bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — Materielenhetenhar tillförts frågor om lokalförsörjning från den gamla organisations- och personalenheten ochheter nu enheten för materiel- och lokalförsörjningsamt forskning och utveckling. Expeditions-och rättschefen är inte längre chef för rättssekretariatet utan det leds av ett departementsråd. Kommunikationsdepartementethar infört en ny organisation. I stället för detgamla planerings- och budgetsekretariatet har det in- rättats enenhet för personaladministration och 1989/90:KU30 internekonomi m.m.Sakenheterna har förändrats i Bilaga Al fråga om ämnesområden.Enheterna har blivit färre och större. Det internationella sekretariatet har upplösts ochfrågorna har delats ut på resp. sakenhet. Som en särskildresurs i det internationella arbetet finns en internationell förhandlingschef. 1989/90: KU30 Bilaga A2 Den enda formella begränsningen i en expeditionsministärs befogenheter är att den enligt 3 kap. 4 § andra stycket regeringsformen (RF)inte får förordna om extra val. I övrigt får en expeditionsministärs beslutsbefogenheter bedömas mot bakgrund av i första hand den parlamentariskasituationen. RF innehåller i 6 kap. 8 § bestämmelser om expedi-tionsministär som innebär att den avgående regeringens ledamöter skall uppehålla sina befattningar till dess dennya regeringen tillträtt.Denna bestämmelse innehåller ingen formell begränsning i expeditionsministärens kompetens. Endast på en punkt har expeditionsministärens handlingsfrihet uttryckligenbeskurits i RF: den fårinte utlysa extra val. Författningsutredningenhade föreslagit att en expeditionsministärs behörighet skulle vara begränsad till "löpande ärenden och sådana ärenden, vilkas avgörande icke kan uppskjutas utanbetydande olägenhet." Grundlagberedningenavvisade däremot i princip tanken att igrundlagen begränsa en expeditionsministärs behörighet. Bristen på stöd i inskränkte enligt beredningens mening ändå regeringens handlingsmöjligheter till de åtgärder som författningsutredningen åsyftade med sitt stadgande.Beredningen menade vidare att innebörden av det härciterade uttrycket försköts, om expeditionsministären sitter kvar . Departementschefen anslöt sig till grundlagberedningens ståndpunkt att en expeditionsministärs handlingsfrihet inte lämpar sig för en statsrättslig reglering (prop. 1973:90 s.282), i 6 kap. om regeringsbildning m.m. harutformats för att kunna tillämpas i en mångfald av situationer, delvismycket svåra att förutse, som kan uppkomma vidregeringsavgäng och regeringsbildning.Huvudsyftet med bestämmelsernaär att landet alltid skall ha enfungerande regering. klartatt en expeditionsministärutan stöd av en riks- 1989/90:KU30dagsmajoritet i praktiken har begränsade handlingsmöj- Bilaga A2 ligheter. För sådana fall är den princip ändamålsenlig som författningsutredningen föreslog, dvs. att expeditionsministären bör avgöra endast ärenden av löpande eller brådskande karaktär. En annan sak är att, om expeditionsministären sitter , det blir även i ett sådant parlamentariskt läge ned tiden allt nödvändigare att verksamheten inte begränsas. Statsrådsberedningens rekommendationer för det praktiska arbetet Begreppet löpande ärenden bör kunna ges en ganska vidsträckt innebörd. Ärenden om vilka det i huvudsak råder politisk enighet bör sålunda kunna avgöras där det bedöms som angeläget, även om de inte har ren rutinkaraktär . Inga nya propositioner som är politiskt kontroversiella ellersom har en särskild partipolitisk"profil" börbeslutas annat än om ett dröjsmål skulle skada viktiga allmänna intressen. Detta gäller även om beredningen är avslutad och de politiskabesluten fattade. Inte heller andra propositioner bör beslutas om de kan vänta utan olägenhet. Propositioner som redan har beslutats vid regeringssammanträde med den avgångna regeringen skall avlämnas till medunderskrifter av den avgångnaregeringens ledamöter. Detta gäller dock inte om den tidigareregeringen före sin avgång vid ett nytt regeringssammanträde har beslutat att upphäva sitt tidigare beslut. Det som har sagts om propositioner gäller också för lag råds remisser. I fråga omförordningar som kan sägas innebära ett självständigt politiskt handlande från regeringens sida bör gälla samma principer som beträffande propositioner.Expeditionsministären bör alltid kunna besluta förordningar som enbart är konsekvenser av riksdagsbeslut -t.ex. föreskrifter med anknytning tillanslagsbeslut och rena verkställighetsföreskrifter -samt föreskrifter av administrativ natur. 4.4 Kommittéer 1989/90:KU30 Bilaga A2 Det som har sagts ompropositioner bör gälla också för kommittédirektiv och beslut att tillkallakommittéer och särskilda utredare. Det bör i de flesta fall vara möjligt att förordna sakkunniga och experter,sekreterare och biträdespersonali redan tillkallade kommittéer . Beslut som bara är konsekvenser av riksdagsbeslut får fattas. I fråga om innehållet i regleringsbrev och liknandebeslut gäller detsamma som har sagts om propositioner.Vidare bör alla förvaltningsärenden utan politiska implikationer- t.ex. nådeärenden, normala utlänningsärenden, överklaganden i tjänstetillsättningsfrågor, de flesta utnämningar - kunna avgöras som vanligt. Det bör också vara möjligt att förlänga förordnanden för t.ex. ledamöter i verksstyrelser och att ersätta avgångna ledamöter. Högre utnämningar av politiskt betydelse,t.ex. av verkschefer, börundvikas. Om ett dröjsmål i ett förvaltningsärende skulle skada enskilda ellerallmänna intressen får ärendet avgöras. 4.6 Interpellationeroch frågor Interpellationer och frågor bör normalt inte besvaras. Internationella förhandlingar kan fortsätta. I fråga om beslut och utfästelser gäller detsamma som har sagts ompropositioner. arbete i mellanfolkliga organisationer bör fortsätta som vanligt. Här gäller emellertid motsvarande begränsningar i fråga om möjligheterna att göra politiska ställningstaganden. Redan avtalade besök i av utländska regeringsledamöter och besök utomlands av svenska statsråd bör kunna genomföras som planerat. Däremot bör man vara restriktiv med att göra nya sådana åtaganden. Beredning i form av remiss av utredningsbetänkanden och annat förberedande arbete i pågående projekt bör i huvudsak kunna bedrivas somvanligt. Vad som gäller i fråga om beslut om propositioner m.m.kan dock även här i vissa fall motivera begränsningar. RIKSDAGSDIREKTÖREN 1 (A) 1989/90:KU30 PM - Regeringsskiftet * , Inlämnade statsminister ansökan om entledigande (bilaga 1) tilltalmannen på dennes tjänsterum. Talman statsministern och övriga statsråd. Exemplar av bifogade skrivelse (bilaga 2) överlämnades till statsministern och översändes till övriga statsråd. I anslutning till utväxlingen av de formella skrivelsernafick i egenskap av socialdemokraternas ordförande tillfälle att ge talmannen sin syn på den uppkomna situationen. Samtal mellan talman och ledarna för oppositionspar tierna ägde rum enligt följande tidschema Redan vid dessa samtal framgick att det knappast fanns förutsättningar att få till stånd en ny regering på grundval av de partier som sammadag röstat mot regeringen förslag. lämnade talmannen ett meddelande tillpressen om sina inledande kontakter med riksdagspartiernas ledare (bilaga 3). , informerade talmannende vice talmannen. samrådde talmannen med gruppledarna omdet fortsatta riksdagsarbetet under regeringskrisen. kl. 11.30informerades statschefen . Samtal mellan talmannen och företrädarna för de politiska partierna iriksdagen ägde rum enligt följande tidsschema. Dessa samtal gav klart att det helt saknades förutsättningar för att få till stånd en ny regering på grundval av de partier som fällt regeringen förslag. Talmannen tog telefonkontakt medledaren för moderata samlingspartiet CarlBildt och bad denne att lördagenden i sammanträffa med talmannen. *Angivna bilagor här ej medtagna. Vidsammanträffandet mellan talmannen och CarlBildt /90:KU30 uppdrog talmannen åt att Bilaga A3sondera förutsättningarna för att bilda en borgerlig trepartiregering. Söndagenden begärde förlängd tid för sina sonderingar. Talmannenmedgav detta till . redogjorde talmannen om veckoslutetskontakter i ett nytt pressmeddelande (bilaga 4). Vid sammanträffande med gavdenne talmannen besked om att det inte fanns förutsättningar för honom att bilda en borgerligtrepartiregering. sammanträffade talmannen medsocialdemokraternas ordförandeIngvar som fick i uppdrag att sondera möjligheterna att bilda en regering.Ingvar ombads att redovisa resultatet av sina sonderingar onsdagen den21 februari . Efter det att fått sitt sonderingsuppdrag togtalmannen telefonkontakt med övriga partiledare och informerade dem om uppdraget till IngvarCarlsson. I pressmeddelande lämnades information om och sonderingsuppdraget till (bilaga 5). lämnade talmannen information till statschefen till de vice talmännen. tog pertelefon kontakt med talmannen och begärde ytterligare tid för sitt sonderingsuppdrag. Talmannen beviljade förlängning till . Pressen meddelades det beviljade uppskovet (bilaga 6). De vice talmännen informerades om utvecklingen . meddelades pressen att talmannenskulle sammanträffa med kl. 17.00samma dag (bilaga 7). Vid detta sammanträffande förklarade att han var beredd att åta sig att bilda ensocialdemokratisk regering. Talmannen samrådde med övriga partiledare enligt följande tidsschema; Därefter överlade talmannen med de vice talmännen, kl. 20.45- 1989/90:KU30 21-3°- Bilaga A3 Efter dessa överläggningar sammanträffade talmannen på nytt med förklarade därvid att han var beredd att föreslå att utse statsminister. bekräftade att han var villig att äta sig uppdraget somregeringsbildare. I pressmeddelande meddelades bl.a. att talmannenavsåg att vid morgondagens sammanträde framlägga förslag till ny statsministerkandidat(bilaga 8). informerade talmannen statschefenH.M. Konungen om förslaget. Vid kammarens sammanträde föreslog talmannen i ett anförande "att till nystatsminister utse , som avser att bilda regering bestående av företrädare för arbetarepartietsocialdemokraterna". Detta förslag bordlades. Klockan 12.30-13.15 höll talmannen presskonferens,pressmeddelande bilaga 9 och utskrift av bandupptagning, bilaga 10. I pressmeddelande lämnades uppgift om tidpunkter för anmälan om regeringens sammansättning och regeringsförklaring under förutsättning av att talmannens förslag till statsminister godkändes av (bilaga 11). I enlighet med stadgandet i 5 kap. 2 § riksdagsordningen bordlades förslaget åter . Vid kammarens sammanträde erinrade talmannenom att förslaget om ny statsministerbordlagts två gånger och att prövning av förslaget kunde ske antingen viddetta sammanträde eller ett senare, dock . Kammaren beslöt att pröva förslaget om ny statsminister vidsammanträdet . prövning föregicks av inlägg av , ,, , och . Sedan talmannen erinrat om att förslaget till ny statsministerskulle prövas av genom omröstning som skulle ske genom röstning upplästes och godkändes följande voteringsproposition. "Den som godkänner talmanneris förslag att till ny statsminister utses röstar ja, den det ej vill röstar nej. Röstarmer än hälften av ledamöter nej har förkastat förslaget." Omröstningen gav följande resultat 1989/90:KU30 Bilaga A3 Ja - 175 Nej -101 Avstår - 59 hade alltså godkänt talmannens förslagoch utsett till ny statsminister. Talmannen mottog på sitt tjänsterum och utfärdade på vägnar förordnande för statsministern (bilaga 12). anmälde statsminister för de statsråd som han utsett att tillsammansmed honom ingå i regeringen. För förfarandet vid denna konselj hade rättschefen i statsrådsberedningen upprättat bifogade promemoria (bilaga13). Vid konseljen lämnadetalmannen bilagda redogörelse(bilaga 14). avgav statsministern en regeringsförklaring vilken följdes av en partiledardebatt. REGERINGSKANSLIETSFÖRVALTNINGSKONTOR Löne- och förhandlingsenheten 1989/90:KU30Bilaga A 4 Översiktöver antal anställda inom (exkl. UD) Antal perdepartement (inkl. statssekreterare)' Varav pol. sakkunniga (exkl. statsråd) Miljö- och energidep. Varav 21 st. statssekreterare - 21st. Departementala organ med parlamentariskt inslag Parlamentariska beredningsgruppenför frågan om en yttrandefrihetsgrundlag (), Referensgruppen tillutredningsprojektet i utvecklingssamarbetet () , ikrigsmaterielexportfrågor (), Livsmedelspolitiska arbetsgruppen(; arbetet avslutades ),- Rådet för arbetsmiljöfrågor(), Referensgruppen för datafrågor(; knuten till statsrådsgruppen för datafrågor). Departementala organ utan parlamentariskt inslag Arbetsgruppen för översättning avvissa EG-dokument (, handelsavdelningen), Beredningsgruppen för EG-frågor(, handelsavdelningen), Beredningsgruppen för Uruguayrundan(, handelsavdelningen), Tekniskt-vetenskapliga rådet(rådgivande åt krigsmaterielinspektionen; ,handelsavdelningen)' Tjänstehandelsdelegationen(, handelsavdelningen), fördeltagande i världsutställningen i (,handelsavdelningen), Delegationen för översättning avdet regelverk som avses omfattas av ett , m.m. (,handelsavdelningen), Svensk-finsk arbetsgrupp rörande definsk-språkiga invandrarnas situation inom den svenska hälso- och sjukvården(SFINKS) (), Arbetsgruppen (S 1984:D) församordning av narkotikafrågor (), Delegationen (S 1987: A) för frågorsom rör hälso- och sjukvården m.m. i krig (), Arbetsgruppen för en aktion motdroger m.m. () (). 1989/90:KU30Bilaga A 5 Förhandlingsdelegationen (S 1989:B) för helikoptrar försjuktransporter 1989/90:KU30 (), Bilaga A 5 Aktionsgruppen (S1989:C) mot narkotika (), Nordiska socialpolitiska kommittén m.m. (), Samarbetsgruppen för sverigefinländska kulturfrågor (), Delegationen för att stödja utvecklingsarbete med integrerad boendeservice(), Arbetsgruppen för frågor som rör s.k. sjuka hus (), Arbetsgruppen för vissa frågor som rör bostadsbyggandet (), Arbetsgruppen för vissa frågor som rör hästverksamheten vid Strömsholmm.m. 10Riksdagen 1989/90. 1989/90: KU30 Bilaga A 6 A ' Inkl. författningar som kungjorts i någon annanförfattningssamling än SFS. 2 Inkl.1565 nådeärenden. -' Ärendensom inte har offentliggjorts. Summorna avser antalet avgjorda nummer påärendeförteck-ningarna vid regeringssammanträdena. Under ett nummer kan detfinnas flera ärenden avgjorda (dvs. ärenden på flera diarienummer). till att antalet regeringsärenden som avser författningar är lägre änantalet utfärdade författningar. 1989/90: KU30 Bilaga A 6 B 5 Regleringsbrev samt anslags-och bidragsärenden ' Inkl. författningar som kungjorts i någon annanförfattningssamling än SFS ' Ärendensom inte har offentliggjorts Summorna avser antalet avgjorda nummer på ärendeförteckningarnavid regeringssammanträdena. Under ett nummer kan det finnas flera ärendenavgjorda (dvs. ärenden på flera diarienummer). Det leder t.ex. till att antaletregeringsärenden som avser författningar är lägre än antalet utfärdadeförfattningar. Redogörelse för några nådeärenden som avgjordes 1989/90:KU30 Bilaga A 7 Rattfylleri En 52-årig alkoholisthustru medegna alkoholproblem hade dömts för rattfylleri till fängelse en månad. Hon hadetidigare dömts två gånger för bl.a. rattfylleri till påföljder som inte innebarfrihetsberövande. Efter det sista rattfylleribrottet uppsökte hon enpsykiatrisk klinik för att få hjälp och hade därefter avhållit sig frånalkohol. Hon umgicks med vissa självmordstankar och i nådeärendet anfördes atten verkställighet av fängelsestraffet skulle rasera den grund förrehabilitering som hade lagts. Regeringen avslog nådeansökningen den 7 januari1988. En ensamstående 32-årig kvinna medtre minderåriga barn hade dömts för rattfylleri till fängelse en månad. Vidtiden för beslutet i nådeärendet var hon gravid med beräknad nedkomst inom femmånader. I ärendet gjordes gällande att hennes ridigare socialt besvärandesituation var på väg att förbättras. Regeringen biföll nådeansökningen ochbestämde påföljden till skyddstillsyn jämte dagsböter . En 24-årig man hade dömts förrattfylleri till fängelse en månad. Han hade haft alkoholproblem men påsenare tid hade en förbättring inträtt; under arbetsgivarens dagliga kontrollintog han spärrmedicin. Regeringen avslog nådeansökningen . En 27-årig man med alkoholproblemhade dömts för rattfylleri till fängelse en månad. Han hade efter domenetablerat kontakt med en psykiatrisk poliklinik och sedan några månaderprickfritt skött en spärrmedicinering. Enligt ett intyg från den behandlandeläkaren skulle en verkställighet av fängelsestraffet riskera den positivarehabiliteringen. Regeringen biföll nådeansökningen ochbestämde påföljden till skyddstillsyn med föreskrift att mannen skulleunderkasta sig den psykiatriska vård och alko-holavvänjande behandling somskyddskonsulenten bestämde i samråd med läkare. Skyddstillsynen kombineradesmed dagsböter. En 56-årig man med mångårigaalkoholproblem hade dömts för rattfylleri till fängelse . Vid tidenför nådeansökningen hade ett rehabiliteringsarbete utvecklats positivt såväl ifråga om avhållsamhet från alkohol som i fråga om arbetsförhållanden.Regeringen biföll nådeansökningen och bestämde påföljdentill skyddstillsyn jämte dagsböter. En 43'årig man, alkoholist i mångaår, hade dömts för rattfylleri till fängelse . Han hade insjuknati en allvarlig cancersjukdom som fordrade såväl operativa ingrepp somstrålbehandling. Enligt ett läkarintyg var prognosen oviss. Regeringen biföllnådeansökningen och bestämde påföljden rill villkoriig dom. En 39-årig man med 13-årig dotterboende hos sig hade dömts för rattfylleri m.m. till fängelse en månad. Vid enverkställighet av straffet hade dottern enligt nådeansökningen ingenstans attta vägen. Regeringen avslog ansökningen . En37-årig man med mångårigt alkoholmissbruk hade dömts för rattfylleri 1989/90: KU30 m.m. till fängelse en månad. Han hade på eget initiativ börjat en behandling Bilaga A 7 påbehandlingshem för alkoholmissbrukare. Behandhngen hade lyckats väl. Regeringenbiföll nådeansökningen och bestämde påföljden tillskyddstillsyn med föreskrift att mannen skulle underkasta sig dennykterhetsvård som skyddkonsulenten bestämde. Skyddstillsynen kombinerades meddagsböter. En 39-årig man hade dömts för rattfylleri till fängelseen månad. Han hade med arbetsgivarens medverkan påbörjat en spärrmedicinering. Regeringen avslog nådeansökningen . En 29-årig ensamstående kvinna somhade vårdnaden om en 8-årig son hade dömts för rattfylleri m.m. till fängelseen månad. Enligt ett läkarintyg hade hon invalidiserande psykiska problem iform av tidig personlighetsstörning samt ett massivt biandmissbruk. Hongenomgick en psykiatrisk behandling som innefattade spärrmedicinering. Enligtintyget skulle ett fängelsestraff riskera att allvarligt försämra hennespsykiska hälsa. Regeringen biföll nådeansökningen ochbestämde påföljden till skyddstillsyn med föreskrift att kvinnan skallunderkasta sig den psykiatriska och alkoholavvänjande behandling somskyddskonsulenten bestämde i samråd med läkare. En 42-årig man hade dömts förrattfylleri till fängelse en månad. Enligt ett läkarintyg genomgick han endjupgående psykisk kris som innefattade risk för självmord. Han var enligtintyget i behov av psykiatrisk behandling. Regeringen avslog nådeansökningenden . En 27-årig man hade dömts förrattfylleri till fängelse en månad. Enligt ett läkarintyg var hanpseudoneurotiskt schizofren. Han var tidigare frikal-lad frånmilitärtjänstgöring på grund av sin psykiska skörhet. Regeringen biföllnådeansökningen och bestämde att en tidigare ådömdskyddstillsyn skulle avse även det ifrågavarande brottet. Påföljden kombineradesmed dagsböter. En 47-årig lantbrukare hade dömtsför rattfylleri enligt två olika domar. I varje dom bestäm.des påföljden tillfängelse en månad. Mannen drev lantbruk vid två gårdar med bl.a. mjölkko- ochungdjursbesättningar. Han hade inte råd att anställa avbytare för två månader.Hans 78-åriga moder var bosatt på en av gårdarna och behövde daglig tillsyn.Regeringen (/ö//nådeansökningen och bestämde påföljden tillvillkorlig dom jämte dagsböter. En 39-årig tidigare alkoholiseradkvinna med ett spädbarn hade dömts för rattfylleri m.m. till fängelse en månad.Hon hade sökt läkarhjälp och blivit av med sitt alkoholberoende. Hon hadeseparerat från en alkoholiserad man och i stället flyttat samman med enhelnykter man. Regeringen biföll nådeansökningen och bestämdepåföljden till skyddstillsyn jämte dagsböter. En 19-åring som var deprimeradefter en broders död drack vid ett till- o fälle mycket alkohol ochgjorde sig skyldig till rattfylleri m.m. För brottslig- 1989/90:KU30 hetendömdes han till fängelse . I samband med gärningen avsåg han BilagaA 7 att ta sitt liv och han var därför underkastad sluten psykiatriskvård. Regeringen avslog nådeansökningen . En ensamstående 42-årig kvinna med en 9-årig son hade dömts för rattfyllerim.m. till fängelse en månad. Enligt ett läkarintyg hade hon efter ett missfallutvecklat svåra psykiska symtom i form av ångest, oro, rädsla, svårigheter attklara sig ensam och att vara i stängda rum, dålig sömn etc. Enligt intygetskulle ett frihetsstraff få förödande konsekvenser för den psykiska hälsan.Regeringen biföll nådeansökningen och bestämde påföljden tillskyddstillsyn med föreskrift att hon skulle underkasta sig den psykiatriskavård eller behandling som skyddskonsulenten bestämde i samråd med läkare. En 40-årig man hade dömts för rattfylleri m.m. till fängelse tvåmånader. Enligt ett läkarintyg skulle fängelse med all sannolikhet varakatastrofalt för den psykiska hälsan. Tanken på fängelse hade utlöstångestanfall med självmordsförsök vid tre olika tillfällen. Regeringen biföllnådeansökningen och bestämde påföljden till skyddstillsynmed.föreskrift att mannen skulle underkasta sig den vård eller behandling somskyddskonsulenten bestämde i samråd med läkare. Skyddsrillsynen kombineradesmed dagsböter. En gravt alkoholiserad 36-årig man hade dömts för rattfylleri tillfängelse en månad. Han hade därefter visat att han hade blivit starktbehandlingsmo-tiverad. Regeringen biföll nådeansökningen ochbestämde påföljden till skyddstillsyn med föreskrift att mannen skulleunderkasta sig det vårdprogram som ingår i det av skyddskonsulenten i X-stadanordnade rattfylleriprojektet. Skyddstillsynen kombinerades med dagsböter. En 28-årig kvinna med två barn, , hade dömts förrattfylleri till fängelse en månad. Barnens fader, som var missbrukare, hadetidigare sammanbott med kvinnan. Familjen hade vräkts från bostaden på grund avstörande leverne. Vid tiden för prövningen av nådeansökningen avtjänade mannenett fängelsestraff. Kvinnan och barnen var placerade på ett familjehem ochbehandlingen där hade enligt ett utlåtande från givit braresultat. Vid en verkställighet skulle barnen omhändertas. Detta skulleemellertid enligt vara helt olämpligt. Regeringen biföllnådeansökningen och bestämde påföljden till skyddstillsyn. En 40-årig man med vårdnaden om en 4-årig son hade dömts för rattfyllerim.m. Sonens moder var alkoholmissbrukare och under sinaförsta levnadsår hade sonen rillsammans med henne vistats i flera olika dåligamiljöer. Sedan fadern hade fått vårdnaden hade sonens utveckling enligt ettläkarintyg normaliserats, och enligt intyget skulle en separation från fadernäventyra den trygghet pojken hade fått hos honom. Regeringen biföllnådeansökningen och bestämde påföljden till En 25-årig man somhade varit alkohol- och narkotikamissbrukare /90:KU30 tonåren hade dömts för rattfylleri till fängelse en månad. Efter brottethade Bilaga A 7 han genomgått ett drogprogram hos Narconon och sedermera anställts där. Regeringen biföllnådeansökningen och bestämde påföljden till skyddstillsyn jämtedagsböter. En 21-årig man hade dömts för rattfylleri m.m. tillfängelse en månad. Brotten hade han begått , och en verkställbar domförelåg . Av förbiseende förelades han inte att avtjäna straffetförrän . Regeringen biföll nådeansökningen ochbestämde påföljden till villkorlig dom jämte dagsböter. En 40-årig man hade dömts för rattfylleri tillfängelse en månad. Efter domen drabbades han av en svår sjukdom i nacken medrisk för totalförlamning.