bet · GD01JoU17 · 1989-12-31 00:00:00 — Genom detta synsätt ges bådefakultetsledningarna och ledning möjligheter att förfoga över enökad reserv för angelägna riktade insatser. Det skapas således bl.a. bättreanpassningsförmåga och större flexibilitet. Härigenom ökar även SLU:s möjlighetertill prioritering av sådana forskningsområden som av bedöms somangelägna. Utöver det ovan anförda vill utskottet erinra om pågåendeöversyn av SLU:s verksamhet. Arbetet skall redovisas successivt ochslutredovi-sas (dir. 1989:31). SLU:s funktion somsektors-forskningsuniversitet är enligt direktiven en viktig utgångspunkt iutredarens bedömning av forskningens kvalitet och av avvägningen avresurstilldelningen. Som mål för förändringar av administrationen framhållsbättre möjligheter till omfördelningar inom en fakultet, liksom mellanfakulteter och mellan forskning och utbildning. I avbidan på resultatet av översynen bör motion Jo26yrkande 1 inte föranleda någon särskild åtgärd. Enligt utskottets mening talar starka skäl för att SLUäven i fortsättningen tillhör ansvarsområde. Dessaskäl sammanfaller delvis med de skäl utskottet anfört i sitt yttrande1989/90:JoU6y om departementstillhörighet. Utskottet avstyrker därförmotionerna Jo24 yrkande 3 och Jo28. Vissaanslagsfrågor 1989/90:JoU 17 I likhet med vad som anförs i propositionen anser utskottetatt miljöfrågorna bör inta en central roll i all forskning. Härtill kan läggasatt bland de prioriteringar av forskningsverksamheten som SLU för fram i sinframtidsplanering betonas miljörelaterad forskning och konsekvensbedömningar avny teknik. Även i de särskilda fakultets-programmen understryks miljöfrågornasbetydelse. I likhet med jordbruksministern kan utskottet konstatera att dennainriktning framstår som alltmer nödvändig. Sammantaget är den av SLU föreslagnaom-prioriteringen och de ytterligare 11,9 milj. kr. som för den kommandetreårsperioden av regeringen föreslås för de prioriterade forskningsområdenaenligt utskottets mening väl ägnade att på ett kraftfullt sätt förstärkaforskningen på området. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag ommedelsanvisning och avstyrker motionerna Jo 15 yrkandena 1, 3 och 5 och Jo22yrkandena 8 och 9 om medelsanvisning för vissa ändamål. Med anledning av motionerna Jo 15 yrkande 5 och Jo22yrkande 8 vill utskottet utöver vad som ovan anförts erinra om denresursförstärkning om 3,3 milj. kr. som under punkt F 15 föreslås tillföraslantbruksstyrelsen för bl.a. forskning om och utveckling av en bättre djurmiljöinom animalieproduktionen. Syftet med motionsyrkandena är enligt utskottetsmening härigenom delvis tillgodosett. Utskottet har vid tidigare tillfållen (se bl.a.1987/88:JoU7) understrukit den väsentliga betydelse som hästhållningen har bådefrån ekonomisk och social synpunkt och framhållit att ytterligare uppmärksamhetbör ägnas framför allt frågor om avel och uppfödning och om utbildningsutbudetpå området. Med anledning av beslut (rskr. 21) och våren1989 (1988/89:JoU15, rskr. 243) har regeringen uppdragit åtlantbruksstyrelsen att utvärdera vissa frågor rörande hästavel och utbildningm.m. Uppdraget omfattar utvärdering av avelsorganisationernashästavelsarbete samt kartläggning och förslag till samordning av detutbildningsutbud som finns inom området. Uppdraget skall redovisas senast den 1mars 1991. Utskottet vill i detta sammanhang understryka sina tidigare uttalandenom hästhållningens stora betydelse på skilda områden. Vad gäller ridsporten böräven framhållas den betydelse sporten numera har som fritidsaktivitet för barnoch ungdomar särskilt då flickor och dess allt större betydelse somhandikappidrott. Behovet av kunniga och välutbildade instruktörer och ledare ärstort. Utskottet vill framhålla vikten av att detta behov kan tillgodoses med engod grundutbildning och med möjligheter till vidareutbildning. Utskottetförutsätter emellertid att dessa och andra av utskottet tidigare uttaladesynpunkter i frågan kommer att beaktas av lantbruksstyrelsen i dess arbete medovan nämnda uppdrag. I avvaktan på resultatet av uppdraget är utskot- tet inte berett att tillmötesgå önskemålen i motionerna Jo620 och 1989/90:JoU17 Motionerna avstyrks således i den mån de inte kan anses tillgodseddamed vad utskottet anfört. Med anledning av motionerna om hovslagarutbildningen villutskottet anföra följande. Nuvarande utbildning av hovslagare sker vid SLUunder en 22-veckorskurs. Önskemål har emellertid framförts om förlängning avutbildningen till . Med anledning härav och eftersom utbildningen inteanses ha högskolestatus har överläggningar inletts om ändrat huvudmannaskap.Enligt vad utskottet erfarit beslutade attutbildning på gymnasienivå enligt läroplanen skulle ingå inaturbruksutbildningen. Det anses i och för sig möjligt att för den tredjeårskursen centralisera utbildningen till vissa orter. Utskottet har vidareerfarit att länsskolnämnden i hosskolöverstyrelsen har begärt läroplan för utbildningen som skulle kunnautformas inom ramen för komvux i . Antalet hästar i landet ökar ständigtoch därmed också behovet av kompetenta och kunniga hovslagare. Utskottet vill idetta sammanhang betona att en god djurhälsovård svårligen kan upprätthållasutan tillgång till en välutbildad hovslagarkår. Mot denna bakgrund framstår somytterst angeläget att hovslagarutbildningen bedrivs på ett sätt som garanterarsåväl ändamålsenlighet som kontinuitet och att pågående diskussioner om ändrathuvudmannaskap inte tillåts påverka utbildningen i negativt hänseende. Meddessa uttalanden bör motionerna J06I2, J06I4, J06I9 och Jo621 kunna lämnas utanvidare åtgärd. I avbidan på resultatet av pågående översyn finnerutskottet inte anledning att tillmötesgå kravet i motionerna Jo 15 yrkande 7och Jo22 yrkande 3 om ändrat huvudmannaskap för det propedeutiska året påagronom- och jägmästarutbildningarna. Utskottet avstyrker såledesmotionsyrkandena. I enlighet härmed avstyrker utskottet även motionernasyrkanden 8 resp. 4 om medelstilldelning för ändamålet. Under avsnittet om (s. 30) harutskottet uttalat sig positivt om den frihet SLU har att prioritera vissaforskningsområden och att omfördela anslagen mellan olika verksamheter. Det ankommersåledes på att inom ramen för tillgängliga medel fördelaresurserna mellan forskning och utbildning eller mellan olika inriktningar avutbildningen. Härutöver vill utskottet erinra om att utbildningen inte omfattasav rationaliseringsavdraget, vilket i förhållande till den grundläggandeprincipen för anslagsberäkning motsvarar en förstärkning med 3,5 milj. kr.Med det anförda avstyrker utskottet motion J06IO yrkande 1. Utskottet som ovan (s. 31) tillstyrkt regeringensanslagsförslag avstyrker på den grunden även motionerna Jol5 yrkande 9, Jol7yrkande 3, Jo22 yrkande 5 och J06I8. Med anledning av motionerna om utlokalisering av delar avveteri närutbildningen till SLU i vill utskottet anföra att utbildningen måste bedrivas tillsammans med forskningsverksamhet av viss dignitet för att en tillfredsställande kvalitet skall kunna upprätthållas. framhållasatt veterinärutbildningen är en av de dyraste och mest En ytterligare uppdelning av ut- 1989/90:JoU17 bildningenskulle medföra betydande kostnadsökningar och risk för kvalitetsförsämring.Enligt vad utskottet erfarit har lönerna för veterinäreroch vissa vikarier i och höjts generellt för attavhjälpa bristen på veterinärer i norra . Förslag föreligger om ändringav organisationen vilket skulle innebära en ökning i båda länen av ordinarieveterinärer och regionvikarier. Genom ändrad distriktsindelning har antaletveterinärstationer utökats. Diskussioner om situationen har förts mellan lantbruksstyrelsenoch berörda kommuner och informationen har utökats. Dessa åtgärder harinneburit att i vart fall tills vidare samtliga tjänster är besatta medåtminstone vikarier. Utskottet har vidare erfarit att lantbruksstyrelsen i dagbedömer situationen som tillfredsställande men har ambitionen att åstadkommamer permanent verkande lösningar på problemet. Med det anförda finnerutskottet syftet med motionerna Jo602, J06O8 och J06IO yrkande 2 tillgodosett.Motionsyrkandena bör således inte medföra någon vidare åtgärd. Som anförs i propositionen bör samtliga utbildningbidragför doktorander successivt omvandlas till doktorandtjänster. Detta äremellertid förknippat med stora kostnader, varför för den kommande treårsperiodenmedel anvisas för omvandling av två tredjedelar av utbildningsbidragen.Återstående utbildningsbidrag bör omvandlas till doktorandtjänster undertreårsperioden /941995/96. Av särskilda skäl görs undantag för de tekniskafakulteterna som kommer att bli helt tillgodosedda . För SLU:sdel innebär detta att för kommande treårsperiod ytterligare 3,8 milj. kr.beräknas för ändamålet. Ett frångående av regeringens förslag härvidlag skulleinnebära att SLU i detta avseende skulle komma att inta en enligt utskottetsmening omotiverad särställning i förhållande till andra universitet. Utskottetavstyrker således motionerna Jol5 yrkande 6, Jol7 yrkande 5 och Jo22 yrkande 2om ytterligare medelstilldelning för ändamålet. Med sammamotivering avstyrker utskottet motion Jo24 yrkande 2. Inte endast omfördelning av forskningsresurser utan ävenomprövning av professurer eller av ämnesinnehållet i dem är väsentlig förförnyelse av forskningen. Detta synsätt har i stor utsträckning präglat denomprövning som har gjorts vid SLU och det är enligtutskottets mening av vikt att denna möjlighet tas till vara i änstörre utsträckning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ytterligareförstärka insatserna för en bättre djurmiljö genom att omvandla professuren ihusdjurshygien, som är personlig för , till ordinarie med Ekesbosom förste innehavare. Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan och iavvaktan på resultatet av pågående översyn av SLU saknar utskottet anledningatt tillmötesgå de motioner som begär inrättande av professurer i skilda ämnen.Med det anförda avstyrker utskottet således motion Jo27 yrkande 7. Med detanförda avstyrks även motion Jo30 yrkande 8. 3 1989/90. På sammagrund avstyrker utskottet motion Jo603 om inrättande av 1989/90:JoU17 en professuri skogshistoria. Med anledning av motionen vill emellertid utskottet utövervad som ovan anförts erinra om att ämnet har uppmärksammats avSkogs- och lantbruksakademien som har bildat ett särskiltskogshistoriskt sällskap. Denna verksamhet får enligt utskottets mening visa omen särskild professur i ämnet kommer att framstå som erforderlig för atttillvarata de skogshistoriska aspekterna i forskningen. Med anledning av motionerna om inrättande av en professurmed inriktning på kooperation vill utskottet framhålla att den kooperativaföretagsformen för vissa verksamheter framstår som ett intressant alternativtill de mer traditionella ägarformerna och att forskning på området ärangelägen. På de grunder som anförts ovan är utskottet emellertid inte berettatt tillmötesgå kraven på inrättande av en professur i ämnet. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Jo9 och Jo31. På sammagrund avstyrks även motion Jol9. I anslutning till motion Jol3 vill utskottet erinra om atten professur i försöksdjursvetenskap av regeringen föreslås inrättad viduniversitetet i (prop. s. 264). I detta sammanhang anförs att det ärangeläget att insatser görs för att utveckla alternativa metoder tilldjurförsök. Denna del av propositionen bereds av utbildningsutskottet. Motionenavstyrks i den mån den inte tillgodoses genom ovannämnda förslag. De framtidsplaner för den närmaste treårsperioden som harlagts fram av SLU och bör enligt utskottets mening kunna tillgodose syftetmed motionerna Jo 17 yrkande 1 och Ubll3 om ytterligare resurser tilljordbruksforskningen. Utskottet vill även erinra om sin i annat sammanhanguttryckta inställning att det i första hand bör ankomma på resp.forskningsorgan att utnyttja möjligheten att inom ramen för befintliga resurseråstadkomma lämpliga prioriteringar. I anslutning till motion Ubll3 yrkande 2kan utskottet konstatera att i propositionen framhålls som angeläget att , som används för livsmedelsproduktion och som kommer attfrigöras då överskottsproduktionen upphör, får en bärkraftig alternativanvändning. Ett uttryck för denna strävan är det utvecklingsarbete som syftartill att finna alternativ användning av frigjord areal och som redan har tilldelatsstora resurser. Forsknings- och utvecklingsarbetet om t.ex. energigrödor ochråvaror för kemisk/teknisk industri kommer att fortsätta i nära samarbete medföreträdare för jordbruksnäringen. En förstärkning av samarbetet med EG vadgäller forskningen inom de areella näringarna framhålls av regeringen somväsentlig och syftet med pågående förhandlingar på området är ett fullständigtsvenskt deltagande i EG:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling Med det anförda och med hänvisning till utskottetstidigare (s. 31) ställningstagande till anslagsfrågorna avstyr- 1989/90:JoU17 kerutskottet motionerna Jo 17 yrkande 1 och Ubll3 i den mån de inte kan ansestillgodosedda. Vid sin behandling av årets budgetproposition (prop.1989/90:100, bil. 11, JoU14, rskr. 194) redogjorde utskottet för de samladeinsatserna för forskning om och utveckling av den alternativa odlingen. I dennu aktuella propositionen betonas fortsatta insatser på området som viktiga ochför ändamålet ställs särskilda medel till förfogande. Utskottet vill ävenerinra om att en ökad betoning av den miljörelaterade forskningen av regeringenbedöms som nödvändig. Som utskottet anfört ovan är utskottet emellertid inteberett att som föreslås i motionerna Jol5 yrkande 2, Jol7 yrkande 4 och Jo22yrkande 7 förorda ytterligare medel för ändamålet. Med det anförda och medhänvisning till vad utskottet tidigare anfört om SLU:s möjligheter tillprioritering av sina resurser avstyrker utskottet motionsyrkandena. Vad gäller forskningen om den alternativa odlingen iförhållande till annan forskning har utskottet under en följd av år hävdat attforskningen om den alternativa odlingen i princip bör ske naturligt integreradi annan jordbruksforskning. Härutöver kan utskottet konstatera att 1980-talethar kommit att präglas av ett ökat tvärvetenskapligt och internationelltsamarbete på forskningens område. Detta gäller givetvis även den forskning sombedrivs vid SLU. Det finns enligt utskottets mening ingenting som talar för attdenna utveckling inte kommer att intensifieras. Med hänvisning härtill och tillvad utskottet anfört ovan finner utskottet att syftet med motion Jo267 yrkande7 kan anses tillgodosett utan ett tillmötesgående av motionens krav pååterupprättande av ett fristående sekretariat för alternativ odling.Motionsyrkandet bör således inte medföra någon vidare åtgärd. De behov av såväl fördjupad grundforskning som störrebredd på den tillämpade forskningen inom trädgårdsnäringsområdet som beskrivsi motion Jo266 yrkande 5 tillgodoses enligt utskottets mening väl avpropositionens uttalanden och förslag i frågan. /89 anvisades 2 milj. kr. för forskning somkan bidra till ett alternativt arealutnyttjande och för /90ställdes 3,3 milj. kr. till förfogande för samma ändamål. Vidare har 8 milj.kr. av det samlade belopp om 50 milj. kr. som av regeringen i maj och juni 1988anvisades som engångsanslag från anslaget Prisregle-rande åtgärder påjordbrukets område av avsatts för stöd till den alternativa odlingen.Bland de områden som har angett som angelägna forskningsområden kan nämnasenergiproduktion på jordbruksareal, nya grödor för livsmedelsproduktionen, linsom råvara, extensiv animalieproduktion och turism. Med det anförda finner utskottetsyftet med motion Jo606 i allt väsentligt tillgodosett. Med vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovanavstyrker utskottet även motion Jo611 om betydelsen av rörflen som industri- och energi gröda. I sammanhanget vill utskottet erinra om att utveckling av bioenergi är ett av de forskningsområden som av SLU bedöms vara i 35 behov av nya eller kompletterande resurser. ansesankomma på berörda forskningsorgan att enligt vetenskapliga 1989/90:JoU17 kriterierbedöma värdet av och kvaliteten i ett speciellt forskningsprojekt och därefteravgöra huruvida projektet i konkurrens med andra skall komma i åtnjutande avtillgängliga forskningsmedel. Utskottet förutsätter att frågor om energigrödorbeaktas bl.a. i samband med den omställning som kommer att bli följden avkommande beslut om livsmedelspolitiken. Utskottet hänvisar härvidlag till sittbetänkande 1989/90:JoU25. Med anledning av motion Joll om fortsatt stöd m.m. tilljordbruksforskningen för vill utskottet utöver vad som ovan anförts hänvisa till sina tidigare uttalanden om den självständighet som tillkommer och bör tillkomma SLU och vad gäller prioritering av forskningsområden. Med det anförda avstyrker utskottet även motion Jo29 omVärmland som föremål för ett forskningsprojekt på området. På samma grund och med hänvisning till vad utskottetanfört ovan om bedömning av linet som ett angeläget forskningsområdeavstyrker utskottet även motion Jo23 yrkande 1 i den mån motionsyrkandet intekan anses tillgodosett. Utskottet avstyrker även motionens yrkande 2 om medel förändamålet. Av de kollektiva forskningsprogram för vilka staten ochnäringslivet i allmänhet svarar för hälften vardera omfattar forskningen omskogsträdsförädling 15 milj. kr. och om skogsteknik 28 milj. kr. disponerar innevarande budgetår 12,9 milj. kr. avskogsvårdsavgifterna för forskning och utveckling på skogsbrukets område.Härav skall 10,9 milj. kr. användas för tillämpad skogsproduktionsforskningsom komplettering till den grundläggande forskning som stöds av . vid fördelar medlen. Avgifter sombelastar skogsgödsel inom ramen för jordbruksprisregleringen återförskollektivt till skogsbruket via Skogsbrukets forskningsfond som budgetåret1988/89 tillfördes ca 14 milj. kr. Sammanlagt beviljades det året bidrag med ca30 milj. kr. som används för forskning och utveckling på skogsbrukets område.I sin framtidsplanering betonar ökade insatser för bl.a. miljörelateradskogs- och jordbruksforskning. Propositionens förslag och synpunkter, inte minst vadavser förstärk ningen av grundforskningen och av roll i det internationella forskningssamarbetet, är enligt utskottets mening väl ägnade att tillgo dose svensk skogsforsknings möjligheter att bibehålla sin framträdande plats i det internationella sammanhanget. Utskottet avstyrker således motion Jol7 yrkande 7 om att 10,1 milj. kr. av avgiftsmedel bör avsättas för skogsforskning. Med anledning av den del av motionsyr kandet som avser medel till forskning om skogsbruk inom familjejord bruket vill utskottet anföra att SLU i sin framtidsplan bedömer forsk ning för privatskogsbruket som ett väsentligt nytt insatsområde. utskottetanfört ovan under avsnittet om jordbruksforskning ankom- 1989/90:JoU17 mer det påSLU att avgöra vilka medel som bör avsättas för just detta Som utskottet ovan anfört pågår ett omfattandeutvecklingsarbete för att finna alternativ användning av areal som kommer attfrigöras som resultat av en förändrad livsmedelsproduktion. Härvid kommerkommer lövskog och blandskog att spela en icke oväsentlig roll bl.a. ibibehållandet av ett omväxlande landskap. Det är i detta sammanhang av vikt attkunskaperna på området kan bibehållas och utvecklas. Dessa synpunkter fårytterligare stöd genom de förslag som framläggs i proposition 1989/90:146 omlivsmedelspolitiken. Med anledning av motionerna om skogsforskningen i södradelen av landet har utskottet erfarit att skogsvetenskapliga fakulteten vid SLUi samråd med företrädare för sydsvensk skogsnäring har beslutat inleda ettsexårigt forskningsprogram med inriktning på . Programmetomfattar tillämpad forskning inom skogsskötsel och markanvändning. Stor viktläggs vid forskningsinformation till det praktiska skogsbruket. Kostnaderna förprogrammet beräknas till 8,9 milj. kr. , varav näringslivet bidrar med 5milj. och SLU med resterande belopp. Programmet omfattar bl.a. uppbyggnad aven särskild forskargrupp vid SLU:s anläggning i /. Bland angelägnaforskningsområden kan nämnas åtgärder för att höja produktionsutnyttjandet,skötsel av lövskogar och blandskogar, luftföroreningarnas effiskter samtanvändning av nedlagd skogsmark. Med det anförda finner utskottet syftet medmotionerna Jo20 och Jo26 yrkande 5 i allt väsentligt tillgodosett. Som utskottet tidigare anfört måste det anses ankomma påberörda forskningsorgan att inom givna medelsramar åstadkomma lämpligaprioriteringar av verksamheten. Utskottet avstyrker därmed motionerna Jo21,Jo601 och Jo605 i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vad utskottetanfört ovan. Även frågor om medel till särskilda projekt ankommer påberörda forskningsorgan att bedöma. Utskottet avstyrker motion Jo743 yrkande 3. Utskottet har inte funnit anledning att tillmötesgå kraveti motion Jo6I3 om höjning av driftsbidraget till Gammelkroppa skogsskola.Enligt vad utskottet erfarit har driftsbidraget till skolan räknats upp i sammautsträckning som anslaget till SLU. Utskottet har tidigare (s. 34) uttryckt sin positivainställning till forskningen om den kooperativa företagsformen men anser attdet bör ankomma på SLU att göra de prioriteringar av sin forskningsverksamhetsom finner lämpliga. Utskottet avstyrker därför motionerna Jol5yrkande 10 och Jo22 yrkande 6. Bioieknikforskning 1989/90:JoU17 Frågor om bioteknik har behandlats utförligt avutskottet i betänkande 1989/90:JoU9. Utskottet ser därför ingen anledning att idetta sammanhang gå närmare in på de frågor som tas upp i motion Jo 18.Motionen avstyrks. Utskottet delar inte de farhågor som framförs i motionJo30 yrkande 2 om bioteknikens dominans på bekostnad av andra forskningsområdenoch anser för övrigt att prioritering av resurser inom och mellanforskningsområden är en fråga för berörda forskningsorgan. Som framhålls i propositionen är det nödvändigt attinsatser görs för att skapa underlag för en positiv utveckling av rennäringenså att den kan bedrivas med rimlig ekonomisk avkastning och i samråd med andramarkanvändare i renskötselområdet. För att så långt möjligt utnyttjatillgänglig forskarkapacitet måste verksamheten vid flera forskningsinstitutionersamordnas och målinriktas. Som regeringen anför bör detta kunna ske medutgångspunkt i ett program av det slag som redovisat. Utskottet delarregeringens bedömning att bör ges ansvaret för ett program om samordningav forskning och utveckling på området. Eftersom tillgängliga resurser förnärvarande inte medger att ett särskilt forskningsinstitut eller centrum skapasbör nuvarande insatser förstärkas med medel som omfördelar. För ändamåletbör ytterligare 1 milj. kr. Frågan om vilken form stationen skall gesoch var den skall placeras bör avgöras i samråd mellan SLU, och . Utskottet delar regeringens bedömning av behovet av enfåltstation. På något bör ett forskningscentrum med egnabasresurser för rennäringen inrättas. När det gäller lokaliseringen av ettsådant forskningscentrum har utskottet dock inte underlag för att nu göra någotslutgiltigt ställningstagande. Även i denna fråga bör samråd ske mellan SLU,och . Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionerna JolO, Jol4, Jol7 yrkande 8 och Jo26 yrkande 8 bör gesregeringen till känna. En god livsmedelskvalitet framstår som allt viktigare förvår hälsa och ger möjlighet att konkurrera i den internationella handeln. Att ge, trots miljöproblem, i jämförelse med många andra länder har goda förutsättningar att producera högklassiga livsmedel beror bl.a. på de aktiva insatser som gjorts för forskning kring dessa frågor. Även forsknings- och utvecklingsinsatser för alternativodlingen och för en bättre djurmiljö i animalieproduktionen bidrar till en förbättrad livs medelskvalitet. Under anslaget G 4 har beräknats medel för projekt medverkan i livsmedelsprogrammet . Som utskottet anfört un der avsnittet om jordbruksforskning (s. 34 f) har regeringen ambitio- 38 nen att pågående förhandlingar med EG i frågan skall leda till ett fullständigt svenskt deltagande i gemenskapernas ramprogram /90:JoU 17 forskningoch teknisk utveckling.