. mer än regeringen föreslagiteller således 80 milj. kr. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So227. 1989/90:Bo232 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidragtill allmänna lokaler, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avinventering av befintliga lokaler och anläggningar för fritids- ochkulturverksamheter i kommunerna. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So296. l989/90:Bo236 av m.fl. (m) vari yrkas 4. a) att beslutar att bidragsgivningen tillallmänna samlingslokaler, med undantag av bidragsgivningen tillhandikappanpassning av folkparksteatrar, upphör fr.o.m. , 4. b) att beslutar att till anslaget B 10.Bidrag till allmänna samlingslokaler anslå . för budgetåret1990/91. 1989/90:Bo238 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar medge att beslut om bidrag för samnyttjandeprojekt under budgetåret1990/91 får meddelas inom en ram om 30 milj. kr.. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformandeav regler för stödets användning, 3. att riksdagenbeslutar att till Bidrag till samnyttjandeprojekt för /91 anvisaett förslagsanslag på 15 milj. 4. att riksdagenbeslutar att det högsta beloppet för handikappanpassning av allmännasamlingslokaler höjs till , 5. att beslutar att anslaget B 10. Bidrag tillallmänna samlingslokaler m.m. ökas med 5 milj. kr. utöver regeringens förslag. l989/90:Bo240 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att medger en ram för tillstyrkanden avinvesteringsbidrag under elfte huvudtiteln (nytt anslag) till om . för /91 ienlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:Bo247av m.fl. (mp) vari yrkas 1989/90:BoU 14 4. att beslutar att ramen förhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler skall vara . perprojekt i stället för den av regeringen föreslagna ramen på . har berett kulturutskottet tillfälle attyttra sig över förslaget i motion Bo240 om ny- och ombyggnad av kulturlokaler ivad avser stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Yttrandet(1989/90:KrU3y) har som bilaga fogats till detta betänkande. Stödet till de allmänna samlingslokalerna Efter förslag av regeringen och beslut av (1988/89:BoU5) har enreformering av det statliga stödet till de allmänna samlingslokalerna genomförts.Sedan den 1 juli 1989 har samlingslokalstödet sålunda en -stödetfrämjar de små lokalerna, -sammavillkor gäller för stöd vid såväl ny- som ombyggnad och upprustning, -den totala finansieringen förbättras genomsamtidiga åtaganden från både stat och kommun samt -föreningslivets inflytande överlokalernas användning tryggas. Stödet till de allmänna samlingslokalerna utgår i form avbidrag, eftergift av statslån samt bidrag till riksorganisationerna församlingslokaler. Utöver det nu redovisade stödet lämnas bidrag för handikappanpassningav folkparksteatrar. Under vissa förutsättningar kan dessutom stöd utgå tillteaterlokaler m.m. som tillhör någon annan än staten. Bidrag till allmänna samlingslokaler kan lämnas tillaktiebolag, föreningar eller stiftelser som är fristående i förhållande tillkommun eller kommunalt företag. I korthet innebär reglerna att bidragsandelenär för de första och för lokaldelar mellan 1 000och . För lokaldelar skall stödnormalt sett inte lämnas. Stödet utgår efter samma grunder oberoende av om detär fråga om nybyggnad, ombyggnad eller upprustning. Ett ytterligare villkorför statligt stöd är att kommunen har åtagit sig att lämna bidrag med lägst av investeringskostnaderna för ytor . Bidrag för handikappanpassning av folkparksteatrar lämnastill teatrar som har uppförts eller byggts om med stöd av bygglov som beviljatsföre . Bidrag lämnas till skäliga kostnader för åtgärderna,normalt dock högst med . 1* 1989/90. Rällelse: S. 10 rad 5 Slår:samlingslokaler Rättat till: samlingslokaler m.m. Rad 10 Står: budgetåret Rättattill: /91 Undervissa förutsättningar kan statsbidrag lämnas för nybyggnad, 1989/90:BoU14 ombyggnadeller upprustning av teater-, konsert- och museilokaler som tillhör någon annanän staten. En sådan förutsättning är att projektet är angeläget frånsysselsättningssynpunkt. Med hänvisning till den goda tillgången på allmännasamlingslokaler och till det dåliga utnyttjandet av dessa lokaler förordas imotion Bo236 (m) yrkande 4 a såvitt nu är i fråga en avveckling av samlingslo-kabtödetfr.o.m. Stödet till den del det avser handikappanpassning avfolkparksteatrar föreslås dock utgå i enlighet med dagens regler. har under en rad av år haft att taställning till motionsyrkanden om att stödet till de allmänna samlingslokalernaskall avvecklas (/89:BoU5 s. 3). Vad utskottet härvid har anfört omde allmänna samlingslokalernas betydelse i samhället och om statens ansvar isammanhanget står fast. Liksom tidigare vidhåller alltså bostadsutskottetuppfattningen att samhället även fortsättningsvis bör ge ett stöd som möjliggöratt allmänna samlingslokaler kommer till stånd, förbättras och bevaras. MotionBo236 (m) yrkande 4 a såvitt nu är i fråga avstyrks med hänvisning till det nuanförda. Samlingslokalstödet omfattar även bidrag tillhandikappanpassnings-åtgärder. Kostnaderna för dessa åtgärder inräknas i detreguljära bidragsunderlaget på samma sätt som andra byggkostnader. Bidrag kandock lämnas även för handikappanpassningsåtgärder som genomförs utan sambandmed andra bidragsberättigade åtgärder. Sådana bidrag lämnas utanrambegränsning. I det enskilda fallet kan bidrag utgå med högst . I partimotionerna Bo209 (fp) yrkande 3 samt Bo247 (mp)yrkande 4 föreslås maximibeloppet för bidrag till handikappanpassningsåtgärderhöjt från . I motion Bo238 (c) yrkande 4 föreslåsbeloppet höjt till . Som motiv för en höjning anförs bl.a.angelägenheten av att alla de samlingslokaler som används för föreningslivetm.m. blir tillgängliga för handikappade. Vidare framhålls att maximibeloppetinte följt kostnadsutvecklingen och att bidragets värde därigenom urholkats. Det nu gällande högsta beloppet för bidrag tillhandikappanpassningsåtgärder som genomförs utan samband med andra åtgärder hargällt . Med avseende härpå kan det enligt bostadsutskottetsmening finnas anledning överväga en höjning av detta belopp för att åstadkommaen anpassning till dagens kostnadsläge. Med anledning av en begäran frånsamlingslokaldelegationen om en höjning av beloppet konstaterar också boverketi sin anslagsframställning för /91 att kostnaderna förlyftanordningar, hörselslingor och liknande hjälpmedel har ökat oroväckandemycket. I sammanhanget redovisar verket dessutom att i var Ijärde ansökan ombidrag till vällovliga åtgärder överstiger kostnaderna de . som utgördagens bidragstak. Mot bakgrund av det ovan anförda och med hänsyn tillsamhällets ansvar för att de allmänna samlingslokalerna fullt ut blir tillgängliga 4 också förhandikappade bör enligt utskottets mening maximibeloppet för handikappanpassningsåtgärder i de aktuella fallen höjas till 1989/90:BoU 14 Vad utskottet nu med anledning av partimotionerna Bo209 (fp)yrkande 3 och Bo247 (mp) yrkande 4 samt motion Bo238 (c)yrkande 4 anfört bör som sin mening ge regeringen till I detta sammanhang behandlar utskottet också förslaget icenterpartiets partimotion Bo232 yrkande 4 om införande av ett stöd tillhandikappanpassning av andra lokaler än allmänna samlingslokaler. Förslaget som ingår i ett samlat program för ökade insatser på handikappområdet innebär att statsbidrag skall kunna utgå för handikappanpassning av allmännalokaler samt föreningslokaler för pensionärs- och handikapporganisationer. Vid sin senaste behandling (1988/89:BoU5 s.5) av ettmotsvarande motionsyrkande anförde utskottet att det är en angelägen uppgiftatt anpassa bl.a. offentliga miljöer så att de blir tillgängliga också förpersoner med olika handikapp. Denna utskottets uppfattning står naturligtvisfast. Även fortsättningsvis bör en strävan vara att handikappade skall gessamma förutsättningar som andra att delta i samhälls-och föreningslivet på egnavillkor och under likartade förutsättningar. Handikappade har samma rättighetersom alla andra att kunna leva ett fritt och oberoende liv som ger möjlighettiil självförverkligande och gemenskap. Denna ståndpunkt har också kommit tilluttryck i den rad av åtgärder som samhället vidtagit för att åstadkomma en ökadtillgänglighet. Dessa åtgärder har avsett såväl tvingande lagregler somekonomiska stimulansåtgärder av olika slag. Det statliga stödet tillhandikappanpassning av de allmänna samlingslokalerna och av folkparksteatrarnautgör exempel på den senare typen av åtgärder. Genom de ovan i korthet redovisade åtgärderna har enligtutskottets mening förutsättningar skapats för att också handikappade i ökadutsträckning skall kunna ta aktiv del i föreningsaktiviteter liksom i andragemensamma aktiviteter på samma villkor som andra. Redan vidtagna åtgärderinnebär sålunda att tillgängligheten i lokalbeståndet ökar i takt med att nyalokaler tillkommer och befintliga lokaler renoveras. är medhänvisning härtill och med hänsyn till de anspråk som redan nu ställs påsamlingslokalstödet inte berett förorda ett utökat statligt stöd förhandikappanpassningsåtgärder i enlighet med förslaget i centerpartietspartimotion Bo232 yrkande 4. I partimotion Bo232 framhålls vidare atttillgängligheten till olika fritids- och kulturaktiviteter är betydelsefullför att ge handikappade en god livskvalitet. Med hänvisning härtill förs imotionens yrkande 5 fram krav på en inventering av befintliga lokaler ochanläggningar med avseende på tillgängligheten för handikappade. Enligtförslaget bör inventeringen ligga till grund för upprättandet av en plan somtar sikte på i vilken takt som lokalerna m.m. skall handi-kappanpassas. delar motionärernas uppfattning om värdetav att befintliga lokaler och anläggningar inventeras med avseende på 5 tillgängligheten för handikappade. I första hand är dock detta en uppgiftsom åligger kommunerna. Det far sålunda antas att sådana 1989/90:BoU 14 inventeringarkommer till stånd i den utsträckning som erfordras utifrån förhållandena i denenskilda kommunen utan någon uttryckliga begäran härom. Utskottetvill i detta sammanhang också peka på värdet av de kunskaper och erfarenhetersom bl.a. handikapporganisationerna besitter på området. partimotionBo232 yrkande 5 avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Krav på ett utökat samlingslokalstöd i form av ett bidragtill s.k. samnyttjandeprojekt förs fram i motion Bo238 (c). Enligt motionärernahar de statliga anslagen till samlingslokalerna urholkats kraftigt under senareår, vilket lett till att väntetiden för den som söker stöd är omkring sexår..Detta förhållande utgör ett hinder för projekt där flera intressenter,t.ex. föreningar och kommuner, samverkar. Mot bakgrund härav förordas att ettsärskilt statligt bidrag för samnyttjandeprojekt i allmänna samlingslokalerinförs till en total kostnad av 100 milj. kr. /91 föreslås att en ram om 30 milj. kr. skall fastställas yrkande 1 och att ett anslag om 15 milj. kr. skall anslås yrkande 3. Stödetskall enligt förslaget utformas på samma sätt som samlingslokalstödet yrkande2. Mot bakgrund av vad som i den aktuella motionen anförtsvill bostadsutskottet ånyo betona samlingslokalernas betydelse i samhället ochstatens ansvar för att dessa lokaler kommer till stånd, förbättras och bevaras.Det är i detta sammanhang viktigt att olika vägar att åstadkomma en lämpliglokalförsörjning prövas. En sådan väg kan vara ett samnyttjande avsamlingslokaler med andra typer av lokaler. Inom ramen förboendeservicedelegationens verksamhet har också ett antal försöksprojekt somgäller samnyttjande av samlingslokaler och lokaler för olika former avboendeservice kommit till stånd. I boendeservicedelegationensutvärderingsprogram ingår dessutom en studie där särskild uppmärksamhet skallägnas åt former för finansiering av samlingslokaler i glesbygd. En samladutvärdering av delegationens arbete skall överlämnas till regeringen 1990. Det far enligt utskottets mening förutsättas att de härvid vunnakunskaperna kan vara vägledande både för en fortsatt utveckling av formerna församnyttjande och för den framtida utformningen av det statliga stödet. Enligt utskottets mening är emellertid de hittillsvarandeerfarenhe terna av de samnyttjandeprojekt som kommit till utförande sådana att det bör övervägas om inte projekt med denna inriktning i ökad omfattning bör komma till stånd inom ramen för dagens samlingslo kalstöd. Den långa väntetiden på bidrag utgör ofta ett avgörande hinder för att den nu aktuella typen av projekt skall komma till utförande detta bl.a. därför att samordningen mellan de olika intressenterna i många fall försvåras. En orsak till att projekt som innebär samnyttjande inte kommer till stånd i större omfattning är att även för sådana projekt, liksom för övriga, tillämpas den principen att de behandlas av samlingslokaldelegationen i den ordning de kommer dit. Någon prioritering av projekt som innebär samnyttjande görs alltså inte. Det kan emellertid finnas anledning att inom den nu tillgängliga 6 bidragsramenprioritera samlingslokalprojekt som innefattar samnyttjan- de medandra intressenter som t.ex. kommuner och landsting. Fort- 1989/90:BoU 14 sättningsvisbör sålunda förutom åt projekt med lång kötid prioritet kunna ges åt projektsom innefattar samnyttjande. Vad utskottet nu med anledning av motion Bo238 (c)yrkande 2 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet är sålunda inte nu berett förorda införandet avett särskilt stöd lill samnyttjandeprojekt. Ytterligare överväganden i dennadel bör anstå i avvaktan på pågående utvärdering m.m. Motion Bo238 (c)yrkandena 1 och 3 avstyrks med hänvisning härtill. Som en del i ett utökat stöd till kulturlokaler föreslås imotion Bo240 (c) yrkande 3 att en ram om 25 milj. kr. skall fastställas /91 för stöd lill vbsa icke-statliga kulturlokaler. Enligtmotionärerna är det uppenbart att ett stöd till dessa lok; r behövs. Särskiltframträdande anges behovet av stöd vara på museiområdet. Stödet bör enligtförslaget utgå i form av ett bidrag motsvarande av kostnaden vid nybyggnadoch av kostnaden vid ombyggnad. har beretts tillfalle att yttra sig överdet nu aktuella motionsförslaget. Mot bakgrund av en genomgång av tidigareöverväganden m.m. avseende stöd till byggnadsinvesteringar på kulturområdetuttalar kulturutskottet (1989/90:KrU3y) att det vidhåller sin tidigareuppfattning att det är motiverat att ett särskilt investeringsstöd föricke-statliga kulturbyggnader införs. Enligt kulturutskottet får det dockankomma på bostadsutskottet att pröva om det är möjligt att med anledning avmotion Bo240 (c) besluta om en ram för investeringar på området. gör inte någon annan bedömning änkulturutskottet när det gäller behovet av ett stöd till icke-statligakulturbyggnader. Vad frågan närmast gäller är därför vilket ekonomiskt utrymmesom kan finnas för statliga insatser med denna inriktning. Utskottet tvingaskonstatera att välmotiverade krav inte sällan måste stå tillbaka vid enprioritering. Redan nu ställs från bostadssektorns sida krav på de underbostadsdepartementets huvudtitel tillgängliga medlen av en sådan omfattningatt utrymmet för införandet av nya stödformer torde vara i det närmasteobefintligt. I den mån det trots detta skulle finnas utrymme för ytterligareinsatser bör dessa enligt bostadsutskottets mening i rådande läge i förstahand förbehållas åtgärder som är direkt knutna till statens ansvar förbostadsförsörjningen. Med hänsyn till de anspråk som redan nu ställs påsamlingslokalstödet är utskottet inte heller berett förorda atttillämpningsområdet för detta stöd utökas till att också omfatta deicke-statliga kulturlokalerna. Utskottet vill erinra om att kulturutskottetinom kort avser att ta ställning till frågan om ett särskilt investeringsstödför byggande av kulturlokaler m.m. Vad utskottet nu anfört innebär att motion Bo240 (c)yrkande 3 avstyrks. Ramar ochanslag i989/90:BoUl4 I budgetpropositionen föreslås att en ram för beslut ombidrag till allmänna samUngslokaler om 52 milj. kr. skall fastställas /91. Med hänvisning till att maximibeloppet för handikappanpassningav allmänna samlingslokaler bör höjas förordas i partimotion Bo209(fp) yrkande 4 att ramen skall ökas med 2 milj. kr. i .förhållande tillregeringsförslaget. Förslaget i motion Bo236 (m) yrkande 4 a såvitt nu är ifråga om att samlingslokalstödet skall avvecklas innebär dessutom att någon ramför verksamheten inte skall fastställas. har ovan ställt sig bakom motionsförslagom ökat maximibelopp för bidrag till handikappanpassning av allmänna samlingslokalersom utförs utan samband med andra åtgärder. Denna bidragsgivning är dock interambegränsad, varför någon ramvidgning i enlighet med förslaget i folkpartietspartimotion Bo209 yrkande 4 inte erfordras. Motionen avstyrks sålunda. Medhänvisning till utskottets ställningstagande ovan att stöd till allmännasamlingslokaler skall utgå även fortsättningsvis avstyrks också förslaget imotion Bo236 (m) yrkande 4 a såvitt nu är i fråga om att någon ram inte skallfastställas. Regeringens förslag tillstyrks. Regeringens förslag till ram för bidrag tillhandikappanpassning av folkparksteatrar har inte mött invändningar i motionereller annorledes. Förslaget tillstyrks av utskottet. Förslaget i budgetpropositionen beträSande anslag tillbidrag till allmänna samlingslokaler m.m. innebär att ett förslagsanslag om 78milj. bör anvisas för verksamheten. Med hänvisning till de i samma motionerförordade höjningarna av maximibeloppet för handikappanpassning av allmännasamlingslokaler förordas i såväl partimotion Bo209 yrkande 5 som imotion Bo238 (c) yrkande 5 att anslaget till bidrag till allmännasamlingslokaler skall höjas. I den förstnämnda motionen föreslås anslaget höjtmed 2 milj. kr. och i den sistnämnda motionen med 5 milj. kr. i förhållande tillregeringsförslaget. Med hänvisning till de besparingar som en avveckling avsamlingslokalstödet ger förordas i motion Bo236 (m) yrkande 4 b att anslagetskall minskas med 15 milj. kr. Utskottets ovanstående ställningstagande, attmaximibeloppet för bidrag till handikappanpassningsåtgärder bör höjas, innebäratt även anslaget till bidrag till allmänna samlingslokaler bör räknas upp.Enligt vad utskottet erfarit kan helårskostnaden för den förordadebidragshöjningen beräknas till 4 milj. kr. Med avseende som normaltförflyter mellan åtgärdernas genomförande och utbetalningen av bidraget kankostnaden för /91 beräknas till 2 milj. kr. Med bifall tillfolkpartiets partimotion Bo209 (fp) yrkande 5 och med anledning av regeringens förslagoch förslaget i motion Bo238 (c) yrkande 5 bör sålunda till bidrag tillallmänna samlingslokaler anvisas ett förslagsanslag på 80 milj. kr. Utskottetsställningstagande i denna del innebär att motion Bo236 (m) yrkande 4 bavstyrks. Förslageti budgetpropositionen beträffande anslag till lån till allmän- 1989/90:BoU14 na samlingslokaler tillstyrks av utskottet. 1. beträffandeavveckling av samlingslokabtödet att avslårmotion 1989/90:Bo236 yrkande 4 a såvitt nu är i fråga, I (m) 2. beträffande maximibeloppet för bidrag till handikappanpass ningsåtgärder att medanledning av motionerna 1989/90:Bo209 yrkande 3, 1989/90:Bo238 yrkande 4 samt1989/90:Bo247 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 3. beträffande stöd till handikappanpassning av andra lokalerän allmänna samlingslokaler att avslårmotion 1989/90:Bo232 yrkande 4, res.2 (c) 4. beträffande en inventering av befintliga lokaler och anlägg ningar att avslårmotion 1989/90:Bo232 yrkande 5, 3 (c) 5. beträffande samlingslokalprojekt som innefattar samnytt jande att medanledning av motion 1989/90:Bo238 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, res.4 (m) res.5 (c) 6. beträffande stöd till samnyttjandeprojekt attriksdagen avslår motion 1989/90:Bo238 yrkandena 1 och 3, 6 (m) - motivres. 7 (c) - villk. 7. beträfendestöd till vbsa icke-statliga kulturlokaler att avslår motion 1989/90:Bo240 yrkande 3, res.8 (mjp,c,mp) 8. beträffande ram för beslut om bidrag till allmänna samlings lokaler att med bifalltill regeringens förslag och :med avslag på motionerna 1989/90:Bo209 yrkande 4samt 1989/90:Bo236 yrkande 4 a såvitt nu är i fråga medger att beslut om bidragför allmänna samlingslokaler under /91 far meddelas inom en ramom , 9 (m) - villk.I 9. beträffande ram för bidrag till handikappanpassning av folk parksteatrar att medger attbeslut om bidrag för handikappanpassning av folkparksteatrar under budgetåret1990/91 far meddelas inom en ram om , 10. beträffande anslag till bidrag till allmännasamlingslokaler 9 m.m. att med bifalltill motion 1989/90:Bo209 yrkande 5, 1989/90:BoU14 med anledning av regeringensförslag samt motion 1989/90:Bo238 yrkande 5 och med avslag på motion1989/90:Bo236 yrkande 4 b till Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. /91 anvisar ett förslagsanslag på , res.10 (m) - villk. I 11. beträffande anslag till lån till allmänna samlingslokaleratt med bifall till regeringens förslag till Lån tillallmänna samlingslokaler för /91 anvisar ett förslagsanslag på5 . Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Närvarande:Agne (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (),(vpk), (), (), IngridHasselström Nyvall (f) och (). Avveckling av samlingslokalstödet m.m. (mom. 1) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Bostadsutskottethar" och slutar med "nu anförda" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den i motion Bo236 (m) uttryckta uppfattningen att vi har ettrikligt samlingslokalbestånd av en i huvudsak god standard som väl svarar motföreningslivets behov. Inte minst utgör det i många fall dåliga utnyttjandetett bevis härför. Deallmänna samlingslokalerna har ända sedan 1940-taIet åtnjutit ett statligt ekonomiskt stöd. Alltsedan dess har statsmakterna genom gene rösa lån och bidrag stimulerat byggandet och underhållet av sådana lokaler. Härigenom förfogar vi över ett omfattande lokalbestånd av bra kvalitet. Stödet får sålunda anses ha haft sin avsedda verkan, dvs. att genom lokalerna praktiskt främja föreningslivet. Det kan, som framhålls i motion Bo236 (m), rent av ifrågasättas om ambitionerna inte varit alltför höga.