bet · GD01KU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Bestämmelserom röstning i vallokal finns i 9 kap. vallagen. att väljaren är upptagen som röstberättigad i röstlängden och att haninte redan röstat. Valkuverten läggs därefter i valurnorna. Poströster tillförsvalmaterialet sedan röstningen avslutats efter kontroller enligt 13 kap. 3 §. 1det fall väljaren röstat i vallokalen läggs poströsten åt sidan. Riksskatteverkettog i sin utvärdering av erfarenheter års val upp bl.a. frågan oms.k. RSV förordade emellertid inte att rätten att dubbelröstaskulle upphävas. Utvärderingen överlämnades av som inte heller föreslog några ändringar som rördemöjligheten till ångerröstning. nu aktuella motionen föreslås att den som redan poströstat inte på nyttskall få utöva sin rösträtt på valdagen i vallokalen. Utskottet får erinra omatt denna fråga togs upp till behandling av med anledning averfarenheter års val men inte föranledde förslag till några ändringari vallagens regler. Utskottet finner inte anledning tillstyrka motionsförslaget.Motion K710 avstyrks. I motion 1988/89:K711 av och (båda m) hemställs att beslutar om ändring av valkretsindelningen iMalmöhus län för val till . Motionärerna anser att nuvarande indelningär otidsenlig och bör göras om med hänsyn till samhällsutvecklingen. Gällande regler, m.m. För val till är riket indelat i 28 valkretsar. 1de flesta fall utgör länet en valkrets. Enligt 2 kap. 1 § vallagen utgör ,, och Lunds kommuner en valkrets (fyrstadskretsen) ochMalmöhus län i övrigt en valkrets. Frågan om valkretsindelningen behandlades av personvals-och valkretsutredningen (Ju 1974:19) som 1977 föreslog ny indelning i tregeografiskt sammanhängande valkretsar. Förslaget utreddes vidare av en särskildutredare som förordade (Ds Ju 1980:3) en sådan lösning. Förslaget har intefullföljts genom någon proposition. (SOU 1987:6) hade i uppdrag attbehandla frågan. Kommittén lade eniellertid inte fram något förslag tilländring under hänvisning till att någon allmän uppslutning från partiernas sidainte kunde skapas. Justitieminister anförde vid ett frågesvarden att hon inte avsåg ta något initiativ i frågan med hänsyn tillatt förslaget prövats av folkstyrelsekommittén. Motsvarande motionsförslag har behandlats vid ett flertaltillfållen . utredde frågan men lade intefram något ändringsförslag under hänvisning till att någon allmän uppslutningfrån partiernas sida inte kunde uppnås. Utskottet får med hänsyn till attfrågan varit föremål för parlamentarisk prövning avstyrka motion K711. Valsedlar på miljövänligt papper I motion 1988/89:K712 av och (båda fj3) hemställs med hänvisning till motion 1988/89;Fi712 att riksdagenbeslutar att valsedlarna val trycks på miljövänligt papper.Motionärerna anser att det borde vara en självklarhet att man vid valet 1991använder miljövänliga valsedlar. Enligt uppgifter från chefen för riksskatteverketsvalsektion har frågan om användning av miljövänligt papper i det omfattandevalmaterialet varit aktuell i verket . Redan vid valet 1988företogs upphandling av flertalet valsedlar och valkuvert med miljövänligt papper.Endast de vita valsedlarna kunde inte då tas fram i miljövänligt papper. Införupphandlingen av material till val torde även de vita valsedlarnakunna bli miljövänliga. Ärendet har vissa kostnadseffekter men man räknar medatt frågan går att lösa. Som framgår av den ovan lämnade redovisningen av uppgifterfrån har åtgärder redan vidtagits för användning av miljövänligtpapper i valmaterialet. Utskottet anser detta tillfredsställande. Någotsärskilt initiativ från sida är således inte erforderligt. MotionK712 avstyrks under hänvisning härtill. 1. beträffande röstning i utlandet attriksdagen avslår motion 1988/89:K210 yrkande 5, 2. beträffandebudröstning såvitt avser vårdare att avslår motion 1988/89:K702, 3. beträffandebudröstning såvitt avser "sambo" att avslår motion1988/89:K708, 4. beträffandevallokalens tillgänglighet att avslår motion 1988/89:K703, 5. beträffande utjämningsmandat i valkretsindeladekommuner m.m. att avslår motionerna 1988/89:K705, 1988/89:K706, 1988/89:K709och 1988/89:K713, 6. beträffandenomineringsförfarandet att avslår motion 1988/89:K707, attriksdagen avslår motion 1988/89:K710, 8. beträflandevalkretsindelningen i att avslår motion 1988/89:K711, 9. beträffandevabedlar på miljövänligt papper att avslår motion 1988/89:K712. Närvarande:Olle (), (), 1989/90:KU4 (s), KurtOve (), (), (), Hans Nyhage(m), (), (), (vpk), HansLeghammar (mp), (), (). (), (), () och Budröstning såvitt avser vårdare (mom. 2) (), (), Hans Nyhage (m),Hans Leghammar (mp). (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "motion K702" bort haföljande lydelse: Utskottet vill starkt understryka vikten av att så mångasom möjligt kan avge sina röster i de allmänna valen. Olika former avbudröstning är härvidlag ett viktigt komplement till den personliga röstavgivningen. är det av största vikt att'skapa garantier föratt riskerna för otillbörlig påverkan vid budröstning undanröjs. Vidare är detav stor betydelse att reglerna är så utformade, att röstmottagarna på så säkraoch likformiga grunder som möjligt kan avgöra om den som tjänstgör som budskall accepteras eller ej. Det är olyckligt med olikartad praxis mellan olikaröstmottagare. Tvister om valförrättarnas beslut kan dessutom leda tillöverklaganden och i vissa fall omval. Erfarenheten visar att problem särskilt uppkommit vadgäller budröstning genom vårdare. missbruk har förekommit, i några fallbeivrade vid domstol. Det har också i övrigt rått stor osäkerhet om vad somskall avses med ett vårdnadsförhållande. Genom den reform som leder till att institutetomyndigförklaring upphört kommer i fortsättningen många av de personer som är omyndigförkJarade att ha rösträtt. Detta leder till en ökning avbud-röstning genom vårdare, varför det nu är särskilt motiverat att införavissa klargörande bestämmelser i vallagen. Dessa ökar rättssäkerheten för denenskilde och underlättar för valförrättaren att avgöra om envalsedelsförsändelse skall godtas eller avvisas. Utskottet anser därför i likhet med vad som anförts imotionen att det föreligger behov av att komplettera föreskrifterna i 11 kap. 3§ vallagen på det sätt som föreslås i motion 1988/89;K702. deb att moment 2 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande budröstning såvin avservårdare att med bifall till motion 1988/89:K702 beslutar att 11 kap.3 § vallagen (1972:620) skall ha i bilaga som reservanternas förslag betecknadelydelse. 2.Utjämningsmandat vid kommunfullmäktigval i 1989/90:KU4 valkretsindeladekommuner (mom. 5) (), (vpk), Hans Leghammar (mp),(fja), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Frågor om" och på s. 10 slutar med "och K713" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att det är viktigt att åtgärder vidtas isyfte att förbättra proportionaliteten i de kommunala valen. Demokratiberedningenhar i sin utredning av det kommunala valsystemet kommit fram till att ettvalsystem med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat skulle innebära störrerättvisa. Beredningens majoritet ansåg visserligen att en sådan förändringendast skulle ge smärre förbättringar. I ett sammanhang som detta är det dockenligt utskottet angeläget att varje möjlighet till förbättring tas till vara.Riksdagen bör därför nu uppdra åt regeringen att utarbeta regler för övergångtill ett valsystem med utjämningsmandat i valkretsindelade kommuner. Utskottetförordar således bifall till de i det föregående redovisade motionsyrkandenagällande utjämningsmandat. deb att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffande utjämningsmandat vid kommunfullmäktigvali valkretsindelade kommuner attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:K705, 1988/89:K706 yrkande I,1988/89:K709 och 1988/89;K713 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Utjämningsmandat vid kommunfullmäktigval ivalkretsindelade kommuner (mom. 5) , Hans Nyhage och (alla m)anför: Vårt ställningstagande till motionerna rörande ändratvalsystem i kommunfullmäktigval i valkretsindelade kommuner innebär inte attvi anser att denna fråga därmed skall läggas åt sidan. Vi är av denuppfattningen att det vore värdefullt att i annat lämpligt sammanhang fåytterligare belysta de effekter som införandet av utjämningsmandat och någonform av småpartispärr för med sig. Lag omändring i vallagen (1972:620) Härigenom föreskrivs att 11 kap.3 § vallagen skall ha följande lydelse. 1989/90;KU4Bilaga Reservanternas förslag till lydebe Väljare, som på grund av sjukdom, rörelsehinder eller högålder ej kan inställa sig i vallokalen för det valdistrikt där han är upptageni röstlängd eller, om han vistas utomlands, hos närmaste utlandsmyndighet därröstning äger rum, får lämna valsedel genom bud. Bud får den vara som ärväljarens barn, barnbarn, fader, moder eller syskon eller hans vårdare och somfyllt . Sådan valsedelsförsändelse anordnas på följande sätt. Väljaren lägger för varje val självin sin valsedel i ett innerku-vert. I närvaro av budet och ett vittne läggerhan sedan in iordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert förvalsedelsförsändelse och tillsluter detta. Därefter tecknar väljaren påytterkuvertet försäkran på heder och samvete att han förfarit på detta sättsamt att han av anledning som anges i första stycket ej kan inställa sig förröstning i vallokalen för valdistriktet eller hos utlandsmyndigheten. Budetoch vittnet intygar skriftligen att väljaren egenhändigt undertecknatförsäkran samt att något förhållande som strider mot innehållet ej är känt fördem. Vittne skall ha fyllt . Väljarens make eller barn eller makens barnfår ej vara vittne. Väljare, som på grund av sjukdom, rörelsehinder eller högålder ej kan inställa sig i vallokalen för det valdistrikt där han är upptageni röstlängd eller, om han vistas utomlands, hos närmaste utlandsmyndighet därröstning äger rum, får lämna valsedel genom bud. Bud får den vara som ärväljarens barn, barnbarn, fader, moder eller syskon eller hans vårdare och somfyllt . Vårdare är den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sättger väljaren vård av mer varaktigt slag. Sådan valsedelsförsändelse anordnas påföljande sätt. Väljaren lägger för varje val själv in sin valsedel i ettinnerkuvert. 1 närvaro av budet och ett vittne lägger han sedan in iordningställdainnerkuvert i ett ytterkuvert för valsedelsförsändelse och tillsluter detta.Därefter tecknar väljaren på ytterkuvertet försäkran på heder och samvete atthan förfarit på detta sätt samt att han av anledning som anges i förstastycket ej kan inställa sig för röstning i vallokalen för valdistriktet ellerhos utlandsmyndigheten. Budet och vittnet intygar skriftligen att väljarenegenhändigt undertecknat försäkran samt att något förhållande som strider motinnehållet ej är känt för dem. Vårdare skall ange i vilket vårdnadsförhållandehan står till välja- Nuvarandelydebe Reservanternas förslag till lydebe Vittne skall ha fyllt . Väljarens make ellerbarn eller makens barn får ej vara vittne. 1989/90:KU4 Bilaga Denna lag träder i kraftden .