bet · GD01UbU12 · 1989-12-31 00:00:00 — Anslag till fortbildning m.m. 1 detta belänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1989/90:100 bilaga 10() under avsnitt B. Skolväsendet punkterna B 8.Fortbildning m.m., B 9. Nationell utvärdering och prov samt B 10. Särskildainsatser inom skolområdet jämte motioner. Regeringen har under punkt B 8 (s. 118120) föreslagit 10. att bemyridigarregeringen att vidta åtgärder för att förbättra tillgången på lärare i enlighetmed vad som redovisats under inledningen (avsnitt 2.8), 11. att till Fortbildningm.m. för /91 anvisar ett reservationsanslag på . Nationell utvärdering och prov Regeringen har under punkt B 9 (s. 121122) föreslagit 12. att till Nationell utvärdering och provför /91 anvisar ett reservationsanslag på . Särskilda insatser inom skolområdet Regeringen har under punkt B 10 (s. 123124) 13. tillfålle att ta del av vad som anförts ipropositionen om köp av tjänster från specialskolorna, 14. att till Särskilda insatser inomskolområdet för budget /91 anvisar ett anslag på . 1 1989/90. 1989/90 UbU12 1989/90:Ub203 av m.fl. (c) vari yrkas 10. alt beslutar att återföra inbesparadestatsbidrag . till anslaget B 10. Särskilda insatser inomskolområdet. 1989/90:Ub204 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven rikstäckande fortbildningsplan inom miljö- och nalurresursområdet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atthögskolan i bör ges möjlighet att delta i utvecklingen och genomförandetav en sådan plan. 1989/90:Ub247 av och andre vice talmanChrister Eirefelt (fjj) vari yrkas 2. all som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortbildningen av idrottslärare. 1989/90:Ub253 av () vari yrkas alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om personkretsenför utbildning i teckenspråk. 1989/90:Ub287 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om teckenspråksundervisning för hörande barn till hörselskadadeleckenspråksanvändande föräldrar eller syskon. 1989/90:Ub310 av m.fl. (c) vari yrkas 2. alt till särskilda insatser inom skolområdetanslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således , 10. att för fortbildning av yrkeslärare anslår12 . utöver vad regeringen föreslagit eller således . 1989/90:Ub317 av m.fl. (vpk) vari yrkas 17. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avfortbildning för lärare i miljöfrågor, 18. att riksdagentill fortbildning för lärare i miljöfrågor för /91 anslår 10milj.kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 8. 19. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avfortbildning för lärare i datakunskap, 20. alt riksdagentill fortbildning för lärare i datakunskap för /91 anslår 5milj.kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 8. 1989/90:Ub318av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:UbU12 2. alt för fortbildning i anslutning tillförsöksverksamheten med treårig yrkesutbildning i gymnasieskolan för budgetåret1990/91 anslår 12,1 milj.kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 8.Fortbildning m.m. 1989/90:Ub515 av m.fl. (c) vari yrkas 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reaktiveringav tidigare utbildade lärare som ej är verksamma inom läraryrket, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avkompletterande utbildning för obehöriga lärare. 1989/90:Ub801 av m.fl. (m) vari yrkas 10. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ämnessludieri fortbildningen, 11. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att denämnesinriklade fortbildningen för lärare skall uppgå till sammanlagt minst 20poäng , 17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att häva lärarbristen. 1989/90:Ub803 av m.fl. (fp) vari yrkas 21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärares kompletteringsutbildning. 1989/90:Ub804 av m.fl. (mp) vari yrkas 13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om längden på lärarutbildningen och hur fortbildningenkan utformas (delvis), 21. att riksdagenbeslutar alt anvisa . under /91 till fortbildning, 22. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfördelningav anslaget under B 8. Fortbildning m.m. med . till fortbildning av grundskollärare. 1989/90:Ub807 av m.fl. (fp) vari yrkas 17. all som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av fortbildningsinsatserna. 1989/90:Ub825 av m.fl. (m) vari yrkas 10. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningenav lärarnas fortbildning, 11. att riksdagenbeslutar om överföringar till anslaget Fortbildning m.m. i enlighet med vad imotionen anförts samt att till anslaget för /91 anvisa ettreservationsanslag av , 12. att riksdagenbeslutar att från det av regeringen föreslagna anslaget Särskilda insatser inomskolområdet till anslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. överföra 320 milj.kr. till den del av 3 förstärkningsresursensom avser undervisning. 13. attriksdagen beslutar att anslaget B 10 erhåller benämningen I989/90:UbU 12 Regionalaåtgärder för elever med handikapp samt att till anslaget för /91anvisa ett reservationsanslag av . 1, Fortbildning m.m. Från anslaget betalas bl.a. kostnader förskolledarutbildning och för sådana övriga utbildningsinsatser därskolöverstyrelsen (SÖ) ansvarar för genomförandet. SÖ ansvarar därvid för attvissa angelägna utbildningar kommer till stånd, såsom vissa riksrekryterandekurser och andra utbildningsinsatser för lärare i yrkesämnen saml kurser förpersonal vid specialskolan, sameskolan samt fristående skolor på gymnasialnivå. Vidare disponerar SÖ medel för fortbildning av fysiklärare i ämnetelektronik. Inom anslaget disponerar SÖ även medel, som i styrande ochstimulerande syfte fördelas på kommuner för alt täcka kostnader för vissutbildning, som kommunerna själva ansvarar för. Under innevarande år fördelassåledes medel till lokala fortbildningsinsatser i anslutning tillutvecklingsarbetet i gymnasieskolan samt för utbildning av lärare vid skolorsom skall medverka i den skolförlagda delen inom grundskollärarlinjen. Grundutbildning förlärare i ungdomsskolan 1 budgetpropositionen (s. 24) redovisas en analys avorsakerna till den tilltagande bristen på behöriga lärare i ungdomsskolan.Analysen visar bl.a. att andelen obehöriga lärare i ochgymnasieskolan har ökat något . Problemen med lärarförsörjning-envarierar i landet men situationen är allvarligast i ochi inland. Föredragande statsrådet konstaterar att frågan om i vilkenutsträckning ännu fler obehöriga lärare måste anställas i skolan i framlidenberor på bl.a. dimensioneringen av lärarnas grundutbildning. En ökaddimensionering av lärarnas grundutbildning kan emellertid börja få effekt pålärartillgången i skolan först . För att behovet avlärare skall kunna tillgodoses även under bör, enligtföredragande statsrådet, också andra åtgärder vidtas än rena grundutbildningsinsatser.Bl.a. kan anordnas särskilda utbildningar för obehöriga lärare (s.k.oex-utbildningar), kompletteringsutbildningar av olika slag samt reaktiveringskurserför sådana lärare som av olika anledningar har lämnat yrket. Under detta anslagberäknas 35 milj.kr. för sådana åtgärder och för en ökad dimensionering avgrundutbildningen för lärare i ungdomsskolan. Regeringen föreslår att riksdagenbör bemyndiga regeringen att vidta åtgärder för att förbättra tillgången pålärare. I motionerna 1989/90:Ub801 (m) yrkande 17, 1989/90:Ub803 (fp) yrkande 21 och 1989/90:Ub515 (c) yrkandena 7 och 8 föreslåsett antal åtgärder för att förbättra tillgången på lärare i ungdomsskolan. I 1989/90;UbUl2 motion 1989/90:Ub801 framhålls att kvalitetskraven i olika slag av kompletteringsutbildningarför obehöriga lärare måste sättas högt. motion 1989/90:Ub803 understryks vikten av att obehöriga lärares kompetens verkligen förstärks genom olika utbildningsinsatser och slutligenföreslås i motion 1989/90:Ub515 att SÖ och universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) skall ges resurser för att utforma ett lämpligt kursutbud för reaktiveringskurser för utbildade lärare som lämnat Utskottet delar föredragande statsrådets och motionärernasuppfattning att särskilda insatser bör göras för att tillgodose behovet avbehöriga lärare i ungdomsskolan på kort sikt. Utskottet utgår från attkvalitetskraven därvid ställs högt. På denna grund föreslår utskottet attriksdagen bemyndigar regeringen att vidta åtgärder för att förbättra tillgångenpå lärare i enlighet med vad som redovisats i budgetpropositionen underinledningen (avsnitt 2.8) och avslår motionerna l989/90:Ub515 yrkandena 7 och8, l989/90:Ub801 yrkande 17 och 1989/90:Ub803 yrkande 21. Utskottet erinrar idetta sammanhang om att hos regeringen begärt förslag till åtgärderför att trygga lärarförsörjningen till de tekniska utbildningarna i bl.a.gymnasieskolan (jfr bet. 1988/89:UbU30). Det är angelägel att kvalificeradepersoner i näringslivet förmås att söka sig till undervisningsuppgifter igymnasieskolan. Vad gäller ökad dimensionering av grundutbildningen förlärare i ungdomsskolan hänvisar utskottet till betänkande l989/90:UbU22. I regeringens proposition 1989/90:41 om kommunalthuvudmannaskap för lärare, skolledare, biträdande skolledare ochsyo-funktionärer aviserades en kraftfull satsning på utveckling ochfortbildning av skolans personal. Tre olika typer av fortbildningsbehov bordetillgodoses, nämligen dels den enskilde lärarens behov av utveckling, dels debehov som grundas på de specifika förhållandena vid en viss skola eller i enviss kommun, dels sådana behov som definieras av de nationella behov ochambitioner som finns för skolan. beslöt (bet. l989/90:UbU9, rskr. 58)med anledning av propositionen att regeringen bör återkomma med förslag tilldels ett program om hur lärarnas fortbildning skall organiseras för atttillgodose de olika typer av behov som angetts, dels ett särskiltstipendiesystem för den individuellt motiverade fortbildningen. Frågan om fortbildningens inriktning m.m. tas upp imotionerna 1989/90:Ub801 (m) yrkande 10, 1989/90:825 (m) yrkande 10 och 1989/90:Ub807 (fp) yrkande 17. Motionärerna framhåller att ämne skunskaper är den viktigaste grunden för lärarens verksamhet. Fort bildningen för lärare bör därför inriktas på ämnesfördjupning. 1 mo tion 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 13 delvis anförs att återkommande ämnesfortbildning bör vara en förutsättning i all lärarutbildning. 1* 1989/90. Utskottetinstämmer i regeringens uppfattning att lärares möjligheter l989/90:UbU12 tillfortbildning bör förbättras. Genom del avtal som parterna på det statligaområdet har träffat har förutsättningarna för lärarfortbildningenökat i olika avseenden. Utskottet instämmer vidare i vad som anförs omåterkommande fortbildning i propositionen (s. 23), nämligen att skolpersonalenmåste få "möjlighet att under hela sin yrkesverksamma period regelbundetkomplettera och fördjupa sina kunskaper och fårdigheter i olika avseenden.Sådana utvecklingsmöjligheter är nödvändiga för att öka personalens kompelensoch därmed också kvaliteten i skolarbetet." Frågan om en utökad och delvis förändrad fortbildningbereds inom det s.k. skolprojektet inomulbildningsdeparlemenlel. Något uttalande i enlighet med motionärernas yrkandenanser utskottet inte vara påkallat, varför motionerna 1989/90:Ub801 yrkande10, l989/90:Ub804 yrkande 13 delvis, 1989/90:Ub807 yrkande 17 och l989/90:Ub825yrkande 10 avstyrks. 1 motion l989/90:Ub801 (m) yrkande 11 föreslås alt allalärare bör erbjudas att delta i ämnesinriktad fortbildning om sammanlagt 20poäng . Utskottet hänvisar till beslut (prop.1987/88:100 bil. 10, UbU1987/88:12, rskr. 1987/88:203) om riktlinjer för etttioårigt fortbildningsprogram för lärarna i med anledning av dennya lärarutbildningen. Utskottet finner det inte motiverat att nufattar beslut om ytterligare ett långsiktigt program för lärares fortbildning.Med del anförda avstyrker utskottet motion 1989/90:Ub801 yrkande 11. I motion l989/90:Ub3l7 (vpk) yrkandena 17 och 18 delvisbehandlas bl.a. miljöundervisningen i skolan. Motionärerna anser att miljöundervisningenbör stärkas i både och gymnasieskolan. Miljöfrågorna måsteintegreras på ett naturligt sätt i ett flertal ämnen. Mot denna bakgrundföreslås en ökad fortbildning för lärare i miljöfrågor (yrkande 17). Riksdagenbör under detta anslag anvisa 10 milj. kr. utöver regeringens förslag för attfinansiera fortbildning i miljöfrågor (yrkande 18 delvis). Utskottet utgår från att fortbildning i miljöfrågor såvälsom andra väsentliga frågor kommer att kunna organiseras inom ramen för detprogram för fortbildning som regeringen senare kommer all redovisa förriksdagen. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionl989/90:Ub317 yrkandena 17 och 18 delvis. Även i motion l989/90:Ub204 (s) anförs att behovet avfortbildning av lärare inom miljö- och naturresursområdet är stort. Enligt motionären bör en rikstäckande fortbildningsplan inom miljö- och naturresursområ det utarbetas (yrkande 1). , som enligt motionären bedriver en kvalificerad utbildning inom miljöområdet, bör i samråd med SÖ och UHÄ få i uppdrag att framlägga förslag till en sådan 6 fortbildningsplan(yrkande 2). Utskottet behandlade likalydande yrkanden under föregåenderiks- 1989/90:UbU12 möte (bet. 1988/89:UbU12). Utskottet hänvisade bl.a. tilldet arbete som SÖ och länsskolnämnderna gjort i syfte att förstärka miljöundervisningeni skolan. Frågor om fortbildningens organisation inom skolväsendet bereds inomregeringskansliet. Med del anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1989/90:Ub204. Frågan om fortbildning i datakunskap tas upp i motion1989/90:Ub317 (vpk) yrkandena 19 och 20 delvis. En undersökning om dataundervisningeni skolor har bl.a. visat att endast hälften av eleverna påhögstadiet har fått undervisning i datakunskap. Motionärerna drar denslutsatsen att lärarna saknar nödvändiga kunskaper i dalafrågor och föreslårdärför en förstärkt fortbildning i datakunskap (yrkande 19). börunder detta anslag anvisa 5 milj. kr. utöver regeringens förslag för attfinansiera en förstärkt fortbildning i dalakunskap (yrkande 20 delvis). Utskottet vill först erinra om beslut (prop.1983/84:100 bil. 10, UbU 18, rskr. 222) om att utöka tiden för dataundervisningpå högstadium , motsvarande ca 70lektioner. 1 anslutning till delta beslut om dataundervisning har en eller tvålärare per högstadieskola getts möjlighet att genomgå en kvalificeradfortbildning på dataområdet i syfte att de skall dels kunna föra vidare sinakunskaper till sina kolleger, dels kunna svara för en del avdataundervisningen. I gymnasieskolan ingår datalära som en integrerad del ibl.a. samhällskunskap och matematik. För de lärare i gymnasieskolan ochkommunal vuxenutbildning som skall svara för undervisningen i datalära harhögskolan anordnat olika fortbildningskurser. Sedan datalära infördes i har verksamhetenutvärderats av SÖ. Av utvärderingen framgår bl.a. att en omfattandefortbildning har genomförts i dalakunskap och att de lärare som varbekanta med datatekniken, lärare i naturorienterande ämnen, har varit de som iförsta hand deltagit i de längre fortbildningskurserna. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub317 yrkandena 19 och 20 delvis. I motion 1989/90:Ub247 (fp) yrkande 2 anförs att ämnetidrott i gymnasieskolan har en stor uppgift att fylla när del gäller attförbereda eleverna för inträdel på arbetsmarknaden. Med hänsyn till bl.a. deökande arbetsskadorna i samhället bör enligt motionärerna kunskaperna iergonomi förbättras. Mot bakgrund av brister på detta område i tidigarelärarutbildning anser motionärerna att fortbildning ergonomi för lärare iidrott bör upprätthållas på en hög nivå så länge fortbildningsbehovet kvarstår.Delta bör ges regeringen till känna. Utskottet hänvisar till den nya kursplanen i ämnet idrottför gymna sieskolan som tillämpas från /90. Enligt ämnets mål skall undervisningen bidra till att eleverna "blir medvetna om betydelsen av god arbets- och fritidsmiljö, funktionellt arbetssätt och riktig arbetstek- nik ". Ergonomi och hälsa är ett av fem huvudmoment i 7 Utskottetanser i likhet med motionärerna att lärarnas kunskaper i 1989/90:UbU 12 ergonomiär en viktig förutsättning för undervisningen i idrott enligt den nyakursplanen. Utskottet förutsätter att skolmyndigheterna i sitt tillsynsansvarvidtar åtgärder om lärare i idrott i gymnasieskolan har bristfålliga kunskaperinom området ergonomi. När det gäller att besluta om fortbildningsresursernasanvändning på den enskilda skolan utgår utskottet från att fortbildningsbehovföranledda av nya eller ändrade kursplaner i ämnen prioriteras. Med hänvisningtill det anförda föreslår utskottet att avslår motion 1989/90:Ub247yrkande 2. I motion 1989/90:Ub310 (c) yrkande 10 och l989/90:Ub318(vpk) yrkande 2, båda delvis, föreslås att anvisar medel tillfortbildning för yrkeslärare i anslutning till försöksverksamheten med treårigyrkesutbildning i gymnasieskolan. Motionärerna anser att sådan fortbildning ärangelägen. Enligt motion 1989/90:Ub310 bör anvisa 12 milj.kr. underdetta anslag för fortbildning för yrkeslärare. I motion 1989/90:Ub318 föreslås12,1 milj. kr. för samma ändamål. Utskottet vill erinra om att fortbildning för lärare ianslutning till försöksverksamhet med treårig yrkesutbildning i gymnasieskolankan ske under tid då eleverna har arbetsplatsförlagd utbildning. Under anslagetB 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor beräknas 4,85 milj.kr. förkostnader för s.k. introduktionsfortbildning av lärare i anslutning tillförsöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning. Särskilda medel tillfortbildning för yrkeslärare bör därför inte anvisas under förevarande anslag.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1989/90:Ub310 yrkande 10 och1989/90:Ub3l8 yrkande 2, båda delvis. Enligt motion 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 22 bör medlentill fortbildning under detta anslag i första hand satsas på behöriga lärare itjänst. Enligt motionärerna bör en omfördelning av medel inom anslaget göras såatt 20 milj.kr. av beräknade 35 milj.kr. till särskilda utbildningar förobehöriga lärare m.m. används för ordinarie fortbildning. Utskottet anser att särskilda åtgärder bör vidtas för attklara lärarbristen på kort sikt. Beräknat belopp under detta anslag försärskilda utbildningar för obehöriga lärare m.m. är enligt utskottetsuppfattning väl avvägt. Som föredragande statsrådet påpekar ibudgetpropositionen (s. 22) uppgår tillgängliga ekonomiska resurser förfortbildning för lärare till ca 500 milj.kr. i grundskola, gymnasieskolaoch vuxenutbildning. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motion 1989/90:Ub804 yrkande 22. Beträffande anslagsbeloppet under Fortbildning m.m.föreslår regering en att för /91 anvisar ett reservationsanslag på . Enligt motion 1989/90:Ub825 (m) yrkande 11 bör genomöverföring av medel från anslagen B 2. I och B 11. Bidrag tilldriften av grundskolor m.m. (sammanlagt 423,3 1989/90:UbU12 för /91 samlat underförevarande anslag. I motion 1989/90:Ub3lO (c) yrkande 10 delvis föreslås attriksdagen anvisar 12 milj.kr. utöver regeringens förslag, dvs. 113 882 000 kr.Begärda anslagsökningar i motionerna 1989/90:Ub317 (vpk) yrkandena 18 och 20samt 1989/90:Ub318 (vpk) yrkande 2 (samtliga delvis) beräknas till 27,1 milj.kr., vilket motsvarar ell anslagsbelopp på totalt . Slutligenföreslås i motion 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 21 att anslår 10 milj.kr. utöver regeringens förslag, dvs. för /91. Med hänvisning till vad utskottet anfört i det föregåendeavstyrks yrkandena om medel till fortbildning i miljöfrågor och i datakunskapsamt till fortbildning för yrkeslärare. Likaså avstyrker utskottet förslagenom överföring av medel från vissa anslag till detta anslag. Utskottet föreslårall med bifall till proposition 1989/90:100 och med avslag påmotionerna 1989/90:Ub310 yrkande 10, 1989/90:Ub317 yrkandena 18 och 20,l989/90:Ub318 yrkande 2 (samtliga delvis), l989/90:Ub804 yrkande 21 och1989/90:Ub825 yrkande 11 till Fortbildning m.m. för /91 anvisarett reservationsanslag på . Nationell utvärdering och prov Från detta anslag bekostas framställning av sådanastandardprov för som som avses i 6 kap. 10 § grundskoleförordningen(1988:655), framställning av centrala prov för gymnasieskolan enligt 9 kap. 56§ gymnasieförordningen (1987:743) samt framställning av prov för yrkesinriktadelinjer i gymnasieskolan och prov för vuxenutbildning (komvux) enligtvuxenutbildningsförordningen (1985:288). Vidare utgår medel för att täcka vissakostnader för den nationella utvärdering av elevers kunskaper, fårdigheter ochattityder som tidigare beslutat om (prop. 1986/87:100, UbU1986/87:ll,rskr. 1986/87:146 och prop. 1987/88:100 UbU1987/88:13, rskr. 1987/88:204). Beträffande anslagsbeloppet beräknas del samlademedelsbehovel under anslaget till . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag att till Nationell utvärdering och prov /91 anvisar ett reservationsanslag på . Särskilda insatser inom skolområdet Från anslaget betalas kostnader för statsbidrag enligtförordningen (1987:738) om statsbidrag till särskilda insatser inom skolområdet. SÖ fördelar de medel som anvisats under anslaget mellan länen i huvud sak med utgångspunkt i elevantal i grundskolorna och gymnasieskolor na i resp. län. Länsskolnämnderna fördelar medlen till dels kommuner som tar på sig regionala undervisningsinsatser, dels kommuner som har behov av resurstillskott för undervisning av handikappade och 9 sjukaelever eller elever med andra särskilda behov. Enligtförordningen (1984:75) om regional samverkan i fråga om l989/90:UbU12 undervisningför elever med handikapp är landet indelat i fem planeringsregioner. I varjeregion finns en planeringsberedning som skall samordna och planera insatsernaså att befintliga resurser utnyttjas på bästa möjliga sätt. Vid länsskolnämndenpå varje regions huvudort finns en handikappkonsulent. Dessutom finns vid länsskolnämndernaen regional pedagogisk stödorganisation i form av konsulenter för olikahandikappgrupper. I föregående års budgetproposition (prop. 1988/89:100 s.38 f.) redovisade regeringen förslag till åtgärder när det gäller utbildning iteckenspråk. En åtgärd var att hörande elever med döva föräldrar eller dövasyskon skulle få undervisning i teckenspråk. Utskottet hade inte något atterinra mot regeringens förslag (bet. 1988/89:UbUl2). I motionerna 1989/90:Ub253 (s) och 1989/90:Ub287 (fp)föreslås att personkretsen för teckenspråksundervisning skall vidgas, så attäven hörande barn till hörsebkadade teckenspråksanvändande föräldrar ellersyskon får sådan undervisning. Motionärerna anför att allt fler hörselskadadepersoner numera använder teckenspråk för att få en säkrare socialkommunikation. Utskottet vill först erinra om att planeringsberedningarnahar ett samordningsansvar för utbildningsinsatserna för teckenspråksundervisningenför hörande elever med döva föräldrar eller syskon (jfr bet. 1988/89:UbU12).Denna undervisning, som startade /89, genomförs inom ramen för deregionalt tillgängliga resurserna som anvisats för planeringsberedningarnasverksamhet. Utskottet har inhämtat att antalet hörande elever i grundskolanoch gymnasieskolan till hörselskadade föräldrar eller syskon kan beräknas tillca 2 500 elever. Uppgiften är dock osäker. Med utgångspunkt i SÖ:s kalkyler förteckenspråksundervisning (jfr bet. 1988/89:UbU3 s. 4) kan behovet avundervisningsvolym beräknas till ca . Kostnadenberäknas till ca 10,5 milj.kr. Motionärerna anvisar inga medel tillfinansiering av kostnaderna för utbildning i teckenspråk för hörande elevertill hörselskadade föräldrar eller syskon. Med del anförda avstyrker utskottetmotionerna /90:Ub253 och 1989/90:Ub287.