bet · GD01KU15 · 1989-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet fyra motioner frånden allmänna motionstiden vari begärs en översyn avjustitiekanslersämbetet. har beretts tillfålle att yttra sigöver motionerna. Justitiekanslern har företrätt inför utskottet.Konstitutionsutskottet förordar att en översyn av ämbetet kommer till stånd. 1988/89:K210 av m.fl. (fp) vari yrkas 12. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts angående behovet att förändra JK:s uppgifter. 1988/89:K222 av m.fl. (m) vari yrkas 16. att hos regeringen begär utredning om JK:suppgifter i enlighet med vad som i motionen anförts. 1988/89:K248 av tredje vice talman m.fl.(c) vari yrkas att beslutar av regeringen begära tillsättandet av.enparlamentarisk utredning om i enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:K502 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen låter göra en översyn av uppgifteroch organisation. l samtliga motioner framhålls att JK:s dubbla ochmotstridiga roller gör att en översyn av bör komma till stånd. CarlBildt m.fl. (m) vänder sig i motion K222 yrkande 16 mot att JK, somhan bevakar statens rätt och har tillsyn över den som utövar offentligverksamhet, är regeringens juridiske ombudsman, vilket betyder att JK i ettsammanhang kan yttra sig som myndighet och i ett annat I 1989/90. 1989/90 KU15 Vid en översyn måste en utgångspunkt vara att 1989/90:KU15 de dubblaroller som JK har bör skiljas åt. Enligt motionärerna är det möjligt att JK börbehålla flertalet av de uppgifter som ankommer på ämbetet, men under ingaförhållanden bör JK dock vara juridisk rådgivare åt regeringen. 1 motion K210 yrkande 12 av m.fl. (fp)framförs att JK:s uppgifter bör renodlas. Den rådande ordningen innebär problemsom inte bör nonchaleras. JK är juridisk rådgivare åt regeringen och han är"statsadvokat". Som sådan skall han företräda staten i rättsligatvister mellan staten och enskilda liksom mellan svenska staten och utländskstat. Den som har skadeståndsanspråk på staten kan först vända sig till JK ochfå sin begäran om ersättning prövad. Blir den enskilde då inte nöjd kan hanstämma staten och möter då JK som statens ombud i rättegången. En annanhuvuduppgift är att vara övervakare av yttrande- och tryckfriheten. JK är ensambehörig åklagare i tryckfrihetsmål och andra brott mot tryckfriheten. Detåligger också JK att öva tillsyn över disciplinära verksamhet.Det kan medföra att en advokat som är ombud för någon i ett tvistemål med JKsom motpart kan vara föremål för JK;s granskning. I motionen ifrågasätts ocksåom det verkligen är rationellt eller på något sätt viktigt för rättssäkerhetenatt både JO och JK utövar tillsyn över myndigheter och tjänstemän. Också i motion K248 av m.fl. (c) framhållsJK:s dubbla roller när det gäller anspråk på skadestånd av staten. Dessaskadeståndskrav grundar sig enligt motionärerna ofta på att den enskilde anseratt tjänstemän och myndigheter handlat felaktigt. JK har som uppgift att setill att fel av olika slag inom förvaltningen beivras. skall han iskadeståndsmål verka för att staten kommer undan så billigt som möjligt. JK:sobjektivitet kan också enligt motionärerna komma att sättas i fråga när detgäller hans befattning med tryckfrihets- och yttrandefrihetsärenden. Det kanenligt motionärerna diskuteras om inte ansvaret för dessa frågor helt bordeöverföras till JO och om inte tillsynsverksamheten helt och hållet borde liggapå JO, som med sin fristående ställning är mer lämpad att handlägga klagomålsom riktar sig mot företrädare för det allmänna. I motion K502 av m.fl. (vpk) framförs att JK:smotstridiga uppgifter kan ha lett till att allmänhetens förtroende förjustitiekanslersämbetet allvarligt har rubbats. Motionen tar upp det förhållandetatt JK skall utöva tillsyn över motpartens ombud i rättegångar och dessutomutöva tillsyn över domaren som skall döma i samma mål. På samma sätt har JKenligt motionärerna motstridiga roller i fråga om tryckfriheten. Han skall åena sidan se till att de bestämmelser som finns i tryckfrihetsförordningen inteöverskrids och vara åklagare i tryckfrihetsmål. Å andra sidan skall han tillseatt myndigheterna följer tryckfrihetsförordningens bestämmelser och bl.a. slåvakt om medde-larskyddet. Frågan om i vilken form uppgifter skallutredas tas upp i två av motionerna, I motion K248 begärs att frågan om JK:s ställning 2 skall tasupp i en parlamentarisk utredning, I motion K210 hänvisas däremottill att var föremål för pariamen- 1989/90:KU15 tariskutredning och anges att det nu torde vara till fyllest med en utredning inomdepartementet. inrättades 1713 av var att ha ett allmänt inseende över hur lagar och författningarefterlevdes och hur varje ämbete fullgjorde sin skyldighet. Befattningshavarenskulle själv vid vissa tillfållen föra talan mot dem som "sig i höga måhlförbryta". Med det nya ämbetet tillskapades en kontrollerande ochövervakande myndighet med räckvidd över hela den svenska förvaltningen. Isenare kansliordningar och instruktioner för ämbetet har denna allmännakontroll- och tillsynsuppgift i allt väsentligt behållits. Enligt nu gällandelag (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn har sålunda justitiekanslerntillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andraförordningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. JK:s arbetsuppgifter anges i huvudsak i förordningen(1975:1345) med instruktion för justitiekanslern. Uppgifterna kan delas upp ifyra huvudgrupper, nämligen 1) uppgiften att vara regeringens rådgivare ijuridiska angelägenheter, 2) uppgiften att bevaka statens rätt, 3) uppgiftenatt utöva tillsyn och 4) övriga uppgifter. Uppgiften som regeringens rådgivare i juridbkaangelägenheter innebär främst att JK till regeringen avger remissyttranden, iallmänhet över lagförslag. Regeringen ger också ibland JK särskilda utredningsuppdrag. handlades flera ärenden till följd av uppdrag från regeringen.Förutom en utredning om affårsverket FFV:s vapenaf-fårer kan nämnas granskningav postverkets fastighetsaffårer och av invandrarmottagningen på samtde ärenden som har samband med den s,k. Uppgiften att bevaka statens rätt innebär att JKföreträder staten i civila rättegångar och vid uppgörelser utom rätta. Denklart dominerande gruppen ärenden där JK tillvaratar statens enskilda rättutgör den frivilliga skaderegleringen enligt skaderegleringskungörelsen(1972:416). Enligt kungörelsen skall JK pröva bl.a. anspråk på grund avbeslutsskada, större anspråk avseende s.k. faktisk skada, anspråk enligt 23 §datalagen (1973:289) och anspråk enligt lagen (1974:515) om ersättning vidfrihetsinskränkning samt ha ett allmänt överinseende över den statligaskaderegleringen enligt skadeståndslagen. De fall som föranleder rättegång ärrelativt sällsynta. delgavs JK stämning i sju mål om skadestånd.699 skadeståndsärenden avgjordes. Tilbynsverksamheten är en central uppgift för ämbetet,JK;s tillsyn omfattar med några undantag bl,a. alla statliga och kommunala myn digheter och deras personal. Tillsynen omfattar således också domsto larna och dess personal. Tillsynen bedrivs liksom JO;s tillsyn ge nom prövning av klagomål från enskilda eller myndigheter, genom inspektioner eller genom att JK av eget initiativ tar upp frågor som hanerhållit kännedom om genom exempelvis uppgifter i pressen, I 1989/90:KU15 JK;s tillsynsuppgifter ingår också den granskning som görs av de ärendeförteckningarsom de statliga myndigheterna skall avge till JK,JK får som särskild åklagare väcka åtal mot den som begått brott i tjänstenoch kan på olika sätt ingripa för att få en försumlig befattningshavare att bli ålagd disciplinpåföljd eller avskedad eller avstängdfrån sin tjänst, avslutades 534 tillsynsärenden som föranletts av anmälningar från enskilda och från myndigheter samtförekommit som initiatiyärenden. Av dessa lades 242 ärenden till handlingarna utan åtgärd, 272 avgjordes genom beslut utan kritik medan 20avgjordes genom beslut som innehöll kritik. årföretogs på grund av tidsbrist endast en inspektion. JK:s övriga åligganden är av skiftande slag. Enligttryckfrihetsförordningen skall JK vaka över att de gränser för tryckfrihetensom anges i förordningen inte överskrids. JK är enligt tryckfrihetsförordningenensam åklagare i mål om tryckfrihetsbrott. JK är också ensam åklagare i annattryckfrihetsmål än tryckfrihetsbrott, t.ex, i vissa fall då meddelande lämnasför publicering, samt i mål som eljest avser brott mot bestämmelse itryckfrihetsförordningen. Sistnämnda kategori av mål omfattar dels s.k,ordningsförseelser, dels brott mot tryckfrihetsförordningen begångna avoffentliga funktionärer, t,ex, obehörigt hindrande av skrifts tryckning ochspridning eller vägran att lämna ut allmän handling som är offentlig. Såvittgäller annan brottslig gärning av offentlig funktionär än tryckfrihetsbrott ärdock även JO behörig att väcka åtal. Det ankommer också på JK att väcka allmänt åtal eller iövrigt föra talan enligt bestämmelser i radioansvarighetslagen (1966:756), lagen(1982:460) om ansvarighet för närradio, lagen (1982:521) om ansvarighet förradio- och kassettidningar samt lagen (1985:1057) om ansvarighet för lokalakabelsändningar. inledde JK förundersökning i åtta fall avmisstänkt tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott. Åtal väcktes i tre fall,150 ärenden avgjordes, I JK;s uppgifter ingår också enligt 8 kap, 6 §rättegångsbalken att hos eller, i den mån såbestämts i samfundets stadgar, hos annat samfundets organ påkalla åtgärd motadvokat som åsidosätter sin plikt eller är behörig att varaadvokat, får också enligt 8 kap, 8 § överklaga ett beslut i detta hänseendehos högsta domstolen. föranledde inte JK;s granskning avadvokatärenden att någon sådan åtgärd påkallades. I sammanhanget kan docknämnas att JK i ett fall påkallade åtgärd mot en advokat för hans handläggningav uppdrag som ombud i ett skaderegleringsärende som anhängiggjorts hos JK. JK har vidare vissa uppgifter enligt datalagen (1973:289),kreditupp lysningslagen (1973:1173), inkassolagen (1974:182), lagen om TV-över- vakning (1977:20) och lagen (1985:400) om behörighet för justitiekan slern att överklaga vissa beslut enligt . Enligt 25 § datalagen, 23 § kreditupplysningslagen och 19 § inkassolagen får JK 4 hosregeringen föra talan mot datainspektionens beslut för att tillvarata Motsvarande rätt för JK föreligger i 12 § lagen om 1989/90;KU15 TV-övervakningsåvitt gäller vissa länsstyrelsebeslut. De beslut enligt somJK enligt ovannämnda lag har behörighet att överklaga gäller avvisande avförsvarare och återkallelse av förordnande av offentlig försvarare, Under1988 anförde JK besvär hos regeringen i ett tillståndsärende enligt datalagenoch i fem ärenden enligt lagen om TV-övervakning, Liksom tidigare avgav JKockså yttranden till regeringen i ett antal besvärsärenden som anhängiggjortsav enskild part, lade 1978 fram betänkandet Översyn av justitiekanslerns arbetsuppgifter och statens tvistehandläggning(SOU 1978:59), Utredningen ansåg att tillsynsuppgiften i fortsättningen bordevara JK;s huvudsakliga arbetsuppgift tillsammans med de viktiga funktioner somi övrigt följer av att han är regeringens högsta ombudsman och juridiskarådgivare. Det föreslogs vidare att JK:s andra huvuduppgift att ta till varastatens intressen i tvister skulle frångå JK och i stället tilläggas ennyinrättad myndighet benämnd statsadvokaten, som skulle ha gemensamt kansli medJK, Frågan om gränsdragning mellan JK:s och JO:s uppgifter och befogenheterdiskuterades ingående och utredningen hade uppfattningen att man i görligastemån borde undvika att de båda myndigheterna prövar samma klagomål frånallmänheten. Utredningen framhöll emellertid att det för den allmänna debattenfick anses värdefullt att vi har två fristående instanser som vid behov kanundersöka uppmärksammade förhållanden. Det avgörande skälet till att den dubblatillsynen enligt utredningens mening måste accepteras var dock de båda organensolika konstitutionella ställning. förslag om att JK:s uppgift att bevakastatens rätt i allt väsentligt skulle överläs av en nyinrättad myndighet,statsadvokaten, har skrinlagts (prop, 1980/81:100 bilaga 5 s, 85), Enligtföredragande departementschef kunde vissa principiella skäl åberopas för attuppgiften att bevaka statens enskilda rätt fördes över från JK till en annancentralinstans. Han ansåg emellertid att en sådan överföring skulle föra medsig olägenheter i form av bl,a, ökade statsutgifter och att några praktiskafördelar knappast skulle stå att vinna, Frågan om en översyn av JK:s arbetsuppgifter har tagits uppi JK;s arbetsredogörelser , I arbetsredogörelsen för 1987anförde JK: De erfarenheter som jag gjort sägermig att mera djupgående åtgärder måste övervägas för att långsiktigt säkra myndig hetens förutsättningar att kunna lösa sina uppgifter. Det är min avsikt att hos regeringen väcka frågan om en översyn av de lagar och författningsbestämmelser som reglerar myndighetens organisation, ar betsuppgifter och verksamhet i övrigt. Syftet med översynen bör vara c att myndighetens resurser skall kunna utnyttjas på ett mer ändamåls- enligtsätt än som är fallet. Detta kan enligt min mening ske genom 1989/90:KU15 attverksamheten koncentreras till uppgifter som myndigheten har särskildaförutsättningar att utföra. 1 arbetsredogörelsen anförde JK att anhopningenav arbetsuppgifter gjort att han inte kunnat fullfölja dessa planer under1988. Det gångna årets erfarenheter hade emellertid ytterligare stärkt honom iuppfattningen att mera djupgående åtgärder måste övervägas. JK hänvisade tilldet pågående arbetet med en översyn av reglerna om statens skadeståndsansvaroch till de motioner som väckts i rörande . JK:s avsikt ärenligt redogörelsen alltjämt att vid lämpligt tillfålle hos regeringen väckafrågan om en koncentration av verksamheten till uppgifter som myndigheten harsärskilda förutsättningar att utföra. Justitiekansler har vid utfrågning införutskottet uppgett att arbetssituationen numera förbättrats så att det ärtveksamt om det finns behov av en genomgripande översyn. Utskottet har senast behandlat JK:s arbetsuppgifter ibetänkandet KU 1987/88:6 över proposition 1986/87:160 om ombudsmänsoch justitiekanslerns ställning som åklagare m.m. 1 propositionen hade bl.a.föreslagits en utvidgning av JK:s tillsynsområde till att omfatta vissaoffentliga uppdragstagare i affärsverkens bolag. Utskottet föreslog riksdagenatt också JO skulle ges den utvidgade befogenhet som enligt propositionenskulle gälla för JK. Utskottet anförde att JO:s och iprincip är sammanfallande och att det enligt utskottets mening inte fannsnågra skäl som talade för att på det förevarande området tillerkänna de bådaorganen olika kompetens. har vid fleratillfållen behandlat frågor som berör JK:s arbetsuppgifter. I anledning avmotioner med önskemål om ökad kontroll och insyn i verksamhetfrån det allmännas sida uttalade justitieutskottet i betänkandet JuU 1978/79:6 liksom tidigare då spörsmålet prövats att den föreliggande regleringeninnefattade betydande inslag av sådan offentlig kontroll och insyn somefterlystes i motionerna. Regleringen erbjöd goda garantier inte bara förintresset av rättssäkerhet för den enskilde utan även för de viktiga allmännaintressen som är förknippade med advokatyrkets utövande. Justitieutskottetkonstaterade att regleringen var ett resultat av en omsorgsfull avvägningmellan å ena sidan önskemålet att tillgodose dessa allmänna och enskildaintressen och å andra sidan önskemålet att upprätthålla principen attadvokatverksamheten utgör en fri yrkesutövning. Med hänsyn till angelägenhetenav att denna princip inte rubbades kunde det enligt justitieutskottets meningrent generellt sägas att det måste fordras skäl av särskild styrka för att enändring av den nuvarande ordningen skulle övervägas. Utskottet 1989/90:KU15 genomförde engenomgripande översyn' av . Utredningen uppmärksammade detspänningsförhållande som råder mellan JK;s tillsynsfunktion och uppgiften attbevaka statens ekonomiska intressen. Bl.a. för att undanröja dettaspänningsförhållande föreslogs att uppgiften att ta till vara statens intresseni tvister skulle läggas hos en nyinrättad myndighet benämnd statsadvokaten. I samtliga motioner påkallas en översyn av JK-ämbetet.Utskottet som i sammanhanget vill erinra om att upprepade översyner avJO-institutionen företagits anser att tiden nu är inne för enny översyn av . En sådan översyn, som bör ske i den form regeringenfinner lämplig, bör särskilt vara inriktad på de konflikter som kan uppkommamellan JK;s olika arbetsuppgifter och även innefatta överväganden rörande enrenodling av verksamheten. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. att med bifall till motion 1988/89:K502 samt medanledning av motionerna 1988/89:K210 yrkande 12, 1988/89:K222 yrkande 16 och1988/89:K248 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtangående en översyn av . Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (),(), Hans Nyhage (m), (), (),(), (), (), (vpk), Hans Leghammar (mp), () och ().