bet · GD01JuU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Genom proposition 1989/90:79 barregeringen () deb föreslagit att godkänner 1. de riktlinjer för tillsättning avdomartjänster efter en skicklighetsbedömning som förordas i avsnitt 2.1 ipropositionen och 2. de riktlinjer i fråga om enavkortad och sammanhållen domarutbildning som förordas i avsnitt 4.1 ipropositionen, deb berett tillfalle att ta del av vad som iövrigt anförts i propositionen om meritvärderingen och domarbanan. Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:79 l989/90:Jul6 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtjänsteför-slagsnämndens sammansättning. 1989/90:Jul7 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen med underkännande av propositionens riktlinjer hos regeringenbegär all den s.k. domstolskommillén ges i uppdrag alt närmare utredaförutsättningarna för ett ändrat tillsättningsförfarande för samtligado-marijänster m.m. efter de riktlinjer som anges i motionen. 1989/90:Jul8 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättningav domare och om domarbanan. 1989/90:Jul9 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omledigkungörande av samtliga domartjänster samt yttrande avijänsteförslagsnämnden, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts beträffandedomares yrkesskicklighet. 1 1989/90. 1989/90 JuU25 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:JuU25 motionen anförts om behovet avkvoteringsregler, 4. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vård avbarns meritvärde vid skicklighetsbedömningen, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna alt det i skallingå minst en representant för allmänheten. Motion väckt med anledning av proposition 1988/89:95 1988/89:Ju26 av () vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av alt återställa förtroendet till rättsväsendel. Motioner väckta under allmän inotionstid 1988/89:Ju401 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omutnämning av domare. l988/89:Ju406 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom förbättrade anställningsvillkor för domare. 1989/90:Ju809 av . (fp) vari yrkas 9. att begär alt regeringen ger domstolsuiredningen tilläggsdirektiv att utreda möjligheterna till en ändrad karriärgång enligt vadi motionen anförts, 12. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om meritvärdering och taklen i domarutbildningen. beslutade regeringen att ökad vikt skulleläggas vid sökandenas skicklighet vid tillsättningen av statligt regleradetjänster. Det nya synsättet kom till uttryck genom en ändring i 7 a § anställningsförordningen(1965:601). Enligt regeln i dess då erhållna lydelse skall tjänstetillsättningske på grundval främst av skickligheten om det inte finns särskilda skäl förnågot annat. De nya reglerna trädde i kraft . De nya principerna lagfåstes, efter elt uttalande avriksdagen, genom en ändring i 4 kap. 3 § lagen (1976:600) om offentliganställning () med ikraftträdande (prop. 1985/86:116, AU17,rskr. Frågan omsärskilda meritvärderingssystem diskuterades i samband 1989/90:JuU25 med 1985års reform, och i förordningsmotiven (1985:3) konstaterades att det inom fleramyndigheter och sektorer tillämpades fasta karriärvägar och interna system förrekrytering, utbildning, meritvärdering m.m. Detta gällde t.ex. och gälleralltjämt domarbanan. uppdrog regeringen åt en särskild utredare attöverväga hur de nya principerna skulle slå igenom vid tillsättning av domartjänster(dir. 1987:36). Utredaren fick också till uppgift att göra en förutsättningslösutredning om domarkarriären. Bakgrunden i den delen var dels meritvärderingenssamband med domarbanan, dels de diskussioner som hade förts om domarbanansdragningskraft. Utredningen, som antog namnet domarutredning,överlämnade siu betänkande (SOU 1988:53) Domarbanan Utbildningoch meritvärdering. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringens förslag ochbedömningar i propositionen grundar sig på betänkandet och remissbehandlingenav det. Vid tillsättning av statlig tjänst skall, enligt 11 kap. 9§ andra stycket regeringsformen, avseende fastas endast vid sakliga grunder,såsom förtjänst och skicklighet. Med förtjänst förstås främst den efter hand förvärvadeförtrogenheten med tjänstens krav och rutiner. Förtjänsten mäts vanligen itjänstgöringstid. Skicklighetsbegreppet tar sikte på allmänna och speciellainsikter av betydelse för befattningen, såsom studiebakgrund och utbildningsmeriter,samt lämpligheten för befattningen. Ordinarie domarljänster tillsätts av regeringen efter utom när del gäller de högsta domartjänsterna yttrande . har förtjänsten normalt varit utslagsgivande närdet gäller tillsättning av tjänster i den s.k. rådsklassen (tjänst somhovrättsråd och kammarrättsråd saml tjänst som rådman i tingsrätt ochlänsrätt). Här tillämpas med andra ord ett turordningssystem. Övrigadomartjänster tillsätts redan nu efter en skickJighetsbedömning. I propositionen föreslås att sökandenas skicklighet skallsältas främst bland de sakliga grunder som skall beaktas vid all tillsättningav ordinarie domartjänster. Skicklighetsbedömningen skall innefatta en samladbedömning av sökandenas teoretiska och praktiska utbildning, yrkeserfarenhetoch personliga egenskaper, och bedömningen skall avse sökandenas lämplighet förjust den sökta tjänsten. Vid lika skicklighet skall i princip förtjänsten varautslagsgivande, och denna bör beräknas med utgångspunkt i all tidigareanställning och inte enbart i tiden på domarbanan. Vidare aviserar regeringen sin avsikt att utökaijänsteförslagsnämn den med en ledamot med erfarenhet av domstolsarbete. Ledamoten skall utses efter förslag av (TCO- S). r 1989/90. Slutligen föreslås en förkortning av domarulbildningen. Liksom 1989/90:JuU25 hittillsskall domarutbildningen bestå av tre obligatoriska moment, nämligenaspiranlljänstgöring, underrättstjänstgöring och adjunktions-Ijänstgöring. Densammanlagda tidsåtgången föreslås bli och . Det nuvarandekravet på viss tids tjänstgöring i överrätt som fiskal tas bort, och avsiktenär att domarulbildningen skall koncentreras och fullgöras i ett sammanhang. De nyareglerna föreslås börja tillämpas den . Turordningssystemet innebär dels att den som inträtt pådomarbanan och genomgått de obligatoriska moment som ingår i karriären framtill assessorsförordnandet också skall få en ordinarie domartjänst,dels alt förtjänsten är avgörande vid tillsättningen. Systemet är av gammalhävd och sattes inte allvarligt i fråga |se t.ex. 1943 årsdomarutrednings belänkande (SOU 1946:57) och domarulredningsbelänkande (SOU 1959:17)|. I belänkandet (SOU 1974:96) En öppnare domarbanaföreslog emellertid domarul-redning alt turordningssyslemet skullefrångås. Förslaget innebar att den som sökt sig lill domarbananskulle förlora sin anställning inom domstolsväsendet när väl den grundläggandedomarutbildningen hade avslutats. Tanken var att den domarutbildade skulle sökasig lill andra juridiska verksamhetsområden och där förvärva erfarenheter för altsedan återvända lill domstolsväsendet och söka ordinarie domarljänst.Utredningen föreslog också ett friare merilvär-deringssystem därturordningssyslemet gavs ett mer begränsat utrymme och riktlinjer drogs upp förjämförelsen av olika sökandes meriter. förslag mötte stark kritik underremissbehandlingen och det kom inte att genomföras. 1 en 1984 upprättadpromemoria aktualiserades frågan om meritvärderingen vid tillsättning av domartjänsterpå nytt, men inte heller då ledde övervägandena fram lill förslag om nyaregler. Som nämnts ovan var frågor om särskildameriivärderingssyslem sedan aktuella i samband med reform, och ibudgetpropositionen förutskickades mer långsiktiga lösningar när detgällde domarkarriärens utformning (prop. 1984/85:100, bil. 4, s. 86). I 1987års budgetproposition konstaterade departementschefen all en av utgångspunkternaför det långsiktiga arbetet med att lösa uppkomna problem på domarbanan, såsombanans sviktande attraktionskraft, var meritvärderingsreglerna. Han ansåg attom man på ett mera renodlat sätt övergick lill all sätta skickligheten framförförtjänsten vid domar-tillsättningar torde detta få positiva återverkningar pådomarbanan (prop. 1986/87:100, bilaga 4 s. 66). Domarbanans utformning har varit aktuellockså i andra sammanhang, bl.a. i samband med att svårigheter att rekrytera tillräckligt kvalificerade fiskalsaspiranter till domarbanan uppmärk- , sammatsoch antalet avhopp bland yngre domare ökat. inleddehösten 1986 ett projekt som syftade lill att analysera omfatt- 1989/90:JuU25 ningen avoch orsakerna till avhoppen från domarbanan samt därmed sammanhängande frågor.Resultatet av projektet redovisades i en rapport (DV Rapport 1987:1) somavlämnades till . Av rapporten framgick bl.a. att antaletaspirantansökningar hade minskat med mellan åren 1981 och 1986.Under samma period fördubblades antalet avhopp. En senare uppföljning visadeall den nedåtgående trenden i fråga om antalet aspirantansökningar fortsatteunder , medan en viss minskning av antalet avhopp registrerades dettaår. 1 rapporten drogs slutsatsen, på grundval av en iprojektarbetet ingående enkät lill fiskaler m.fl., alt det varlöneförhållandena och domarkarriärens utformning som låg bakom svårigheternaatt rekrytera och behålla domarpersonal. I rapporten konstaterades dock attbilden var mångfasetterad och att också andra faktorer, t.ex. familje-ochbostadssituationen, var av stor betydelse. Som redanframgått fick utredningen i uppdrag alt göra en förutsättningslös utredning omdomarkarriären. 1 samband med budgetbehandlingen kommenteradeutskottet kortfattat nyssnämnda rapport och rapporten varaktuell också . Då ville utskottet inte genom några särskilda uttalandenföregripa arbetet i domarulredningen men fann det ändå påkallat att i linjemed vad utskottet uttalat understryka att det var angeläget attåtgärder av flera olika slag vidtogs för att stävja den utveckling somskildrades i rapporten (se JuU 1986/87:25 s. 3 f och JuU 1987/88:29 s. 3 O- Ordinarie domarljänster tillsätts som ovan framgått avregeringen. De högsta domartjänsterna bl.a. justitieråd, regeringsråd ochpresidenterna i överrätterna tillsätts direkt utan att kungöras lediga ochulan förslagsförfarande; yttrande från ijänsteförslagsnämnden inhämtas inteheller. I dessa fall sker tillsättningen alltså efter ett kallelseförfarande.Övriga domarljänster tillsätts efter ansökningsförfarande, där Ijänsteförslagsnämndenbereder tillsättningsärenden och avger förslag till regeringen. Tillsättningsprinciperna har utvecklats så attskickligheten numera anses utslagsgivande i fråga om alla ordinariedomartjänster utom tjänsterna i rådsklassen. Detta innebär alt bl.a.domstolschefer, lagmän i hovrätt och kammarrätt, chefsrådmän och viceordförande på avdelning i hovrätt och kammarrätt utnämns utifrån enskickJighetsbedömning. Detsamma gäller naturligtvis de högsta domartjänsterna. Fördomartjänslerna i rådsklassen har förtjänsten däremot alltjämt 1989/90:JuU25 avgörandebetydelse, och meritvärderingen inskränker sig i stort sett till att slå fastom sökanden är tillräckligt skicklig för alt bli ordinarie domare. I flera motioner framförs kritik mot del här angivna systemet.Sålunda begärs i motion Jul7 alt skall underkänna propositionensriktlinjer och att domstolsuiredningen skall få i uppdrag att utreda bl.a. etttillsättningsförfarande som går ut på att regering och riksdag i föreningskulle utnämna alla ordinarie domare. Beslutet om tillsättning skulle, enligtmotionärerna, fattas av ett av utsett organ efter detatt tillsättningen beretts i en nämnd som utsetts av regeringen. Också imotionerna JulS och Ju40l framförs tankar om bl.a. all genom medverkan utifrånsäkerställa en så fullödig domarkår som möjligt. Motionärerna tar särskiltsikte på förfarandet vid tillsättningen av de högsta domarljänsterna och kräveren annan ordning än det nuvarande kallelseförfarandet. Ulskoltet vill för sin del bestämt la avstånd från ensådan ordning som skisseras i motionerna. Den skulle inte endast innebära ettavsteg från regeringsformens regler om tillsättning av domarljänster. Denskulle också enligt utskottets uppfattning oundvikligen komma all medföra enpolitisering av tillsättningsförfarandet, som skulle kunna få svårakonsekvenser för tilltron till rättsväsendet. Utskottet kan inte heller eljestfinna skäl att förorda ytterligare utredning i de hänseenden som aktualiserasi motionerna. I denna del konstaterar utskottet att frågan om domarbanansutformning blivit grundligt genomlyst under elt mångårigt arbete i flerautredningar och att den nu är mogen för avgörande. Utskottet avstyrker härbehandlade motionsyrkanden. Frågor kring tillsältningsförfarandei tas upp också imotion Ju 19. Motionärerna anser att även de högsta domartjänslerna skalltillsättas efter ett kungörelseförfarande med förslag frånijänsteförslagsnämnden. När liknande frågor tidigare behandlats (se JuU 1983/84:24och 1987/88:29) har konstaterats att beredningen av ärenden om tillsättning avdomarljänster ankommer på regeringen enligt grundläggande regler iregeringsformen, och utskottet har då inte funnit anledning tillstyrka enändring i beredningsförfarandet. Utskottet har alltjämt denna inställning, och utskottetavstyrker alltså bifall till motion Ju 19 i här behandlad del. I fråga om huruvida förtjänsten eller skickligbeten skallväga tyngst vid tillsättningar av alla domartjänster gör utskottet följandeöverväganden. När det gäller det stora flertalet domarljänster ger detnuvarande systemet, som justitieministern framhåller (s. 4), inte utrymme föralt i det enskilda tillsättningsärendet välja den som är lämpligast för tjänsten.Denna ordning framstår enligt utskottets mening som förlegad och oförenlig meddet synsätt som kommit till uttryck reform; nämligen att det liggeri statens och allmänhetens intresse alt varje tjänst utövas av den som ärskickligast och mest lämpad för tjänsten. Dessaintressen gör sig självfallet särskilt starkt gällande när det gäller 1989/90:JuU25 domartjänsterna.Som justitieministern framhåller (s. 5) måste det för allmänheten le sigmärkligt att ett så viktigt ämbete som domarens tillsätts enligt ettturordningssystem, medan man beträffande snart sagt alla andra arbeten inomsåväl den offentliga som den den privata sektorn söker välja den skickligaste.Utskottet kommer sålunda till samma slutsals som justitieministern, dvs. attdet nu är dags att ta steget fullt ut och sätta skickligheten främst vidtillsättning av alla ordinarie domarljänster. Genom detta ställningstagandeblir önskemålet i motion Ju809 i denna del tillgodosett. I motion Jul9 framförs synpunkter påskicklighetskriteriels innebörd m.m. I motionen understryks alt det ärnödvändigt att domarnas kunskaper om icke-juridiska problemställningar ökar.Vidare framförs krav på kvoteringsregler i syfte att garantera en bredaredomarrekrytering. Slutligen förs i motionen fram önskemål om att ledighet förvård av barn skall vägas in i skicklighelsbedömningen. Utskottet vill först, i likhet med justitieministern (s.10), konstatera att domaryrkel ställer stora krav på domarens människokännedom,kunskaper om samhället och förmåga att föra komplicerade rättsliga resonemang.Det är uppenbart att erfarenhet av verksamhet utanför domstolarna kan varaberikande i dessa hänseenden. Delta gäller naturligtvis främst erfarenhet avannat juridiskt arbete, men också andra erfarenheter måste tillmätas betydelse.T.ex. måste det, som utskottet ser det, vara av värde för en tingsrällsdomareatt ha mer direkt erfarenhet av t.ex. kriminalvård eller socialvård. Somjustitieministern framhåller (s. 8) skall värderingen av sökandens skicklighetgrundas på en helhetsbedömning av all erfarenhet som är av betydelse i ärendet.Hit hör teoretisk och praktisk utbildning, personliga egenskaper samlkunskaper och fardigheter som har förvärvats i offentlig eller privatanställning eller i egen verksamhet. Enligt utskottets uppfattning får motionskravet om domareskunskaper anses tillgodosett genom vad som anförts, och det saknas alltsåanledning för att göra ett sådant uttalande om domaresyrkesskicklighet som begärs i motion Ju 19. Motionsönskemålet om en bredare domarrekrylering är i ochför sig lovvärt, men utskottet måste ta avstånd från tanken på kvoteringsregler.Sådana regler skulle direkt motverka den ordning som utskottet i det föregåendeställt sig bakom, nämligen alt varje tjänst skall tillsättas med den sökandesom är mest kvalificerad för tjänsten. När det gäller molionsönskemålet i fråga om ledighet förvård av barn delar utskottet justitieministerns uppfattning (s. 12) alt del skulle föra för långt alt låta vård av barn bli en merit i sig för en domartjänst. En sådan ordning skulle också strida mot det skicklighetskrilerium som utskottet i det föregående ställt sig bakom. En annan sak är att vård av barn kan utveckla omdöme och andra personliga egenskaper som skall vägas in i skicklighelsbedömning. Den erfarenhet som en sökande förvärvat genom vård av barn kan sålunda indirekt komma att få betydelse vid en tillsättning. Utskottet vill också erinra om att 7 ledighet för vård av barn enligt gällande regler |se förordningen (1985:325)om tillgodoräknande av tid för föräldraledighet vid tillsätt- 1989/90:JuU25 ningen avstatligt reglerade tjänster] räknas som arbetad tid vid beräkning avförtjänsten. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju 19 i nu behandlade delar. består av ordförande, viceordförande och sju andra ledamöter [2 § förordningen (1988:318) med instruktionför ], ledamöterna utses avregeringen för en lid av högst . För varje ledamot utom ordförandenutses också en ersättare. De ordinarie ledamöterna utgörs avgeneraldirektören i , som också är ordförande, ordförandena ihögsta domstolen och regeringsrätten, presidenten i försäkringsöverdomstolen,en hovrättspresident och en kam-marrättspresidenl samt ytterligare treledamöter. Dessa tre ledamöter, som utses efter förslag av Förbundet förjurister, samhällsvetare och ekonomer () och , ärför närvarande en kammarrättslagman, en i tingsrätt och en ilänsrätt. När det gäller utseende av de nuvarande ledamöternaföreslås endast marginella förändringar i syfte att också i fortsättningengarantera såväl tingsrätterna som länsrätterna representation i nämnden. Härutöver aviserar regeringen sin avsikt att utökatjänsteförslagsnämnden med en ledamot som skall utses efter förslag av TCO-S. I motion Ju 16 uttalas stöd för att en representant förTCO-S bör ges plats i nämnden, men motionärerna tar avstånd från tanken på enutökning av antalet ledamöter. I motion JulS föreslås att ordföranden i Sverigesadvokatsamfund och en representant för de juridiska fakulteterna skall beredasplats i nämnden i stället för en representant för TCO-S. I motion Ju 19 framförs önskemål om en ytterligareutökning av bereda plats för en representant för allmänheten. i sin nuvarande sammansättning har,som justitieministern framhåller (s. 15), fungerat väl. När del gäller frågan om en företrädare för TCO-S bör haplats i nämnden bör noteras alt domstolsarbetet i stor utsträckning är ettlagarbete som utförs av domare, notarier och kanslipersonal gemensamt, och attdet alltså är viktigt att domarna har ett gott samarbete med övrig personal.Mot den bakgrunden anser utskottet, i likhet med justitieministern, att det ärmotiverat att bereda TCO plats i tjänsteförslagsnämnden. Härigenom kommerandra personalkategoriers synpunkter på tjänstetillsättningarna att kunna lastill vara på ett bättre sätt än . Utskottets ställningstagandeinnebär att utskottet avstyrker bifall till motion JulS i denna del. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom tanken i motionJu 16 på att den här förordade förstärkningen av nämnden skulle genomföras utanalt antalet ledamöter utökas. Enligt utskottets uppfattning är det lämpligtatt flertalet domstolskategorier såsom nu är fallet är represen- 1989/90:JuU25 terade inämnden, och utskottet kan inte ställa sig bakom någon inskränkning härvidlag.Utskottet avstyrker således bifall lill motionen. Inte heller kan utskottet stödja förslaget i motion JulSom att bl.a. ordförande skulle la plats i nämnden. Sjrftet ärenligt motionären att ytterligare befåsta nämndens opartiskhet. Utskottetanser för sin del att nämndens sammansättning är och också i fortsättningenkommer att vara sådan alt det inte finns risk för att besluten skullepåverkas av andra än rent sakliga hänsynstaganden. Av samma anledning avstyrker utskottet också bifall lillyrkandet i motion Ju 19 om en representant för allmänheten. I den delen villutskottet, i anslutning till vad som anförs i motionen, framhålla alt endomares förmåga alt t.ex. samtala med parterna och förklara vilka regler somgäller ingår som ett naturligt led i skicklighetsbedömningen, nämligen när detgäller om sökanden har de personliga egenskaper som krävs av en god domare. Domarutbildningen och domarkarriären i de allmännadomstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna är efter 1979 årslänsrättsreform uppbyggd efter samma principer. Den som vill träda in pådomarbanan har att efter juris kandidatexamen och notariemeritering söka tjänstsom aspirant i hovrätt eller kammarrätt. Som aspiranter antas bara sökande somförväntas klara provtjänstgöringen. Är tjänstgöringen godkänd förordnas aspiranten av överrällenlill fiskal. Därefter tjänstgör fiskalen ytterligare i överrällen ochförordnas därefter till fiskal i en tingsrätt eller en länsrätt för atttjänstgöra där . För framför alll hovrättsfiskalerna blirtjänstgöringen i underrätt ofta betydligt längre. Nästa obligatoriska moment är adjunktion i överrätten.Fiskalen tjänstgör då som ledamot. Efter godkänd adjunklionsljänstgöring, vilketinnebär slutligt godkännande för domarbanan, förordnas fiskalen till assessor.För att bli förordnad lill assessor krävs alt fiskalen förutomunderrättsljänstgöringen har tjänstgjort i överrätt och nio månaderefter fiskalsförordnandet, varav som fiskal och minst nio månadersom adjungerad ledamot. De obligatoriska inslagen i domarkarriären från inträdetsom aspirant i överrätt till assessorsförordnandet tar formellt och tremånader. Ofta brukar det dock ta till assessorsförordnandet. Framförallt gäller detta i de allmänna domstolarna, där det som regeldröjer från börjedagen i hovrätt till dess att adjunktion kanpåbörjas. 1 propositionen föreslås att domarutbildningen liksomhittills skall innehålla de tre obligatoriska momenten aspiranlljänstgöring,under-rältsljänstgöring och adjunklionsljänstgöring. Tjänstgöringstiderna bör iprincip motsvara minimitiderna för varje obligatoriskt moment. Mini-mitidernabör vara för aspiranlljänstgöring , för under- rättstjänslgöringett år och för adjunktion . Det nuvarande 1989/90:JuU25 kravet påviss tid som fiskal i överrätt las bort. Utbildningen skall koncentreras ochgenomföras i ett sammanhang. Det finns enligt utskottets uppfattning flera skäl somtalar för den ordning som föreslås i propositionen. Inte minst är det, som framhålls i motiven tillregeringsformen, av stor betydelse att så stor del som möjligt av den dömandeverksamheten utförs av ordinarie domare. Det är alltså generellt settangeläget att öka andelen ordinarie domare och minska andelen övriga domare,vilket regeringsförslaget bör leda lill (se SOU 1988:53 s. 131 ff). Vidare ärdet mot bakgrund av nyssnämnda uttalande självklart att en strävan måste varaatt minska andelen domare i underrätt som inte avslutat sin domarulbildning.Det är inte heller, som justitieministern framhåller (s. 20),tillfredsställande att den prövning av en persons lämplighet för domaryrket somskall göras efter det sista obligatoriska momentet i domarutbildningen kommerefter det att han eller hon tjänstgjort som domare.