bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — Däremot var miljöstödet inte avsett att finansieraforskningsprojekt. Den forskningspolitiska proposition som skallbehandla kommer bl.a. att avse ungdomsforskningen och därmed anknyta till delegationensinitiativ. 1989/90: KU30 Underbilaga6 till bilaga A 29 REDOVISNINGAV BEVILJAT STÖD UR ALUIXNNA ARVSFONDEN Redovisning av beviljat stöd skall inges till barn- ochungdomsdelegationen efter projektets slutförande. Redovisningen består av två delar, dels en utvärderande rapport dels ett räkenskapssammandrag över kostnaderna undertecknat av föreningens revisorer. Projekt somavses pågå i ner än skall inge en lägesrapport innan delegationen kanta ställning till ansökan om fortsatt stöd. Delegationenskickar påminnelser till de som inte kommitin med redovisning. Xr redovisningen ofullständig begärs kompletterande handlingar in. Omdet visar sig att stödetinte använts till avsett ändamål aktualiseras frågan om stödet skall betalas tillbaka. den ;Ci -<3 - IrO Dnr 3 /f5/g')-9ö 1989/90:KU30 Bilaga A 30 PM angående understödur allmänna arvsfonden till försöksverksamhet och förnyelsearbetebeträffande stöd till närstående har bett om socialdepartementetskommentar till regeringens två beslut omatt ställa medel ur arvsfonden tillsocialstyrelsens förfogande för försöksverksamhet beträffandestöd till närstående. I regeringsbeslut ställde regeringen ett belopp om 10 milj. kr. ur allmänna arvsfonden till förfogande /89 för försöksverksamhet och förnyelsearbete beträffande stöd till närstående. Bakgrunden till detta beslut var bl.a. upprepade önskemål från handikapporganisationernas sida om utveckling avstödet till anhöriga och närstående föratt möjliggöra för svårt handikappade personer att bo i normalt boende. Liknande önskemål har framförts av pensionärsorganisationernaoch det har dä framfört allt handlat om den svåra situation förnärstående till åldersdementa. I regeringens beslut sades beträffande motiven följande: "Regeringoch riksdag har i olika sammanhang slagit 1989/90:KU30 fastbetydelsen av att människor med funktionshinder Bilaea A 30 - barn,ungdomar, vuxna och äldre- kan bo kvar i En väsentlig förutsättning för detta är att föräldrar och andra närstående kan erbjudas stöd och hjälp i olika former från primärkommunerna, Regeringen har i propositionen om äldreomsorgen inför 90-talet (prop. 1987/88:176) särskilt markerat vikten av att närstående kan ges stöd i tillräcklig omfattning och med godkval-itet. Med syfte att stimulera kommunerna att utveckla bl.a. avlösnings-tjänsten och andra insatser som syftartill att förbättra stödet till närstående aviseras i propositionenregeringens avsikt att uppdra åt att initiera förnyelsearbete inom området. Av propositionen framgår att regeringen för ändamålet avser att ur allmänna arvsfonden anvisa 10 milj. kr. Eftersom den planerade satsningen berörde både yngre och äldre handikappade, var detnaturligt att avisera det kommande regeringsbeslutet ipropositionen (1987/88:176) om äldreomsorgen inför90-talet. I propositionen sade föredragande statsrådet att "För attstimulera kommunerna att utveckla sitt stöd till anhöriga kommer jag att föreslå regeringen att ge socialstyrelseni uppdrag att initiera förnyelsearbetepå området. För ändamålet bör 10 milj. kr. avsättas från allmänna arvsfonden. Jag bedömer att detta kan bidra till att förbättra samhällets insatser för handikappade och långvarigt sjuka." Med anledning av propositioneen 1987/88:176 uttaladesocialutskottet i sitt betänkande SoU 1988/89:6 om äldreomsorgen inför 90-talet att utskottet villeerinra om att avvisat tanken på en utvidgning av ändamålet med allmännaarvsfonden till att avse omsorger om äldre och därför får "inskärpa att fondens medel 1989/90:KU30 endast får användas för ändamål som främjar vård och Bilaga A 30 fostran avbarn och ungdom samt omsorg om handikappade" . fattade regeringen ett andra beslut omatt ställa ytterligare 10 milj. kr. tillsocialstyrelsens förfogande för av den tvååriga försöksverksamheten. Regeringsbeluten finns i bilaga. Medel från allmänna arvsfonden utgår inte till allmän verkssamhet för äldre, där syftet t.ex. är att åstadkomma gemenskap och en rikareoch mer meningsfylld ålderdom. Däremotutgår medel till omsorg om handikappadevilket i vissa fall innebär attäldre personer med handikapp pga.skador eller sjukdom omfattas av projekt som får stöd från arvsfonden. Verksamheterna inomhandikappområdet är som regel inte förbehållna handikappade under . Vissa projekt är dock inriktade på t.ex. barn eller ungdomar eller förtidspensionärer, men arvsfonden har också vid ett antal tillfällen beviljat medel tillverksamheter som i förstahand varit inriktade på äldre handikappade. Exempel på det är projektet , som bedrivitsav handikappinstitutet och hörselorganisationerna i samarbete och ett projekt för information om åldersdementas situation som bedrivitsav rättigheter. Här kan noteras att den senare organisationen 1989/90:KU30 /90 får statligt bidrag från Bilaga A 30 anslaget G 10 Bidrag till handikapporganisationer. Vid bedömning av omen ansökan faller inom ramen för arvsfondens ändamål har såledesdels begreppet "handikapp" varit utslagsgivande dels att projektetskall handla om "omsorg" om handikappade, oavsett om det delvis ellerhelt rört sig om handikappade människor över65 år. Medel har som ovan sagts inte beviljats sådana projekt som varit inriktade på allmän pensionärsverksamhet. Som en jämförelse kan sägas att projekt föryngre handikappade, där syftet varit att skapa gemenskapoch meningsfullhet i tillvaron, däremotkan beviljas bidrag. Slutligen bör framhållas att bidrag till verksamheter med huvudsakliginriktning på äldre handikappade har en marginell omfattning. Understödet till försöksverksamhet ned förnyelsearbete beträffande stöd till närstående Vad avser arvsfondens understöd till förnyelsearbetebeträffande stöd till anhörigaframgår av regeringsbeslutet den 8augusti 1988 att satsningen gäller människor med funktionshinder - barn, ungdomar, vuxnaoch äldre. Redan av regeringens förstabeslut framgick att detta avsåg första året av en tvåårig försöksverksamhet. Det uttalande som socialutskottetgjorde i sittbetänkande SoU 1988/89:6 ansågs inte hindra ett 1989/90:KU30 följdbeslut om ytterligare 10 milj.kr. Eftersom försöksverksamheten också bedömdes falla inom området omsorger om handikappade, däribland äldre med funktionshinder, ansågs det inte innebära någon utvidgning av arvsfondens ändamål. Uppdraget till har från början handlagts av den dåvarande enheten för handikappfrågor (integrerad i äldre- och handikappenheten). Bidraghar i första hand beviljatshandikapporganisationer och kommuner och endast i ett fåtal fall pensionärsorganisationer (se bilaga ochtidigare överlämnad redovisning). I regeringsbeslutet upprepades intedet som sades i det förstaregeringsbeslutet on att medel i första hand skall beviljas kommuner. Skälet härtill var socialutskottetsuttalanden i SoU 1989/90:3 on att arvsfondens medel i huvudsak skall användas för stöd till frivilliga och ideella insatser.I den promemoria (1843/1970) som överlämnades till konstitutionsutskottetden 8 närs 1990 framgår regeringens praxis vid beslut omnedel till kommuner och landsting. Soc:\i. i)KrAKiT.Mr.N"n:r 1989/90:KU30 Bilaga A 30 Understöd ur allmänna arvsfonden till försöksverksamhet med förnyelsearbete beträffande stöd till närstående Regering och riksdag har i olika sammanhang slagit fast betydelsenav att människor med funktionshinder - barn,ungdomar, vuxna och äldre- kan bo kvar i sin hemmiljö... En väsentlig förutsättning för detta är att föräldrar och andra närstående kan erbjudas stöd och hjälp i olika former'från primärkommunerna, t.ex. avlösningstjänst. Regeringen har i propositionen om äldreomsorgen inför 90-talet (prop. 1987/88:176) särskilt markerat vikten av att närstående kan ges stöd i tillräcklig omfattning och med göd kvalitet. Med syfte att stimulerakommunerna att utveckla bl.a. avlösningstjänsten och andra insatser som syftartill att förbättra stödet till närstående aviseras i propositionenregeringens avsikt att uppdra ät att initiera förnyelsearbete inom området. Av propositionen framgår att regeringen för ändamålet avser att ur allmänna arvsfonden anvisa 10 milj. kr. Regeringen ställer ett belopp om 10 mi-lj.kr. ur allmänna arvsfonden tillsocialstyrelsens förfogande för /89, för ovan nämnda verksamhet. Beloppet avser detförsta året av en tvåårig försöksverksamhet. Medel bör efter ansökan kunna beviljas till i första hand kommuner för projekt som syftar till förnyelse och utveckling av stödet till närstående. Projektmedel bör även kunna beviljas tillorganisationer för verksamhet inom området. Försöksverksamheten bör successivt dokumenteras och utvärderas av socialstyrelsen.Socialstyrelsen skall sedan försöksverksamheten avslutats tillsocialdepartementet lämnaredogörelse för denna samt räkenskapssammandrag rörande kostnaderna för verksamheten. En delrapport bör avlämnas . Regeringenuppdrar ät kamrnarkollegiet att på rekvisition, i mån av behov, till socialstyrelsenutbetala 10 milj. kr. S90/728/Ha 1989/90:KU30 Bilaga A 30 Stöd urallmänna arvsfonden till försöksverksamhet med förnyelsearbete beträffande stöd till närstående ställde regeringen ett belopp av 10miljoner kr. ur allmännaarvsfonden till förfogande för att stimulera kommunerna attutveckla bl.a. avlösningstjänsten och andra insatser som syftartill att förbättra stödet till närstående. Beloppet avsåg av en tvåårig försöksverksamhet. Regeringen ställer ytterligare ur allmänna arvsfonden tillsocialstyrelsens förfogande för av den tvååriga försöksverksamheten. Beviljat belopp skall i mån av behov rekvireras från kammarkollegiet. Belopp som interekvireras från beslutsdatum, återgår till fonden. Belopp som inte förbrukas skall återbetalas till kammarkollegiet. Försöksverksamheten bör successivt dokumenteras och utvärderas av socialstyrelsen.Socialstyrelsen skall sedan försöksverksamhetepvslutats tillsocialdepartementet avlämnaredQgöraTsff för denna samt räkenskapssammandrag rörande kostnadejTna för verksamheten. kammarkollegiet,fondbyrån (2) Telefon oe-763 10 00 1990-03-2S Dnr 450-185/38 1989/90:KU30Bilaga A 30 :ier.c;t Projekt 3svi"ijade srojekt tom mars j9S0 forrer för uppsökande verksamhet utveckla avlösarservice, stöd och handledning till avlösarpersonal samuönyttja befintliga resurser (soci alnämnden, fri cidsnämnden, omsorgsnämnden) ocn kartlägga handikappade barns fritid förlängd skolbarnomsorgansvars-/kostnadsfbrdelning utbilda/fortbilda personal ta tillvara föräldrak-jnskap AlekoTi-un/primärvård T Ködi korset Utbildningav närstående/anhörig- konoun/landsting/organisazioner öka kunskapen om informella vårdens Utbilda hemtjSnstassistenter + distriktssköterskor för utveckling av samtals-/stödgrupp för närstående oåstads kc--un Utveckla evlöser-/ledsagarservicen genon att pröva nya former för rekrytering och utbildning TiLIfOVet -ii 50 DC 1989/90:KU30 Bilaga A 30 Norrtä":e kon,-iun former för saxverkan Pcllan 500 CCS psykisktsjuk» och derai närstående/ sociäinärnd/sjukvärdsstyrelse. Tillvarataerfarenheter, 'jtbilda, ge underlag för vård ocii stöd. Linköpingskorrrjn Kartlägga omfattningen av den 420000 infornellevården, JtvscKla alLernativa ochsamordnade former för stöd. Former för ekono:nisk ersättning till närstående. k.-n-;;;;;- Skapo en god fritidssituation för barn 120 000 ochungdomar med handikapp genom att utveckla och sa.Tiordna resurser inom kultur-,frilids-, social- och omsorgs-närr.nd. Förbättra Informationen till föräldrar och andra berörda o:ii samhällets utbud. ko-~un + Röda Förbättra avlösarservice i henmet. 500 000 Korset Tillskapa avlösarplatser. av närstående och personal. Rutiner för information. Värnamokonn-iur Pröva olika stödformer för 25 anhöriga/ 103 000 närstående i ett hemtjänstonréde. Sker genon handledning,utbildning, avlösning, växelvård, anhörigiräffar. Gävlekc..n Aktivt arbete i en kommundel fcratt 600 000 utvecklastödet till personer med demens med närstående. Avlösning (- )i lägenhet med integreraddagverksamhet, uppsökande/stödjande, utbildning till personaloch anhöriga. Prövasamarbetsforaer nell an hemtjänst 25C 000 - primärvård - långvård - pensionärsorganisationer i en koimundel.Stödja närstående till personer med demens ochafasi. Förbättra avlösarservice, utbildningsprogram,utveckla nätverk och stödgrupper. Socialdistrikt 1 Brukarstyrd avlösarservice. ":; R3U alla fa:ni1jer med handikappcriebarn i ettsocialdistrikt i att avgöra/påverka insats och utformning. 1989/90: KU30 Bilaga A 30 Sotkyrkc konmiin rörsöksprcjekt riktat till anhöriga 332 000 - kartlägga behov av värdoch service i de olika invandrargrupperna - stödverksamhet till anhöriga och mottagaren i deras livssituation - underlätta anhörigaskontakt med samhällets service och vård Koraiif.-örbundcti Närstäendestöd i 8 koniTuner i Värnland 1.200 000 - samordnat, stödjande utvecklingsarbete med lokalanpassning. I samverkan med pensionärsorganisationerna. FUB - f.odell för bättre samverkan mellan 50 000 föräldrar/närstäende/personalinom omsorgerna genom bl a utbildningsinsatser. Utbilda rdräldrar till resurspersoner. Fl'S - KoppEi-Derg Förbättra och återknyta kontakter 300 000 med närstående isamband med utflyttning från värdhem. DHB - Riksf Dövaoch Kontaktskapande/Stödjande 225 000 Hörselskadade barn verksamhet till nya och"gamla" föräldrar ochsyskon till döva, hörselskadade och språkstörda barn. NHR - Videcfilm om anhöriga till svart 154 000 Ge exempelpä hur man kan ge räd och stödtm dem och se anhöriga som resurs. Afasi förbundeti Riksocfattande metod.att nåoch 270 000 stödja närstående; producera informa- tionsskrifter,aktivera länsforening-ar till samarbete medsocialtjänst och hälso- och sjukvårdgenom informationsinsatser. Svenska Epilepsi- Belysa familjesituationen - föräldrars 200 000 förbundet o* syskons problem och behov.Arbeta med detpsykosociala och prci;tiska stödet genom föräldragruppen. 1989/90:KU30 Bilaga A 30 ILCO - Svenska för- Belysa familjesituationen för familjer 100 000 bundet för stomi- med stomiopereradebarn ur medicinsk opererade och social synvinkel. Riksförburiuit för Belysa beliovet av stöd hos närstående 60 000 njursJLiki till njursjuke - från samhälle,för- bund/förening. DHP - Stockholii: Belysa situationen förbarn till för-' ' 380 000 äldrar med funktionshinder. Vilkakrav och förväntningar ställs från föräldrar, dagis, skola, samhälle etc. Riksförhude- för Förbättra stödettill föräldrar med 135 000 Kag- och Tarcisjuka barn som har mag- ochtarmsjukdomar SaTC7i=nställa material med informationOTi situation och behov riktad till primärkommuner.Visa "det goda exemplet" påbra stöd från en ksnmun till en aktuell familj. RBU - Startaverksamhet för barn och vuxna 75 000 Prova idéersom underlättar vardagen och gehandikapp-ungdomar möjligheter till goda förebilder och möjligheteratt pä ett kreativt sätt "skildra vardagen". Hörselskadades Riks- - Ge anhöriga till vuxendöva/hörsel- i9C 000 förbund i skadade djupareinsikter i hörselhandi-- hörselvärd kappet - förbättrapersonalens kunskaper om anhörigas situation. 200 anhörig?, er bjuds 3-dagars kurs i . Svenske en temavecka för familjer 100 000 förbundet från hela landet för att ge familjerna - kunskaper omolika"behandlingsmetoder - kunskaper omsamhällets stöd - tillfälle till kontakter med andra berörda familjer De Handikappades Riks- Utveckla och utforma 30 000 förbund, KalT.ar för bättre service, ökad kompetens, ökad möjlighet till engagemang, sjSlv-och medbestämmande förden enskilde Neurologiskt Handikapp- Stöd ät anhöriga och krisbearbetning 325 000 ades vid chorea i Västsvenska 26 1989/90. 1989/90:KU30Bilaga A 30 Studie avnärståendes (till dementa) situation 1 landet. Deras möjligheter till avlösning och behov av för ändringar. Ge förslagtill lösningar. Pensionersföreni ngen SPF Rekarnebygden Uppsökande verksamhet till socialtisolerade personer och deras anhöriga. Utveckla samverkan mellan organisation/kommun/landsting. I »-.>ur.AJ.U"ll OM i lUiHZ Riksförbundet Finska Föreningar i Utvecklauppsökande/stödjande verksamhet bland finskapensionärer. Prövas i främst och Stockholm.Samverkan med kommun och landsting, utbildning, se lokala förutsättningar. Finnamodeller för olika stödformer för jugoslaviska invandrare, samverkanmed kommuner/landsting/ intresseorganisationer. Informationoch utbildning av tjänstemän och politiker för att stimulera och initiera tillsamverkansprojekt. Se kooperativa möjligheter. LAKO - Ko-.Tiunförbundets läns-avdelninc Studieav närståendes (till hjärnskadade) situation i - förslag till olika stödmodeller. Erbjuda stöd- och krissamtal till närstående till patienter pä neurologiska eftervårdskliniken Kursverksamheten, i -t- för schizofreni (IFS) Utveckla stödet till anhörigagenom utbildning av cirkel!edare rekryterade ur IFS, framställa studiepaket, bygga uppfadderverksamhet o kontaktpersoner inom föreningen. Stiftelsen värm!ands-kooperativen och Särskildainsatser för en ökad tillgänglighet gällande *ritid och rekre-cticn i Vär-lard. 1989/90:KU30 Bilaga A 30 Röd; Korset, Stödja personer med begynnande demens Sker genom samtalsgruppermed minnesträning samt demens-inriktad "Vårda-hemma" - kurs för anhöriga. Fördelning av bidrag efterkategorier, sökände och målgrupp Konnuner Handikappcrg Äldreorg Invandrarorg Övriga org 5 173 OOC kr Må "i grupp Antal Barn/jngd/fam 14 Aldersgrupper/alla 14 1989/90:KU30 Bilaga A 30 Kommenter till posten Försöks- ochutvecklingsverksamhet (omsorg om handikappade) i bilaga 1 i PM omAllmänna arvsfonden Underrubriken och utvecklingsarbete finns 90 projekt budgetåret1988/89. av dessa röravancerad anpassning och tillämpning avolika former av datorteknik i syfte att förbättrahandikappade personers möjligheter att kommunicera och att kunnapåverka sin egen Fleraprojekt har haft som syfte att utveckla stöd till hörselskadade och dövblinda tex genom att sändalokalnyheter med teckenspråk, öka personalens kunskap om effekter av olikahandikapp eller pröva utskrivningstjänst för dövblinda.Projekten har visat på olika vägar att radikalt förbättrakommunikations- och informationsmöjligheterna för personer med svåra hörselhandikapp. Ettantal projekt har rört kommunernas hemtjänst och syftat till att gepersoner med svåra handikapp ökat självbestämmande och inflytande över sinegen situation. Genom dessa projekt har man getts möjligheteratt arbeta mer okonventionellt och framåtsyftände, inte minst genom ett intimt samarbete mellanhandikapp- och personalorganisationerna. Densektoriserade psykiatrin har medfört behov av utveckling och förnyelseoch stöd har utgått till såväl RSMH(Mental 1989/90:KU30 Hälsa) somtill landsting för att i samarbete pröva Bilaga A 30 nya former av verksamhet, som germöjlighet till aktiviteter och gemenskap förpsykiskt sjuka personer. Underbudgetåret har också inånga ansökningar avslagits. Ansökningarfrån enskilda avslås regelmässigt liksom ansökningar om medel tillkontorsutrustningar för de lokala handikapporganisationernaskanslilokaler, fortbildning av personal inkl. resor till konferenser i annatland mm. Lägervistelser avslås också.Undantag görs om de ingår som ett led i ett förändringsarbete.Flera ansökningar som rör handikappridning avslås numeraeftersom verksamheten som sådan genom tidigare upprepade stöd från allmännaarvsfonden utvecklats och dokumenterats och kan betraktas som enetablerad verksamhet. Ansökningarom merkostnader för handikappanpassning av tex hälsocenter,kommunalasamlingslokaler, museer mm har också avslagits då handikappanpassning måste sessom ett normalt inslag i anordnande av allmänna lokaler. Ansökningarfrån kommuner som sökt medel för verksamhet som redan äretablerad i aindra kommuner avslås. 3 2 5/89 1989/90:KU30 Bilaga A 31 Per anmälantill angående regeringens behandling avvissa EG-frågor, KU:s dnr 104/88 Som svar i rubricerade ärendeöverlämnas härmed en promemoria som upprättats inom , handelsavdelningen.Departementets kontaktman är rättschefen . PROMEMORIA 1989/90:KU30 Bilaga A 31 Handelsavdelningen Angåenderegeringens behandling av vissa EG-fråaor Riksdagsmannen , de gröna, har i skrivelse den 20 december1988 till begärt granskning av regeringens behandling av vissa EG-frågor. Nedan behandlas de frågor tar upp i sin skrivelse. Promemorian följerskrivelsens disposition. " De europeiska gemenskaperna, EG, är en sammanfattande benämning för Europeiska Kol- och Stålgemenskapen (), Europeiskaekonomiska Gemenskapen (EEC) och Europeiska Atomenergigemenskapen (Euratom).Sedan år 1967 administreras de tre fördragen gemensamt av de ekonomiskagemenskapernas kommission. Till skillnad från exempelvis den Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA), som bygger pä principerna för mellanstatligt samarbete, utövar EG:s institutioner en form av övernationellt beslutsfattande. Avsikten med CECA-fördraget, som trädde i kraft Det skulle främja den /90:KU30 ekonomiska tillväxten inomkol och stålområdet. omöjliggöra krigmellan de fördragsslutande parterna samt läggagrunden för en framtida Euratom,som tillkom med EEC-fördraget ,syftar till att befrämja fredliganvändning av atomenergi. EEC-fördraget ärbetydligt mer omfattande och långtgående än de övriga två. upprätta engemensam marknad med fri rörlighet för varor,tjänster, kapital och personer. Ekonomisk integrationframhålls som en nödvändig förutsättning för attuppnå den grundläggande målsättningenom en fastare union mellan Europeiskaenhetsakten som trädde i kraft utgör dethittills viktigaste tillägget till EG-fördragen. Vid sidan om beslutet att genomföra deninre marknaden i enlighet med handlingsprogrammet i , innehåller enhetsakten riktlinjer församarbete beträffande forskning och teknologisk utveckling,valutafrågor, miljövård, ekonomisk och social utjämningsamt arbetsmiljö. Vidare ändrade enhetsakten beslutsproceduren till förmån förmajoritetsbeslut i flertalet frågor som rör lagharmonisering. Genom enhetsakten traktatfästs detutrikespolitiska samarbetet (EPS). Beslut på det utrikespolitiska områdetundantas uttryckligen från gemenskapslagstiftningen. Sverigesoch övriga EFTA-länders relationer med EG regleras främst av debilaterala frihandelsavtalen med EEC och . Som ett resultat av avtalen, är handelnmed industrivaror fri från tullar och kvantitativa restriktioner sedan år 1984.Endast i begränsad omfattning berörsjordbruks- och fiskproduktér av 1989/90:KU30 Efterhand har samarbete med EG fördjupats och breddats till att ävenomfatta frågor utanför frihandelsavtalens direkta ramar. Det utvidgadesamarbetet har kommit till uttryck dels i avtal, bl.a. påforskningsområdet, dels i olika typer av samråds- ochinformationskontakter. Enallt viktigare del av samarbetet med EG sker i samverkan med övrigaEFTA-länder. Vid ett gemensamt ministermöte mellan EFTA-länderna och EG år 1984lades en politisk grund för ett utvidgat samarbete genom den s.k.Luxemburg-deklarationen om upprättandet av ett dynamiskt europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES) omfattande samtliga 18 länder. Vidett antal påföljande möten med ministrar från EFTA-ländernaoch företrädare med har deklarationen givitsett allt större materiellt innehåll och riktlinjer utarbetatsför det fortsatta samarbetet. enades man om attintensifiera dialogen på en rad områden gällande bl.a. tekniska föreskrifter,kapitalrörelser, finansiella tjänster,miljöfrågor, utbildning, konsumentfrågor ochden sociala dimensionen. Det konkreta arbetet bedrivs nu i nära 30gemensamma arbetsgrupper. Iregeringens proposition om den västeuropeiska integrationen (1987/88:66)konstaterades att har ett starkt intresse av att medverka i ett brett västeuropeisktsamarbete. Som riktlinjer för det fortsatta arbetet föreslogsatt EFTA stärks som samarbetet med EG breddas och fördjupas på allasamhällsområden, så långt dettaärförenligt med 1989/90:KU30 neutralitetspolitiken.Efter en ingående Bilaga A 31 behandling, i vilken nästan allariksdagsutskott deltog, antogs propositionen av en bred majoritet i imaj 1988. 2Behandlingen av propositionen om och den västeuropeiska integrationen