bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — Såväl arbets-som referensgrupperna kan därmed sägas ingåi det departement, vartill verksamheten hör.Detta har betydelse bl.a. när det gäller hanteringen av haridlingar. I nyssnämnda betänkande under avsnitt 9. Tillämpningen av vissa bestämmelser om allmännahandlingars offentlighet anförs på s. 55 f: 9,5 Utväxling ivissa fall av handlingar mellan myndighetoch organ som saknar ställningen av myndighet Denna studie omfattar också organ som saknar ställningen av myndighet. Vi skall nu behandla frågan om utväxlandetav handlingar mellan ett sådant organ och en myndighet, somtillhör den myndighetsorganisation somorganet är en del av, leder till atthandlingarna i princip blir allmänna. Bestämmelsen i 2 kap. 8 § TF är tillämplig. 1989/90: KU30 Underbilaga till bilaga A 32 9.5.1 Utväxling mellan arbetsgrupp och departement Först behandlar vi sådana arbetsgrupper som inrättas i departementen för att behandla olika frågor somhandläggs av regeringen. Arbetsgruppernakan, som nämnts i avsnitt 3.3.2.1, bestå av tjänstmän från ett ellerflera departement. Till en arbetsgrupp kan emellertid också knytas arbetstagare eller uppdragstagare som är hämtade utifrån. Arbetsgrupperna kan ha utredande eller rådgivande uppgifter. De kan också ha vissa förvaltandeuppgifter eller en kombination av olika uppgifter. I samtliga fall intararbetsgrupperna i fråga en så osjälvständig ställningatt handlingar som utväxlas mellan en arbetsgrupp och detdepartement i vilket gruppen ingår eller något annat departement inte därigenom blir allmänna. 9.5.2 Utväxling mellanråd m.m. och departement Till departementen kan, som nämnts i avsnittt 3.3.2.2, knytas organ utan ställningen av myndighet för samrådi vissa ämnen mellan företrädare för regeringen, företrädare förunderställda myndigheter och företrädare för berörda näringslivs- eller arbetsmarknadsorganisationer.Bildandet av sådana samrådsorgan utan ställningenav myndighet ger företrädare för regeringen möjlighet att fortlöpande,när regeringen så önskar, överlägga i ämnet med kunniga och intresserade personer och attfå del av synpunkter från dessa och de myndigheter eller organisationer somde representerar. Sådana samrådsorgan och departementen uppträder inte som självvständiga i förhållande till varandra. I den mån handlingar utväxlasdem emellan blir handlingarna inte pådenna grund allmänna. 9.5.3 Utväxling mellan referensgrupp hos kommitté för utredningav en viss fråga och kommittén De referensgrupper som kan vara knutna till en kommitté av traditionell typ (se avsnitt 3.3.2.3) intar intenågon självständig ställning i förhållande till kommittén. De handlingar som utväxlasmellan kommittén och referensgruppens medlemmarblir därför inte på den grunden allmänna. Tillämpningen av begreppet allmän handling Genom att de olika arbets- och referensgrupperna är knutna till på så vis att defår anses ingå i det departement till vilktt de hör, gäller sammaregler om handlingsoffentlighet och sekretess för handlingar som berör de olikagrupperna som för handlingar inom andra delar avregeringskansliet. 1989/90:KU30 Underbilaga till bilaga A 32 Dettabetyder bl.a. följande: Allmänhetens rätt att ta del av handlingar gäller endast sådanahandlingar som enligt reglerna i tryckfrihetsförordningen (TF) är att anse som allmänna. Enligt huvudregeln i 2:7 TF blir handlingar somframställs inom (inkl,grupperna) allmänna handlingar i och med att deupprättats. En handling anses upprättadnär den har expedierats. (Ang. undantag fråndenna regel se nedan om delningar). Ett översändande av handlingar mellan kansliet och gruppmedlemmarna- eller omvänt - innebär således inte ioch för sig att någon expediering sker och handlingarna blir inte attanse som allmänna genom själva översändandet. En handling som inte har expedierats blir att anse somupprättad (och därigenom allmän)antingen när det ärende den hörtill har slutbehandlats el ler -om handlingen inte hör till någotbestämt ärende -när den har justerats eller färdigställtspå annat sätt. Huvudparten av de handlingar som arbetsgrupperna behandlar(yttrar sig över eller grundar förslag på ellerliknande) får anses ingå i regeringsärendensom handläggs inom och somtill stor del slutligt syftar till överenskommelsermed EFTA-länderna eller EG som ett medel för att åstadkommaökad integration. Som alternativ kanäven förekomma författningsarbete e.d. De handlingarsom framställs i sådana ärenden blirsåledes enligt huvudregeln inte allmänna förrän ärendetavslutats, t.ex. när överenskommelse slutits eller en proposition beslutats. Attverksamheten inom en myndighet i viss frågapågår kontinuerligt utesluterenligt uttalande i förarbetena, prop. 1975/76:160 s. 97,inte i och för sig, att verksamheten är att hänföra till ett ärende. 1989/90:KU30 Underbilaga till bilaga A 32 För handlingar som så allmänt angår (inkl. gruppernas) verksamhetatt de inte kan anses höra till något bestämtärende gäller att dessa anses upprättade närde justerats eller färdigställts påannat sätt. Utkast och koncept till myndighets beslut eller,skrivelser och annan därmed jämställd handlingblir enligt en undantagsregel i 2:9 TF inte allmänna handlingar förrän de expedierats eller tas om hand för arkivering. Detsamma gällerminnesanteckningar som tillkommit endast förett visst ärendes föredragning eller beredning. Handlingar som kommer utifrån blir allmänna handlingar i och med att dekommer in till /arbets- eller referensgrupperna. Vad gäller frågan om medlemmarnaskorrespondens blir allmänna handlingar gäller följande.Skrivelser m.m. som innehåller upp- gifter som rör gruppens verksamhet och som medlem- marna skickartill övriga delar av regerings- kansliet,följer de regler som angivits ovan för handlingar som framställs inom . I de fall däremot som gruppens medlemmarmottager skrivelser från personer utanför , från företag ellerfrån myndigheter och dessa rör gruppens verksamhet, blir handlingarna allmänna, närmedlemmen tagit emot dem (om de inte blivit det redan tidigare exempelvis genomatt de expedierats från en myndighet). På liknande sättkan också handlingar som gruppen eller dessmedlemmar lämnar till utomstående bli "expedierade" genom överlämnandet ochdärmed allmänna handlingar i . 1989/90:KU30 Underbilaga till bilaga A 32 vissa gränsdragningsproblem kan uppkomma. Detta gäller t.ex. fråganom interna handlingar från de olika grupperna fortfarandeanses interna efter det att en medlem i gruppen förelagt dem den bakomliggande myndigheten eller den privata organisationenför diskussion och eventuellt ställningstagande. Och ytterligare: vad gäller enligt TF förett skriftligt svar som inkommer till arbetsgruppen från medlemmen i gruppen resp. ett svar som förmedlas av gruppmedlemmen men som avges imyndighetens namn. En fråga av liknande slag är vad som gällerför skriftliga framställningar till en arbetsgrupp som görs gemensamt av en medlem i gruppen och exempelvisen företrädare för dennes myndighet ellerorganisation. Angående detta kan sägas att en företrädare fören intresseorganisation eller myndighet oftast ingår i en grupp just för att myndighetens synpunkter skall kunna tas till vara. Visserligenkan en gruppmedlem vara tillkallad endast i sin personliga kapacitet, .mendetta torde inte vara det vanligaste. Detta inneebär emellertid inte att en myndighets representant ~ isin egenskap av arbetsgruppmedlem -fritt kan överlämna erhållna handlingar till andra inom den myndighet hanrepresenterar. Skulle så ske har en "expedition"skett och handlingen blir Möjlighetfinns dock att överlämna bl.a. utkast till beslut eller skrivelser för synpunkter utan att handlingen därigenom blir allmän.Delningsexemplar som kommer tillbaka utifrånmed påtecknade synpunkter anses enligtpraxis i inte vara allmännahandlingar. Jfr SB:s PM 1982:3. Registrering a\- allmänna handlingar hos departementens.8. (SB:s päim avsnitt 2.16 s. 140). I fråga om sekretessbelagda allmänna handlingar, jfr nedan. 1989/90: KU30 Underbilaga till bilaga A 32 Om enmedlem får gruppens uppdrag att utarbeta enpromemoria, förslag e.d., kan medlemmennaturligtvis göra detta på hemmaplan och ha den med sig eller sändaden med post. Handlingen blir för den skullinte allmän. Detta bör gälla även om medlemmen använder myndighetens brevpapper eller om man på annat sättanvänder myndighetens namn. Om däremot en frågadiskuteras mellan medlemmen och den egna myndigheten och den senare finnersig föranlåten att sätta upp en särskild skrivelse för expediering till gruppen, fårskrivelsen -med reservation för att detkan anses röra sig om ett delningssvar - ansessom inkommen till vederbörande departement och därmed vara allmänhandling. Detsamma gäller om medlemmen och hansmyndighet gör en framställning till gruppen. När handlingar som rör arbetsgrupperna begärs utlämnade underkastas de samma bedömning enligt TF:s och sekretesslagens regler som övriga handlingar inom departementet. Sekretesslagen anger i vilka fall hinder föreligger att lämnaut en allmän handling. Sådana handlingar hemligstämplas norraalt med angivande av vilket lagrum somkan anses gälla. Att en hemligstämpel åsatts vissahandlingar innebär dock inte, att han-lingarna därigenom blir hemliga, endast att handläggande tjänsteman- vid en preliminär bedömning -ansett att vissa uppgifter börvara sekretesskyddade och utmärkt dettagenom en hemligstämpel. Man brukar säga att hemligstämpelntjänstgör som en "varningssignal". En regelrätt sekretessbedömningsker, som ovan angivits, i varje enskilt fall när en allmän handling begärs utlämnad. 1989/90:KU30 Underbilaga till bilaga A 32 Sekretesslageninnehåller även regler om tystnadsplikt. Principen är att samma sekretess gäller för en uppgift vare sig den förekommer i en handling som ansetts allmän - eller inte allmän - eller man fått kännedom om den på annat sätt genom arbetet inom integrationsgrupperna.Sekretessen innebär förbud att röja sekretessbelagda uppgifter, varesig det sker muntligen eller genom att en handling lämnas ut. Genom att grupperna fungerar som organ inomde olika departementen kommer deras ledamöteratt lyda under samma regler i sekretesslagen som tjänstemännenpå departementen. Ett särskilt problem är i vilken utsträckningsom gruppernas medlemmar skall kunna diskutera uppkommna frågor med sina närmastemedarbetare "på hemmaplan". För samtliga medlemmar i grupperna gäller som en följdav deras uppdrag sekretesslagens regler. Detsamma gäller tjänstemän i de utomståendemyndigheter som en del av medlemmarna tillhör.För information mellan dessa gäller sekretesslagens regler om utlämnande av uppgifter mellan myndigheter, dvs.sekretessen gäller i princip också myndigheterna emellan. Deet finns dock speciellabestämmelser som gör det möjligtför 28 1989/90. myndigheternaatt lämna uppgifter till varandra i större utsträckningän till enskilda. Det i dettasammanhang viktigaste fallet torde vara den s.k. generalklausulen som innebär att uppgiften kan lämnas ut efter en intresseavvägning(14 kap. 3 § sekretesslagen). Man bör vara medveten om att sekretess endastundantagsvis överförs mellan myndigheter (jfr främst13 kap. sekretesslagen). 1989/90: KU30 Underbilaga till bilaga A 32 För information till medarbetare i privata organisationersom inte omfattas av sekretesslagen gällerdess regler om utlämnande av uppgift och utlämnande av handlingar. Till sådana utomståendepersoner kan uppgifter lämnas ut om någon risk förskada inte bedöms föreligga eller om risken förskada kan undanröjas genom ett förbehåll. Detsenare innebär att mottagaren av informationen får upplysning om hur känslig informationen är och atthan sedan får ta emot den med förbehåll att deninte får lämnas vidare till någon annan.Mottagaren blir då underkastad den sekretess förbehållet anger.Ett sådant förbehåll skalluppställas av myndighet och rikta sig tillbestämd person. Av praktiska skäl är ett förfarande med förbehåll, riktade till ett ganska stort antal personer,och kanske olika för olika frågor mindre lämpligt. En annan möjlighet attlämna ut sekretessbelagda uppgifter föreligger enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen. Sekretesslagen hindrar nämligen inte att uppgifter lämnas ut i sådanafall då det är nödvändigt för att myndigheten skall kunna fullgöra sin verksamhet. Bestämmelsen skall visserligen tillämpas restriktivt, men torde ändå i viss utsträckning kunna användasi gruppens arbete. En tillämpning av bestämmelsen innebäratt i och för sigsekretessbelagda uppgifter når personersom över huvudtaget inte är bundna av sekretesslagens regler. Arbets- och referensgruppernas medlemmar måste vara medvetna om de begräsningar som gälleri rätten att föra uppgifter vidare, men de bör ha möjlighetatt diskutera vissa frågor med utomstående. Det bördärvid vara en uppgift för medlemmarna självaatt hantera dessa frågor inom ramen för gällande bestämmelser och det förtroendesom uppdraget innebär. En bedömning kanibland behöva göras av den som har att bedömaen fråga av vad som bör kunna lämnasut av arbetsgruppernas handlingar utan risk för skada. Uppgifter som omfattas av sekretess bör markeras och myndigheten (eller den till vilkendessa frågor delegerats) får vid behov försematerialet med förbehåll att sekretessbelagda uppgifter inte får lämnas vidare. Ett förbehåll avliknande slag kan behöva göras även för muntliga uppgifter. 1989/90: KU30 Underbilaga till bilaga A 32 ' ""3 PROTOKOLL 1989/90:KU30 vid regeringssammanträde Bilaea A 33 UTRl KF.SDKPAR TF.M KNTO' -o., U,3.e.e,ec.., 355/1988, PR Inrättande av råd för Europafrågor och förordnande av ledamöter i rådet I proposition 1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen har regeringen bl.a.uttalat sin avsikt att fördjupa kontakterna i Europafrågor med löntagarorganisationernaoch näringslivet. Regeringen beslutar att inom ,handelsavdelningen, inrätta ett råd för Europafrågor som skall vara ett organ för löpande samråd i Europafrågormellan regeringen och företrädare för olika samhällsintressen. I rådet ingår statsministern, ordförande, utrikesministern, utrikeshandelsministern, finansministern ochindustriministern. Regeringen förordnarvidare nedanstående personer att för tiden - ingå i rådet. Förbundsordförande 2:e ordförande i i 'd i%'.\s öve-crsfiämrpels" FosTadress Gaiuadress TeieHn Teiegfn Te.e. 103 33STOCKHOLM Tradenrmstrv 17920swetrad S JORDBRUKSDEPARTEMEMETStatsseJcreterare Bo Jcnsscai Departenentssekr. 1989/90:KU30Bilaga A 34 notJ-fikation till GATP cm neddragning avjordbrultsstöd 1990. 1 GKTTiB pågående handelsförhandling, den s.k. Uruguayrundan,beslöts vid en s.k. halvtidsuppgörelse () an vissakortsiktiga åtgärder på jordbruksonrådet i avvaktan påförhandlingarnas slutresultat . ÖverenslmmElsens innehåll har redovisats för riksdagen1 regeringens proposition (1988/89:140) an reglering av priserna på jordbruksprodukter m.m. I paragraf 15 sSgs att "deltagarna uttalar sin avsiktatt sänka stöd- och skyddsnivåerför 1990". Vidare skall deenligt sanma paragraf "senast i dadber 1989 notifiera hur detta åtagandekan-mer att uppfyllas". Kortsiktsåtgärdema san ocksåanfattar frysning av stöd och skyddsnivåer (paragraf 14) ger inte övriga deltagare rättatt vidta motåtgärder an de inte uppfylls. De skall dock följas \jpp genanhalvårsvis rapportering tillUruguayrundans jordbruksförhandlingsgrupp (paragraf 14, 16). Kortsiktsåtgärdema får ses san provisoriska åtaganden "In good faith" och san de första stegen påväg mot det långsiktiga mål"successiva kraftiga neddragningar av stöd och skydd till jordbruket" san överenskons i halvtidsipgörelsen.Frysningsåtagandena gäller ramen förexisterande lagstiftning. S1:D5;KN NOTIF.1 Den erx3aanvisningen för hur minskningen av stödet skall anges består 1 att deltagarna kan väljamellan att uttrycka den 1 ett sannanfattande stödnått (AMS = Aggregate Measurenent ofSupport*) eller genan att ange specifika policyåtgSider (paragraf 15). *) Värdfet av överföringar tilljordbrukare till följd av jordbrukspolitiska åtgärder. Andra länder son t.ex. BG och har 1 sina notifikationeron 1989/90:KU30 neddragning 1990 angett direkta minslmingar av stödet son sitt Bilaga A 34 bidrag till halvtidsi??)görelsen. Eftersom står mitt uppe utformningenav en ny jordbrukspolitik var det inte möjligtatt notifiera konkreta åtgärder. Det vore ju att föregripabehandlingen i av den propositlcn san avses läggas i våreft resnissbehandling av den livsmedelspolitiska arbetsgruppens rapport. Notifikationen Innehålleri stället en redogörelse förbakgrund till och huvudtanlcar i det förslagan minskat jordbrutestöd san den livsmedelspolitiskaarbetsgruppen har lagt fram samt uttryeki avsikten att inleda en process scm gör det möjliiatt sedermera gerxmföra en jordbrukspolitisk reform. Notifikationer till sker regelbundet på en rad anråden.Det kan t.ex. gälla subventicner, kvantitativaImportbegränsningar, statshandel ellertekniska harrfelshinder. Notifikaticnema ärati se son administrativa åtgärder av Informaticnskaraktärinan ramei för förhandlingsarbetet i . I det aktuella fallet har notJ.fi-katicnen, efter beredning iregeringskansliet, på sedvanligt sätt överlämnats till UD förvidarebefordran via svenska delegatJ.cnen till . Notifikationen harskett enligt gängse rutiner, vilket innebär att dåden har karaktär av Infomaticn och inte ryniner några utfästelsernågot regeringsbeslut annotifikaticnen Inte bedönts erforderligt. I anmälan till kcnstituticnsutskottet sägs att arbetsgruppens förslag kan jämställas med en Intern departementsutrednlng. I anmälan konstateras att jordbrukanlnlstem benvndigadesatt tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp.Riksdagen bekräftade dess nandat vilket redovisas1 notifitetJ.cnen. De politiska partierna accepterade uppläggningen med en parlamentarisk arbetsgrupp, givetvismed möjligjieten att avge särskilda yttranden. Av ran»r-ten (Ds 1989:63) Bn ny livsnedelspolitikfrankoimer att det finnf öwerensstännelse an principerna för förslagen menatt meningsskiljaktigheter föreligger anbl.a. arpassningsåtgärder och tidsaspekter. Detta redovisas också i notifikationen. Man kan inte jämställa dennaform av utredning med en intern departanentsutrec ning. I anmälan till sägs ocksåatt parlamenta- 1989/90 :KU30 riska arbetsgrvppens förslag.utan sed-vanlig behandling fått Bilaga A 34 ställning son officiella ståndpunkti GA3T. Kaimande jordbruJtsreform skulle betraktas san en"formalitet" i notifikaticnen. Detta är fullständigt felaktigt. Det redovisasklart och tydligt var vi befinner oss i processen. Det står t.ex att det it sig on ett förslag frånen arbetsgrupp, att meningsskiljaktiiet£föreligger i skilda frågor, att förslagetsäntis på remiss, att regeringen avser att inledakcnsultalioner innan den 1 vår lägger en proposition i an en reform och attdet sedan är riks dagens sak att ta ställning.Genon notifikaticnen har nan följ akt ligeninte på något sätt föregripit kotnande beslut. Den redovisning san ges ovan torde visa att notifikationentill beretts och utformats med respekt för såväl våra åtaganden i son det pågåendereformarbetet på jordbrukets anråde. 1989/90:KU30Bilaga A 34 MTN.GNG/NG5/W/ Groupef Negotiations en Goods () on Aariculture Ink 1990 -02- 2 3 IWDERTAKINGS PURSUANT TO PARAGRAPH15 OF THE MID-TERM REVIEW DECISION ON AGRICULTURE One short-term element in theMid-Term Revlew package adopted by the Round TNC meetlng in Aprilis the intention of participants to reduce support and protection levels for1990 in agriculture. Commitnients in this respect are to be notified byOctober 1989. The Swedish notification is basedon a report from a published on 25 October 1989. The background and mandate of theParliamentary is set out in the enclosed sunmary (see ). Itidentifies three points of departure: - Reduction of present levels of börder protection in tandem with efforts by other countries with particular reference to the Round negotiation - Simplification or elimination ofinternal regulations including review of price and marketing guarantees - Identification of new ways tomeet food security, regional, and enviromnental goals. The mandate and points of departureto the proposed by the Government were in all main aspects sharedby Parliament. The proposals of the are in essence the following. From 1991, as foreseen in themandate of the and in line with the foreseen Roundagreement, the objective is substantial progressive reductions in agriculturalprotection including the possibility of tariffication. ; :::; .zuci ::.f; / w n 2 - 1989/90: KU30 ''é,' '- Bilaga A 34 The internal price regulation andprice guarantees sliould be abolished. Prices will be deterraintil freely by märket forces (given the börder protection referred to above). Exportsubsidies will no longer be given. Geographically limited support willbe given to uphold a minimuir, production capacity and stockpiling necessary inthe northernmost regions. It is not foreseen that overallnational production capacity will diminish to reach critical levels (deemed tobe around 2 million/ha.). Nevertheless, should this happen, contracts to upholdproduction based on commercial bidding could be concluded between farmers andGovernment to address the food security objective. (The latter is in any eventnot relevant for 1990.) In certain areas (mainly pasturesin or mixed areas In central and and areas of a specifichistorical value] where arable land, as a result of reform, would otherwise beturned into , conservation contracts could be concluded between farmersand public authorities to maintain the open landscape. Since present production capacityis oversized particularly in the grain sector, prices could temporarily fall tolevels where only variable costs are recovered (with side effects on otherproduction sectors). In 1991/92 a floor price is therefore proposed. Asupplementary income support compensation successively reduced over three years(in the form of a lump sum payment) will be given to assist the adaptation tofuture equilibrium levels. It is foreseen that the existingdairy pension scheme will broadly take care of the needs for transitory supportin the dairy sector. Support will also be given to highly indebted farmers inorder to facilitate a socially acceptable exit from the sector or in financialreconstructions to assist farmers who recently entered the sector. The principles of the proposals ofthe have been agreed upon by its members,representing all parties in Parliament. Differences of opinion have beenexpressed especially on the timing and content of adjustments to the newpolicies. The proposals are subject to parliamentary approval and to aconsultation process that will be initiated by the Government. The Governmentwill, af ter hearing comments from various interest groups and agencies,present a !jill to MTN.GNc.,:<;iv'i:'4 1989/90:KU30 Parliamentin the spring of 1990 which will enable implementation of a reform to start 1July 1990. The Government's partial five-yeartransitory responsibility (1,700 milj. kr/5 years) for the surplus acreage endsin 1990. proposes that this responsibility will not beprolonged and that the new policy takes effect forthwith. rN.cN3/:jr.>.;. The above outline makes it clearthat 's present food policy has only fulfilled its goals to a limitedextent, while contributing to inflation and inhibiting economic growth. Thispolicy is in need of reform in view of our national goals. This need is thegreater in view of the ongoing negotiations, whose objective is areduction in general agricultural subsidies by reducing price support foragricultural products and a transition to various forms of direct support thatdo.not have the effect of distorting trade. The work of reform must be based ona specification and precise formulation of the various goals of our food policyand the elaborztion of new methods to fulfil them. One point of departure for thistask should be reduction of the present levels of protection. The work inprogress in the present round of negotiations should be taken intoconsideration in this connection.