bet · GD01JuU4 · 1989-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden som gäller olika trafikfrågor, t.ex.polisens trafikövervakning och andra åtgärder mot bl.a.hastighetsöverträdelser. Under hänvisning till tidigare överväganden tarutskottet avstånd från tanken att överföra polisiära uppgifter till andraorgan, t.ex. kommunala parkeringsvakter, och utskottet vidhåller sin negativasyn på tanken att införa ett strikt ägaransvar. Ett antalreservationer och särskilda yttranden har fogats till betänkandet. 1988/89:Ju213 av och (båda s) vari yrkas att hos regeringen begär att åtgärder vidtas isyfte att få till stånd en avlastning av polisens uppgifter itrafikövervakningen genom samarbete mellan polis och bilprovare. 1988/89:Ju219 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att det skall utformas automatiskasystem för hastighetskontroller så att upp-täcktschansen väsentligen ökas, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att polisen får väsentligt ökaderesurser för att övervaka efterlevnaden av gällande trafikbestämmelser, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att polisen inte sätter kontrollgränservid hastighetskontroller så att bilisterna demoraliseras när det gällerhållandet av hastighetsgränserna. 1988/89:Ju226 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande möjligheterna till effektivare hastighets övervakning än . Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:T222. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av problemen kring en automatisk hastighetsövervakning innan försöksverksamhet startar. 1989/90 JuU4 Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:T222. 1988/89:Ju228 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt fler poliser bör tjänstgöra i trafikövervakningen. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:T427. l988/89:Ju229 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att övervakningen av hastighetsöverträdelserbör intensifieras enligt vad som angivits i motionen. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:T223. 1988/89:Ju243 av och (bådafp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär att tyngdpunkten itrafikövervakningen förskjuts mot fler "synliga" bilpatrullerandepoliser. 1988/89:Ju251 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att trafikövervakningen i huvudsak bör inriktas på synlig övervakning. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:T447. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om modern utrustning och nya metoder vid hastig hetsövervakning. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:T447. 1988/89:Ju252 av Uif och (båda fp)vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt trafikövervakningen bör förstärkas. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:T716. 2. att begär att regeringen hos Nordiska Rådetverkar för större likhet mellan de nordiska länderna vad gäller avgifter och böter för trafiköverträdelser. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:T716, l988/89:Ju601 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ändring i trafikbrottslagen (1951:649) om vårdslösheti trafik för att avgränsa det straffbara området i enlighet med vad som anförtsi motionen. l988/89:Ju602 av m.fl, (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att skärpta straff, t.ex. iform av konfiskation av fordonet, bör kunna komma ifråga vid grovatrafikförseelser som innebär betydande trafiksäkerhetsrisk, såsom att köra enbil i mer än /h inom tättbebyggt område. Motiveringen återfinns i motion1988/89:FÖ704. 1988/89:Ju821 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt möjligheten att beivra trafikbrott bör förbättras bl.a. genom automatisk trafikövervakning. Inledning l989/90:JuU4 Samtliga motionsförslag som behandlas i detta betänkandeframfördes i motioner som väcktes under den allmänna motionstiden vid 1988/89års . De flesta förslagen rör problemen att komma till rätta med denbristande regelefterlevnaden på trafikens område, och då främst den bristandehastighetsanpassningen. Innan utskottet tar upp motionsförslagen till behandlingvill utskottet erinra om målen för säkerhetsarbetet inom vägtrafiken, m.m. På förslag i proposition 1987/88:50, bil. 1, omtrafikpolitiken inför 1990-talet (den trafikpolitiska propositionen) godkänderiksdagen (bet. /88:13, rskr. 159) att det övergripande måletför trafikpolitiken skall vara att erbjuda medborgarna och näringslivet ilandets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjningtill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Det övergripande måletvidareutvecklades bl.a. i delmålet att transportsystemet skall utformas så attdet motsvarar högt ställda krav på säkerhet i trafiken. När det gäller arbetet med trafiksäkerhet på väg skulledetta delmål i överensstämmelse med vad som fastlades av statsmakterna redani de godkända riktlinjerna för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m.m.(prop. 1981/82:81, bet. och 26, rskr. 231) - mera konkret vara att 1) det totala antalet dödade och skadade i trafiken skallfortlöpande minskas, 2) risken att dödasi trafiken skall fortlöpande minskas för alla trafikantkategorier, 3) risken attdödas och skadas i trafiken skall minskas i högre grad för de oskyddadetrafikanterna än för de skyddade, varvid barnens problem skall särskiltbeaktas. I propositionen framlades också närmare riktlinjer förtrafiksäkerhetsarbetets fortsatta bedrivande. hade inte något atterinra mot dessa (prop. 1987/88:50, bil. 1 s. 196-232, bet, , rskr, 201). Åtgärder mot hastighetsöverträdelser Allmän bakgrund omkom enligt polisens uppgifter 813 personeri vägtrafiken, 5 869 skadades svårt medan 16 969 skadades lindrigt. Motsvarandesiffror för var 787, 5 423 och 15 044. beslöt regeringen att bilda etttrafiksäkerhetsråd under ledning av trafiksäkerhetsverket (TSV). I rådet ingårförutom TSV representanter för , transportforskningsberedningen,, , , , Landstingsförbundetoch . Rådet har antagit etttrafiksäkerhetsprogram för perioden /901991/92. För perioden har utpekatsåtta prioriterade områden med förslag till åtgär- der föratt minska trafikolyckorna. Ett av dessa områden avser hastig- l989/90:JuU4 hetsanpassning.Trafiksäkerhetsrådet har särskilt framhållit att en bättre respekt förhastighetsgränserna kan motverka den ökning av antalet trafikskadade som kanförväntas på grund av en ökad biltrafik. En stor insats inom områdethastighetsanpassning skulle kunna kompensera för den förväntade trafikökningen(). För att antalet trafikskadade inte skall öka fram till år 1993krävs enligt trafiksäkerhetsrådet ytterligare åtgärder som kan reducera dentotala skaderisken med . Detta kan enligt rådet uppnås med enkoncentrerad insats av hastighetsreducerande åtgärder, däribland såväl trafiktekniskaåtgärder som automatisk hastighetsövervakning, samt en fortsatt separering avbiltrafik och oskyddade trafikanter. UngeSr hälften av dagens trafik går med hastigheter överde tillåtna. Beräkningar som har gjorts av statens väg- och trafikinstitut(VTI) visar att ca 200 människoliv skulle kunna sparas om ingenöverskred hastighetsgränserna (SOU 1987:43). Fordonens hastigheter har ocksåbetydelse för deras avgasutsläpp. Hastighetsöverskridandena har bedömts vara störst på s.k.70-vägar. Enligt VTI:s hastighetsuppföljning på landsväg kördes sålunda87 % av motorcyklarna och av personbilarna och andra lätta bilar förfort på 70-vägar. En undersökning som genomfördes beträffande denlångväga lastbilstrafiken har visat att medelhastigheten hos de kontrolleradetunga fordonen i genomsnitt var ., dvs. över tillåtenhastighet (Ds K 1987:13). Enligt mätningar som VTI vidare har gjort harmedelhastigheterna ökat fram , var dengenomsnittliga hastighetsökningen . Under åren19801985 fördubblades hastighetsökningen till . per år.Efter en minskning har hastigheterna åter ökat . Olika åtgärder har vidtagits frånstatsmakternas sida för att komma till rätta med den bristandehastighetsanpassningen. Med anledning av motionsyrkanden om åtgärder mothastighetsöverträdelser med hänsyn till bilavgasernas negativa miljöeffekteroch det ökade antalet trafikolyckor gav på förslag av trafikutskottetår som sin mening regeringen till känna att hastighetsövervakningen påvägarna borde förstärkas och sanktionerna mot hastighetsöverträdelser skärpas(/87:1 s. 12 och 28, rskr. I trafikutskottets betänkande TU1987/88:1 har trafikutskottet erinrat om detta uttalande (s. 11). antog också en lag om förbud motradarvarnare. Förbudet omfattar tillverkning, innehav, överlåtelse ochanvändning. Den som bryter mot förbudet kan dömas till böter eller fangelse ihögst . En radarvarnare som varit föremål för brott kan förverkas.Lagen trädde i kraft den (prop. 1987/88:49, bet. I 1988 årstrafikpolitiska proposition bereddes tillSlle att 1989/90:JuU4ta del av riktlinjerna för trafiksäkerhetsarbetets fortsatta bedrivande. En avriktlinjerna handlar om hastighetsanpassning där det anges att-Informationsinsatser för förbättrad hastighetsanpassning bör genomföras.-Trafikpolisen bör inom sitt verksamhetsområde prioritera hastighetsövervakningen. - För attytterligare effektivisera verksamheten skall extra medel avsättas föranskaffning av modern övervakningsutrustning. - Nya metoder förhastighetsövervakning bör prövas. - Den marginalsom används vid polisens hastighetsmätningar bör minskas med hänsyn tillny teknik inom området. -Bötesbeloppen för fortkörning börhöjas och ytterligare differentieras. - Körkortet bör i störreutsträckning kunna omhändertas vid överträdelser av väsentliga trafikregler, bl.a. vid allvarliga has- tighetsöverskridanden. Som framgått ovan lämnade de förordaderiktlinjerna utan erinran. En del av de föreslagna åtgärderna har, som kommer attframgå nedan i detta betänkande, redan vidtagits. Här kan nämnas att justitieministernoch civilministern i samband med budgetberedningen uttalatatt hastighetsövervakning bör prioriteras inom polisens arbete, att TSVinformerat om hastighetsgränser och företagit hastighetsmätningar, att NTFunder fortsatt den som NTF startade under år 1986samt att nya regler för omhändertagande av körkort vid bl.a.hastighetsöverträdelser införts under senaste (1988/89:TU20). Regeringen har också, inför /90, uttalatatt för planeringen av polisens trafikövervakning bör som ett riktmärke gällaatt minst hälften av resursinsatserna används för hastighetsövervakning. I sammanhanget kan nämnas att ocksåtillsatt en projektgrupp med uppgifter att effektivisera och utveckla metoderför hastighetsövervakning. Om gällande hastighetsbegränsningar och kriminaliseringenav överträdelser kan följande nämnas. Enligt 64 § vägtrafikkungörelsen (VTK) får fordon inomtättbebyggt område inte föras med högre hastighet än . och utomtättbebyggt område inte föras med högre hastighet än . (bashastighet).Trafiksäkerhetsverket får dock enligt nämnda bestämmelse föreskriva att högstatillåtna hastighet skall vara . Särkilda föreskrifter omSrdhastighet kan meddelas även genom lokala trafikföreskrifter. Regeringen föreskrev i förordning omsärskild hastighetsbegränsning (SFS 1989:263) att högsta tillåtna hastighet på väg uppgick . och detta oavsett om hastigheten inte var utmärkt med vägmärken. Förordningen gällde från t.o.m, . I beslut har trafiksäkerhetsverketföreskrivit att 1989/90:JuU4 den av regeringen fastställda högstahastigheten skall fortsätta att tills vidare gälla på vissa vägsträckor ilandet. För vissa tyngre fordon gäller speciellahastighetsbestämmelser. Av 66 § VTK framgår att buss, vars totalvikt överstiger3,, inte får föras med högre hastighet än . Lastbil, med sammatotalvikt, får inte föras med högre hastighet än . eller, på motorvägeller motortrafikled, . Särskilda hastighetsbestämmelser gäller ocksåför bil, vartill det kopplats ytterligare fordon. Den som överskrider högsta tillåtna Srdhastighet kanenligt 164 § första stycket punkterna 4 och 5 VTK dömas till böter, högst t 000kr. Av 167 § VTK framgår emellertid att ansvar enligt VTK inte inträder, omstraff kan ådömas enligt eller lagen (1951:649) om straff förvissa trafikbrott (TBL). Allvarligare hastighetsöverträdelser kan såledesföranleda dagsböter för vårdslöshet i trafik eller Sngelsestraff för grovvårdslöshet i trafik enligt 1 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott(TBL). Enligt föreskrifter i 48 kap. (RB) fårordningsbots-föreläggande utSrdas beträffande brott, för vilket ej stadgasannat straff än böter i penningar. Riksåklagaren bestämmer för olikabrott de belopp som skall upptas såsom ordningsbot. Enligt riksåklagarensbeslut (SFS 1981:716) om ordningsbot för vissa brott får polisman föreläggaordningsbot för överskridande av högsta tillåtna hastighet med följande belopp. Ordningsboten vid hastighetsöverträdelser utom tättbebyggtområde är . vid överträdelse ., . vid överträdelse mellan 31och . Inom tättbebyggt område är ordningsboten . vid överträdelse mellan 16och . Har högsta tillåtna hastighet överskridits med mer än 40 km/tim.resp. skall målet överlämnas till åklagaren. Därvid kan högstabötesbelopp, , enligt 164 § VTK ifrågakomma om hastighetsöverträdelseninte utgör vårdslöshet i trafik. De angivna bötesbeloppen gällerfr.o.m. och innebär sammantaget en skärpning i förhållande tilltidigare, då bl.a. den högsta ordningsbot som kunde föreläggas av polisman var600 kr. Riksåklagaren har föreslagit en höjning avgällande ord ningsbot för bl.a. hastighetsöverträdelser. I förslaget föreslås en höjning av ordningsbotsbeloppen för hastighetsöverträdelser inom tättbebyggt område till . för överträdelser upp t.o.m. ., till . Vid högre överträdelser skall målet överlämnas till åklagaren. Utom tättbebyggt område före slås ordningsboten bli . vid överträdelser upp t.o.m. ., . Vid högre överträdelser skall målet överlämnas till åklagaren. Förslaget har remissbehandlats och övervägs inom riksåklagarens kansli. Hastighetsöverträdelserkan också utgöra grund för körkortsingri- 1989/90:JuU4 panden avolika slag. Enligt bestämmelser i körkortslagen (1977:477) kankörkortsingripanden ske i form av äterkallelse, varning och omhändertagande.Reglerna om äterkallelse finns i 16 § nämnda lag. Av 16 § fjärde punktenframgår att ett körkort kan återkallas bl.a. om körkortshavaren har överskridithögsta tillåtna hastighet och överträdelsen inte kan anses som ringa. Istället för äterkallelse skall körkortshavaren enligt 22 § körkortslagen ivissa fall meddelas varning, om varningen av särskilda skäl kan anses vara entillräcklig åtgärd. Vid avsevärda hastighetsöverskridanden Sr emellertidvarning meddelas i stället för äterkallelse endast om det föreligger synnerligaskäl. Beträffande tillämpningen av reglerna om äterkallelse och varning harstatsmakterna vid olika tillSllen gett uttryck för att vissa överträdelser,såsom bl.a. väsentliga hastighetsöverskridanden, ger särskild anledning attallvarligt ifrågasätta körkortshavarens lämplighet. I sistnämnda frågauttalades i proposition 1985/86:115 att överskridanden av den tillåtnahastigheten med mer än eller med eller mer utanför skoloretc. är av den art att äterkallelse normalt bör ske. Som framgått ovan harmöjligheterna att omhänderta körkort vid hastighetsöverträdelser nyligenutvidgats (se prop. 1988/89:134, bet. TU20, rskr. I flera motioner tas frågan om polisens resurser förtrafikövervakning upp. I motion Ju219 (yrkande 2) hemställs således att polisenSr väsentligt ökade resurser för att övervaka efterlevnaden av gällandetrafikbestämmelser. I motion Ju252 (yrkande 1) och motion Ju228 begärs ett tillkännagivandeom att fler poliser bör tjänstgöra i trafikövervakningen. Enligt sistnämndamotion kan detta uppnås genom omdisponering av polisens resurser. I motionJu243 (yrkande 1) och motion Ju251 (yrkande 1) begärs fler "synliga"poliser i trafikövervakningen. I motion Ju226 (yrkande 1) begärs att poliseninom trafikövervakningen skall prioritera övervakningen avhastighetsgränserna. Motiveringen rör miljöaspekterna. I motionerna Ju213 ochJu229 föreslås att en avlastning av polisens uppgifter i trafikövervakningensker genom att vissa arbetsuppgifter övertas av andra yrkeskategorier. Såledesföreslås i den förstnämnda motionen att personal hos AB ifortsättningen skall utföra t.ex. flygande besiktningar av fordon, och i sistnämndamotion föreslås att t.ex. kommunala parkeringsvakter får ägna sig åthastighetsövervakning, allt i syfte att höja trafiksäkerheten och effektiviserabl.a. Bakgrund 1989/90:JuU4 Ansvaret för trafikövervakningen ligger enligt polislagen(1984:387) på polisen. För trafikövervakning finns i varje län minst enregional trafikavdelning. Trafikavdelningarna är organiserade som avdelningarhos den polismyndighet där de är stationerade. utövar denoperativa ledningen över verksamheten under det att har detindirekta ledningsansvaret. Personalen vid trafikavdelningarna bedriver ihuvudsak sådan trafikövervakning för vilken det krävs särskild utbildning ochutrustning, t.ex. hastighetsövervakning och kontroll av tung yrkesmässigtrafik. De metoder som normalt används vid hastighetsövervakningfinns angivna i författningssamling. Där anges bl.a. attden utrustning som skall användas för att fastställa ett fordons hastighetskall vara typgodkänd och krönt m.m. Dessa kontroller av utrustningen utförsav personal vid statens provningsanstalt. Utöver dessa bestämmelser om tekniskprövning gäller särskilt angivna krav på utbildning i handhavande av respektivemätutrustning. De metoder som används är radarhastighetsmätare,stoppur, fotoanläggning för bil (s.k. traffipax), medelhastighetsmätare (s.k.polispilot), helikopterövervakning, efterföljande med polisfordon samtfårdskrivare. Vid polisens regionala trafikavdelningar tjänstgör ca 1200 polismän med trafikövervakning som huvudsaklig arbetsuppgift. Vidordningsavdelningarna finns ytterligare ca 8 000 polismän, vilka i vissutsträckning används i planerad trafikövervakning. Det är personalen vidtrafikavdelningarna som bedriver den målinriktade hastighetsövervakningen medhjälp av ovan nämnd utrustning. Vid trafikavdelningarna finns ca 450 bilar och330 motorcyklar för trafikövervakningsverksamhet. bedrevs hastighetsövervakning vid polisenstrafikavdelningar av den totala resurstiden i yttre tjänst, vilketvar i större omfattning . Huvuddelen av personaltimmarna avsåghastighetsövervakning med radarhastighetsmätare. Polisbil utrustad med s.k. polispilotanvändes som ett komplement till radarhastighetsmätare. Under år 1988rapporterades 162 588 hastighetsöverträdelser jämfört med 132 762 för . I verksamhetsplan för budgetåret1989/90 förutskickas en nyordning av trafikpolisens situation. Ett första stegmot en "ny" trafikpolis sägs bli att lokalt och regionalt initieraolika utvecklingsprojekt i fråga om teknikanvändning och arbetsmetoder. Påsikt kan det bli aktuellt att överväga behovet av en genomgripande översyn avtrafikpolisens organisation, arbetsmetoder, resurser och tekniska utrustning.Även samarbetsformer med andra myndigheter och möjligheterna att för vissauppgifter anlita icke-polisiär arbetskraft bör övervägas. Arbetet skallinledas och fortgå under hela budgetåret. Rikspolisstyrelsenhar i sin anslagsframställning för /91 begärt att regeringenuppdrar åt att se över trafikpolisens organisation m.m. I anslagsframställningenredogörs vidare för att det inom flera polis- 1989/90:JuU4 myndigheterpågår försök med parpatrullering, vilket innebär att två poliser patrullerar ivarsin bil, allt för att vidmakthålla och öka polisens synlighet framför alltur trafiksäkerhetssynpunkt. I en framställning till regeringen har Stockholmskommunfullmäktige påtalat den allvarliga situation som råder hospolisen i samt begärt en särskild utredning av frågan om hur trafikövervakningenskall förstärkas, varvid förutsättningarna för en trafikpolis ochparkeringsvakternas möjligheter att i ökad utsträckning medverka iövervakningen särskilt bör undersökas. Framställningen har remissbehandlatsoch övervägs inom . () har granskat den statligafordonskontrollen. Revisionen berör framför allt den obligatoriska periodiskakontroll som utförs av AB () samt polisens ochtrafiksäkerhetsverkets kontroller på väg, s.k. flygande inspektioner.Resultatet har redovisats i revisionsrapporten Den statliga fordonskontrollen.I rapporten har föreslagits att ASB ges huvudansvaret för att utförafordonskontroll, dvs. även kontroll på väg. Polisens verksamhet föreslås bliinriktad på övrig trafikövervakning, men med möjlighet att utförafordonskontroll. Rapporten har remissbehandlats och övervägs för närvarandeinom . Utskottet behandlade under föregående riksmötemotionsförslag om ökade resurser för polisens trafikövervakning väckta motbakgrund främst av behovet av förbättrad hastighetskontroll. Utskottet, somhänvisade till att civilministern budgetproposition i redovisningenav riktlinjerna för polisens resursanvändning uttalat att kontrollen av bl.a.fordonshastigheter borde ges en framskjuten plats i polisarbetet, anslöt sigtill uppfattningen att det för att minska trafikolyckorna och för att värna ommiljön är angeläget att komma till rätta med hastighetsöverträdelserna.Utskottet pekade på att civilministerns uttalande också innebär en klarmarkering av att det i polisarbetet bör ägnas stor uppmärksamhet åttrafikövervakningen men erinrade om att det är de lokala polismyndigheternasjälva som inom ramen för av statsmakterna givna riktlinjer bestämmer dennärmare inriktningen av det lokala polisarbetet, t.ex. om särskilda insatserför trafikövervakning. Utskottet avstyrkte därför bifall till motionerna(l988/89:JuU15, Utskottet har tidigare även behandlat motioner med förslagom att bl.a. kommunala parkeringsvakter skall ges uppgifter inom polisenstrafikövervakning. Utskottet har här, med hänvisning till att det i principendast tillkommer polisen att upprätthålla ordningen på allmänna platser,tagit avstånd från att överväga en ordning som skulle innebära ett avsteg fråndenna princip. Härtill kom, enligt utskottet, att ett genomförande avmotionsförslagen också skulle innebära ett frångå- 1* 1989/90. ende av degrundsatser som beslutet om polisväsendets förstatligande l989/90:JuU4 vilar på,något som utskottet inte kunde tillstyrka (se JuU 1987/88:30 s. 24 och därgjord hänvisning). Såvitt gäller den bristande regelefterlevnaden inteminst på trafikområdet har utskottet i olika sammanhang uttryckt sin oroöver detta förhållande men uttalat att problem av detta slag fårlösas inom ramen för det ordinarie prioriteringsarbetet inom varje särskiltpolisdistrikt, där budget- och planeringsarbetet inom den lokalapolisstyrelsen är av väsentlig betydelse (se JuU 1987/88:30 s. 24 och där gjordhänvisning). Polisens toleransgränser vid hastighetsöverträdelser I motion Ju219 (yrkande 3) begärs ett tillkännagivande attpolisen inte sätter kontrollgränser vid hastighetskontroller så att bilisternademoraliseras när det gäller att hålla hastighetsgränserna. Polisen tillämpar en marginal vid hastighetsmätningar. Irikspolisstyrelsens utredning av om automatisk hastighetsövervakningredovisas att polisen under en följd av år blivit mer tolerant och accepterathastigheter . En vanlig toleransnivåär . En orsak till den höga toleransnivån sägs vara att antalethastighetsöverträdare i radarkontroller ibland är så många att det medtillgängliga personella resurser inte är möjligt att ingripa mot alla. Som framgått ovan har tillsatt enarbetsgrupp med uppgifter att utveckla övervakningsmetoder vidhastighetsöverträdelser som målsättning. Tillsammans med VTI har arbetsgruppenunder inom två av landets län bedrivit en försöksverksamhet med sänktatoleransgränser. har tillställt länsstyrelser,länspolismästare och polismyndigheter med trafikavdelning det underlag som VTIarbetat fram. har också diskuterat toleransnivån med polismyndigheternai samband med utbildning vid och vid de inspektioner styrelsengenomfört under budgetåret.