bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — med anledning av granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas iiandläggning 1989/90 KU30 Enligt 12 kap. 1 § regeringsformen åligger detkonstitutionsutskottet att granska statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. Utskottets granskningsverksamhet har ökatbetydligt i omfattning 1971. De frågor som sedandess har tagits upp till granskning anges i ett vid betänkandet fogatsakregister. Det har visat sig att granskningen tilldrar sig ett stort allmänt intresse.Utskottet vill i det sammanhanget erinra om att utskott numera harmöjlighet att besluta att ett sammanträde till den del det avser inhämtande avupplysningar helt eller delvis skall vara offentligt (KU 1987/88:18). Det nyasystemet, som trädde i tillämpning , har utnyttjats ibetydande utsträckning av . Till utskottet har som tidigare hänvisats regeringensskrivelse med en redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen (skr. 1989/90:75). Vid årets granskning har utskottet ägnat särskilduppmärksamhet åt denna skrivelse. Som ett nytt led i utvärdering ochuppföljning av beslut har utskottet berett övriga riksdagsutskotttillfälle att yttra sig över skrivelsen. Yttranden har avgetts avfinansutskottet, skatteutskottet, lagutskottet, socialförsäkringsutskottet,socialutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, näringsutskottet ochbostadsutskottet (bilagorna A 15.1 15.9). I det följande lämnas först en sammanfattande redogörelseför årets granskningsarbete. De olika granskningsfrågorna behandlas därefter ibetänkandets huvudavsnitt. I en separat bilaga redovisas de uppteckningar somhar gjorts vid utfrågningar som ägt rum inför utskottet i flera avgranskningsärendena, bilagorna B 116. I betänkandets huvuddel återfinnsförutom de nämnda utskottsyttrandena ett antal granskningspromemoriorm.m., bilagorna A 140. Regeringen ombildades , varvid aviseradesnya former för samordningen av regeringsarbetet. avgickstatsminister för att åter utses tillstatsminister. En närmare redogörelse för regeringsombildningarna m.m. samt fören s.k. expeditionsministärs befogenheter och samman- 4 sam!. sättningfinns i betänkandet. Vidare redovisas uppgifter om utveckling- 1989/90:KU30 en när det gäller personalförhållanden och ärenden iregeringskansliet, om olika utredningsorgan samt om vissa register m.m. På sedvanligt sätt har utskottets granskning omfattatregeringens remisser till lagrådet, författningsutgivningen och frågor som hörsamman med propositionsavlämnandet till . I anslutning härtill tarutskottet särskilt upp budgetpropositionens utformning och innehåll. Vadbeträffar granskningen av regeringsskrivelsen /90:75 har utskottet ställtsig bakom de påpekanden som gjorts fi-ån andra utskotts sida samt därutöverbl.a. förordat en ändring så till vida att redovisningen i fortsättningen börske budgetårsvis. Årets granskning har omfattat tillämpningen av deriktlinjer meddelat för styrningen av myndigheter och affirsverk. Ibetänkandet redovisas resultatet av regeringens arbete med att anpassa föreskrifternaom myndigheternas och afSrsverkens ledning till riktlinjerna i det s.k.verksledningsbeslutet (jfr. KU 1986/87:29). Ett avsnitt ägnas åt handläggningenav vissa förvaltningsärenden. Dessutom har utskottet undersökt såvälregeringens tillämpning av institutet nåd i brottmål främst för personer somdömts till fångelse för rattfylleri, misshandel, skattebedrägeri ellernarkotikabrott som regeringsbeslut om understöd ur allmänna arvsfonden. Utskottet har i tidigare betänkanden tagit upp regeringensbefattning med utredningen av mordet på statsminister . Förra åretsredovisning gällde huvudsakligen den s.k. ; detkonstaterades att förundersökningar pågjck om införsef av avlyssningsutrustningoch den olovliga avlyssning som misstänktes ha ägt rum. Utskottet har, medhänsyn till att rättsliga prövningar fortfarande pågår, beslutat att avvaktamed sin granskning när det gäller olovlig avlyssning. Granskningen av svensk krigsmaterielexport och därmedsammanhängande frågor har fortsatt. Utskottet behandlar dels uppgifter om s.k.vidareexportafSrer, dels tillämpningen av riktlinjerna, dels några ytterligarefrågor i anslutning till förvärv av Slthaubitsar m.m., vilket tidigarehar granskats ingående. I något fall återstår utredningsarbete, och utskottetåterkommer därför till krigsmaterielexporten vid ett senaregranskningstillfälle. Med hänsyn till pågående rättsliga utredningar ochprövningar uppskjuts dessutom granskning som har samband med de delar av Nobelkruts exportaffirer vilka inte slutligt har handlagts avåklagare och domstol. Förhållandena i samband med avtalsförhandlingarna pålärarområ- det , särskilt relationerna mellan regeringen och arbetsgi varverket, är ett annat ärende som har ägnats stor uppmärksamhet. Detsamma gäller tillämpningen av utlänningslagstiftningen, däribland de särskilda regeringsbesluten om ny asylpraxis. Härutöver har utskottet tagit upp ytterligare ett antal fi-ågor till gransk ning. Regeringens utnämningspolitik har behandlats dels allmänt, dels i några enskilda fall. I föregående års granskningsbetänkande (1988/89:KU30) behandlades traktaträtten, dvs. grundlagensregler när ingår en överenskommelse med annan stat ellermed mellanfolklig organisation. Utskottet noterar i detta 1989/90:KU30sammanhang att det i en inom upprättad promemoria (Ds1990:13) har föreslagits regler om publicering av internationellaöverenskommelser samt om att förvaltningsmyndigheter skall upprättaförteckningar över de internationella avtal som de har slutit. Vid åretsgranskning har behandlats ett antal spörsmål som berör internationellaförhållanden. Det gäller beredningen av vissa EG-frågor, förutsättningarna fören underrättelse till om den svenska jordbrukspolitiken samt formerna föröverenskommelser med nordiska grannländer om rätten att använda fartyg i svenskkustfart. Utskottet har slutligen granskat regeringens beslut våren1989 om en tillSllig hastighetsbegränsning och fortsatta kontakter medtrafiksäkerhetsverket. Det kan också nämnas att utskottet granskadeett regeringsbeslut om arbetsplan för ett motorvägsbygge i . Utskottethar, med hänvisning till föregående års granskning, bestämt att nu inteytterligare granska detta avgörande och inte heller ta upp till granskning ettlikartat regeringsbeslut om en motorvägssträcka i . Beträffande resultatet av granskningen kan i övrigt nämnasatt utskottet såsom föregående år har understrukit vikten av att lagar ochandra förordningar ut&das innan de träder i kraft. I anslutningtill granskningen av författningsutgivningen har utskottet uppmärksammat ettfall där rättelse vidtagits i en tidigare utfårdad förordning som redan trätt ikraft; det aktuella tillägget kan uppfettas som en ändring i sak och bordedärför ha fatt formen av en ändring i förordningen. När det gäller avlämnandet av propositioner anserutskottet att kraftfulla ansträngningar måste göras för att undvika besvärandeanhopningar under . I den senaste budgetpropositionenhar antalet anslag där regeringen aviserat ett definitivt förslag till ettsenare tillSlle ökat kraftigt. Med anledning av detta erinrar utskottet ombetydelsen av att budgetpropositionen är så fullständig som möjligt. Vid granskningen av krigsmaterielexporten har utskottet,när det gäller och krigsmaterielinspektionens sätt attförhålla sig till uppgifter om planerad eller genomförd s.k. vidareexportfrämst och , funnit ytterligare beläggför tidigare kritiska uttalanden från såväl utskottets sommedborgarkom-missionens sida. Utskottet erinrar i detta sammanhang också om deåtgärder regeringen numera har vidtagit för att skärpa kontrollen avvapenexporten, däribland en omorganisation och förstärkning avkrigs-materielinspektionen. I denna del föreligger en gemensam reservation avvänsterpsurtiet kommunisterna och . I fråga om tillstånd i enskildafall har utskottet särskilt granskat ett positivt förhandsbesked om enplanerad utförsel via till . Här har ochmiljöpartiets ledamöter gemensamt reserverat sig. Utskottetsgranskning av ytterligare frågor i samband med Indienor- 3 dern harfrämst gällt regeringens handläggning av frågan om otillåtna s.k.mellanhänder har förekommit. Mot bakgrund av regeringens akti- 1989/90:KU30 varoll vid Indienorderns tillkomst har utskottet förståelse för att regeringenönskade gå till mötes och söka medverka till att önskad klarhet imellanhandsfi-ågan skapades. Formerna för uppdraget till ,som var en unik åtgärd där AB medverkan var fi-ivillig, kan självfalletdiskuteras, inte minst nu i efterhand. Härtill kommer emellertid att regeringensfortsatta handläggning där den endast redovisade delar avriksrevisionsverkets rapport för den indiska regeringen innebar atttillmötesgåendet gentemot inte fullföljdes. Detta är enligtutskottsmajoriteten (m, fp, c, vpk och mp) anmärkningsvärt eftersom det intehar förelegat något hinder mot att lämna ut hela rapporten till den indiskaregeringen. När det gäller den fullständiga rapporten konstaterar emellertidutskottet för sin del, med anledning av att det gjorts gällande att den indiskaregeringen har kommit att vilseledas, att det är svårt att dra några säkraslutsatser i fråga om syftet med de redovisade utbetalningarna eller vart dessaslutligen har gått. Beträffande den note som lämnades till den indiskaregeringen tillsammans med den öppna delen av rapporten anmärker utskottet påatt notens avfattning ger intrycket att regeringen som skäl för att inte lämnaut hela rapporten har hänvisat till ett av uppställtsekretessförbehåll. Enligt utskottet hade det varit naturligare att i ställetange att uppgifterna i fråga omfattades av utrikes- och affirssekretess. I nuangivna delar föreligger fyra reservationer, nämligen av (regeringens medansvar), och (regeringens behörighetatt ta befattning med Irfdiens begäran), socialdemokraterna (utlämnande avrapporten) samt , kommunisterna och (frågan om vilseledande). Utskottets granskning har vidare gällt handläggningen aven förfrågan enligt 10 kap. 8 § regeringsformen i frånden åklagare som utredde om bestickningsbrott förekommit i samband medIndienordern. Enligt utskottet var det mindre lämpligt att justitiedepartementetredovisade bedömning till åklagaren. Här föreligger enreservation från , bl.a. om svaret som sådant och frågan omotillbörlig påverkan. I krigsmaterielexport-ärendet, slutligen, har utskottet som på tidigare nämnda skäl skall ta upp återstående frågor till granskning vidett senare tillSlle inte funnit stöd för påståenden om en otillbörligkoppling mellan AB bidrag till den s.k. Bergslagsfonden och regeringensmedverkan till Indienordern. Moderata samlingspartiets, ochmiljöpartiets företrädare har reserverat sig gemensamt på denna punkt. Deanser omständigheterna vara sådana att bidraget till fonden harkunnat-uppfattas som ett villkor för att fa statsstödda krediter ochkreditgarantier i anslutning till vapenaffären. Det skall här också anmärkasatt kommunisterna och i en reservation fi-am-hålleratt Indienordern i dess helhet står i strid med riktlinjerna för vapenexportsamt att en folkpartiledamot har ett särskilt yttrande på denna punkt. Denrollfördelning som gäller mellan regeringen och arbetsgivar- 4 verket vidförhandlingar om centrala kollektivavtal för offentliganställ- da har avberörda parter ansetts fungera på ett i stort sett ändamålsen- 1989/90:KU30ligt sätt. Avtalsrörelsen på skolområdet påverkades emellertid avfrågan om en kommunalisering av lärartjänsterna. Utskottets granskning har integett vid handen att någon otillbörlig regeringsinblandning iavtalsförhandlingarna ägt rum. Den har inte heller visat annat än attarbetsgivarverkets avtalsbud stod i överensstämmelse med målsättningarna i denpersonalpolitiska propositionen. Moderata samlingspartiet och folkpartietförklarar i en reservation som sin mening att kommunaliseringen avlärartjänsterna ingått som en väsentlig del av förhandlingarna och attskolministern ingripit i dem. har i en annan reservationframhållit att arbetsgivarverket inte fick några klara riktlinjer beträffandede grundläggande frågorna i avtalsrörelsen och att resultatet av den kom attstå i mindre god överensstämmelse med riktlinjerna i den personalpolitiskapropositionen; vidare borde ett riksdagsbeslut ha förelegat ikommunaliseringsfrågan innan den togs upp i avtalsrörelsen. I det senarehänseendet föreligger dessutom ett särskilt yttrande från . Utskottets granskning har, , även gälltregeringens handläggning av utlänningsärenden. Det är enligt utskottettillfredsställande att handläggningstiderna har minskat kraftigt under detgångna året; det uppställda målet för ärenden som överklagas till regeringen,, har emellertid ännu inte nåtts. I fråga om praxis i asylärendengjorde regeringen den bedömningen att situationen när detgällde flyktingmottagandet var sådan att det förelåg förutsättningar att medstöd av utlänningslagen vägra asyl för krigsvägrare och s.k. defacto-flyktingar. Utskottsmajoriteten har inte funnit anledning att ifrågasättadenna bedömning. En reservation föreligger här från , vänsterpartietkommunisterna och . Dessa partier har också kritiska synpunkternär det gäller handläggningen av några enskilda asylärenden,trovärdighetsbedömningen i sådana ärenden och offentliga biträden åtasylsökande. Härutöver har utskottet bl.a. studerat viseringspraxis vidsläktbesök. I denna del har kommunisterna och miljöpartietreserverat sig. När det gäller utnämningsfrågorna har utskottet i ett falldragit slutsatsen att regeringen bedömt två av sökandena som ungeSrligen likvärdiga,varvid jämställdhetsaspekten har kunnat fälla utslaget till den kvinnligasökandens förmån. En reservation föreligger här från moderata samlingspartiets,, och företrädare. Moderatasamlingspartiets ledamöter har avgett ett särskilt yttrande när det gällerutnämningsärendena allmänt. I två andra enskilda fall finns reservationer frånmoderata samlingspartiet, i det ena ärendet gemensamt med . Detpartiet och har också avgett ett särskilt yttrande. Vid granskningen har utskottet funnit anledning uttala atthandlägg ningstiden i ett förvaltningsärende i har varit längre än vad som far anses acceptabelt. Ett annat ärende avser fastställelse av en stadsplan m.m. för en småbåtshamn och en väg i kommun. Utskottet uttalar att frågan om intrång i ett område 5 somomfattades av en internationell konvention om våtmarker, vilken tillträtt, bordeha uppmärksammats vid regeringens handlägg- 1989/90:KU30 ning. Ianslutning till ytterligare ett förvaltningsärende förklarar utskottet attnågra överväganden på grundval av ett lagrådsuttalande, som lämnats utanerinran av regeringen och av , inte synes ha gjorts vid en prövning avfråga om tillstånd enligt jordförvärvslagen. Utskottet,som har studerat beredningen av olika EG-fi-ågor fi-ämst fi-åntryckfrihetsrättsliga aspekter, anser det önskvärt att dokumentationföreligger om när rådet för Europafrågor sammanträder och vilka som då deltar.Mot bakgrund av att allmänna handlingar hos integrationssekretariatetdiarieförs i huvuddiarium anser utskottet vidare attregeringen bör överväga om inte ytterligare ärendegrupper borde föras tilldetta diariums öppna del. Ärendetom utländska fartyg i svensk kust&rt gäller förutsättningarna och formernaför undantag från föreskrifter . Utskottet anmärker här att ettregeringsbeslut fått en i väsentliga hänseenden felaktig utformning. Vidareuttalar utskottet att regleringen är otidsenlig och bör ses över. Utövervad som redovisats tidigare föreligger reservationer från i frågaom notifiering till om jordbrukspolitiken samt från moderata samlingspartietnär det gäller beslut om vissa hastighetsbegränsningar. Särskildayttranden har också avgetts gemensamt av företrädarna för ochcenterpartiet beträffande den nya formen för samordning av regeringsarbetet,av i fråga om en s.k. expeditionsministärs befogenheter, avmoderata samlingspartiets utskottsledamöter i anslutning till granskningen avunderstöd ur allmänna arvsfonden samt av när det gällerberedningen av vissa EG-frågor. Vidare har kommunisternatillsammans med i särskilda yttranden lämnat synpunkter på tvåärenden som utskottet inte granskat, dels uppgifter om olovlig avlyssning, delsmotorvägsbyggen på . Regeringens sammansättning och regeringsarbetetsorganisation Idet följande lämnar utskottet en redovisning för förändringarna isammansättningen av regeringen I, för regeringsskiftet i februari1990 samt för sammansättningen av regeringen . Utskottetredogör också för den nya formen för samordning av regeringsarbetet. Utskottethar särskilt behandlat frågan om en s.k. expeditionsministärs befogenheter ochsammansättning. Redovisningengrundar sig främst på promemorior fiån statsrådsberedningen dels omregeringens sammansättning och organisation (bilaga A 1),dels om en expeditionsministärs befogenheter (bilaga A 2). Frånkammarsekreteraren har överlämnats en promemoria rörande regeringsskiftet(bilaga A 3). Förändringari sammansättningen av regeringen /90:KU30 beslöt statsministern om vissaförändringar i regeringens sammansättning med verkan fr.o.m. den 12 januari.Socialminister och industriminister entledigades.Statsrådet entledigades som chef för arbetsmarknadsdepartementetoch förordnades som socialminister. Till chef för arbetsmarknadsdepartementetutsågs riksdagsledamoten och till chef för industridepartementetLOs andre ordförande . Dessa förändringar anmäldes för i enskrivelse, som föredrogs i kammaren . fick statsråden , nya förordnanden att i departementschefens ställe föredra vissaärendegrupper i regeringen. Statsrådet övertog frågor rörande fysiskriksplanering från bostadsministern, statsrådet alkohol-ochnarkotikafi-ågorna från socialministern samt statsrådet energipolitikenfrån miljöministern och regionalpolitiken från arbetsmarknadsministern. Dessaärendeomflyttningar föranledde viss omorganisation inomregeringskansliet (jfr prop. 1989/90: 115). dagen efter det att regeringenavgått och alltså fungerade som en expeditionsministär (se nedan), beslötstatsministern att entlediga finansminister . Statsrådet förordnades från och till dess en ny regering tillträtt attuppehålla befattningen som chef för . Vidare beslöts omförordnande för statsrådet att föredra ärenden omsamordning av forskning och därmed sammanhängande budgetfrågor. Dennaförändring anmäldes i en skrivelse till , som föredrogs i kammaren den19 februari. Under kammarens överläggningar omregeringens förslag om allmänt lönestopp (prop. 1989/90:95, AU24) uttaladestatsministern att regeringen skulle avgå om förslaget fälldes. Vid omröstningenavgavs 190 röster för utskottets hemställan och 153 röster för hemställan i densocialdemokratiska reservationen. hade därmed avslagit propositionen. efter beslutet inlämnade statsministern sinavskedsansökan till talman. Talmannen entledigade statsministernoch övriga statsråd och erinrade om bestämmelsen i 6 kap. 8 § regeringsformenatt de skulle uppehålla sina befattningar till dess en ny regering hadetillträtt. Talmannen inledde sitt arbete med regeringsbildningensamma dag. sammanträffade han med ledarna för oppositionspartierna och rried vice talmännen. informerades också statschefen. träffade talmannen samtliga partiledare i ordning efter partiernas storlek. Redanvid de inledande samtalen stod det klart att det inte fanns 1989/90:KU30förutsättningar att få till stånd en ny regering grundad på de partier somavslagit propositionen om allmänt lönestopp. Talmannenbeslöt efter de inledande samtalsomgångarna att uppdra åt ordföranden förmoderata samlingspartiet att undersöka förutsättningarna för attbilda en borgerlig trepartiregering. Detta uppdrag erhöll Bildt den17 februari. Sedan Bildt fått förlängd tid för sina undersökningar meddeladehan talmannen att det enligt hans meningsaknades förutsättningar för att bilda en borgerlig trepartiregering. och hans besked till talmannen offentliggjordes genom ettpressmeddelande . Senareunder eftermiddagen sammanträffade talmannen med socialdemokraternasordförande , som fick i uppdrag att undersöka förutsättningarnaför att bilda en ny regering. Talmannen informerade per telefon de övrigapartiledarna om detta uppdrag. Uppdraget offentliggjordes genom ettpressmeddelande. informerades statschefen och de vice talmännen. Efteratt ha fått ett dygns förlängd tid, meddelade talmannen den 22februari att han var beredd att åta sig att bilda ensocialdemokratisk regering. samrådde talmannen med övrigapartiledare och med vice talmännen. Efter dessa överläggningar ägde ett nyttsammanträffande med rum. Talmannen förklarade då att han hadeför avsikt att föreslå att utse till statsminister. Vidkammarens sammanträde föreslog talmannen riksdagenatt till statsminister utse . Talmannen meddelade också attCarlsson avsåg att bilda en regering bestående av företrädare förarbetarepartiet socialdemokraterna. Förslaget bordlades vid detta sammanträdeoch ytterligare en gång vid kammarens sammanträde . Vidsammanträdet beslöt kammaren att pröva förslaget om nystatsminister. Därvid avgavs röstförklaringar av företrädare för de sexpartigrupperna i . Av dessa framgick att socialdemokraterna ochvänsterpartiet kommunisterna avsåg att rösta ja till talmannens förslag medanmoderata samlingspartiet och skulle rösta nej till förslaget.Centerpartiet och de gröna avsåg att lägga ned sina röster. Vidomröstningen avgavs 175 ja-röster och 101 nej-röster. 59 ledamöter avstod frånatt rösta. hade därmed godkänt talmannens förslag att utse IngvarCarlsson till statsminister. Den27 februari anmälde statsministern för de statsråd som han utsett atttillsammans med honom ingå i regeringen. ägde regeringsskifteskonseljrum inför statschefen i närvaro av talmannen. Den följdes av en debatt mellan partiledarna. Sammansättningenav regeringen 1989/90:KU30 I den nya regeringen ingår 22 statsråd. 20 av statsrådenvar också medlemmar av den tidigare regeringen. Till ny finansminister utsågsf.d. statssekreteraren i finansdepartementetErik förordnades till statsråd med uppgifter inom finansdepartementetsområde. 19 av de 20 förutvarande statsråden fick i den nyaregeringen samma uppgifter som i den gamla. Den tidigare finansministern blev ställföreträdare för statsministern men behöll uppgiften attvara föredragande i regeringen i ärenden om samordning av forskning och därmedsammanhängande budgetfrågor. Ansvarsfördelningen mellan finansministern och statsrådetÅsbrink är i stort sett följande. Finansministern är föredragande i ärenden omden ekonomiska politiken, budgetfrågor och kommunalekonomiska frågor.Finansministern är också föredragande i frågor om internationellt ekonomisktsamarbete samt i frågor om förvaltningen av statens egendom inomfinansdepartementets område. Statsrådet område omfattar frågor omskatter, tullar, statens upplåning och kreditpolitiken samt frågor som rör definansiella marknaderna, banker och andra kreditinstitut, försäkringsföretagoch AP-fonden. I ett pressmeddelande från finansdepartementetuppges att dessutom biträder finansministern i frågor ominternationellt ekonomiskt samarbete samt i frågor om de allmänna riktlinjernaför förvaltningen av statsägda bolag inom område samtförvaltningen av dryckes- och spelbolagen. Ny form för samordning av regeringsarbetet I samband med regeringsombildningen i januari 1990meddelades att fyra ministergrupper bildats. En grupp om fem statsråd bereder frågor om utrikes- ochsäkerhetspolitisk utveckling och samordning. Gruppens ordförande är utrikesministern.Den består i övrigt av biståndsministern, ministern för utrikeshandelsfrågor,försvarsministern och miljöministern. En annan grupp (10 statsråd) bereder välSrdsfrågor.Ordförande i denna grupp är socialministern. Dessutom ingår arbetsmarknadsministern,bostadsministern, civilministern, miljöministern, utbildningsministern samtövriga statsråd i berörda departement. En tredje grupp (6 statsråd) bereder frågor omnäringslivsutveckling. Den består av industriministern som ordförande,jordbruksministern, kommunikationsministern, miljöministern,utbildningsministern samt skolministern.