bet · GD01UbU27 · 1989-12-31 00:00:00 — Dels har delinte kommit till stånd någon påbyggnads-sfi inom studieförbunden i 100kommuner, dels har det i många fall uppstått ett glapp mellan grund-sfi ochpåbyggnads-sfi. I propositionen föreslås atl undervisningen i stället skallske inom en sammanhållen utbildning, kallad grund-sfi. Ansvaret för dennaskall åvila kommunerna. Föredragande statsrådet avser all låta ge SÖ i uppdragatl utarbeta en ny läroplan för den kommande utbildningen, varvid särskiltdifferentiering och individualisering skall beaktas. Utskottetföreslår atl godkänner vad som förordas i proposition 1989/90:102 omen sammanläggning av den grundläggande svenskundervisningen medpåbyggnadsundervisningen och en utökad skyldighet för kommunerna alt anordnaundervisning. Riksdagenställde sig enhälligt bakom följande formulering av målen försfi-utbildningen: Sfi-utbildningenhar till syfte att ge invandrarna sådana kunskaper i svenska språket samt omdel svenska samhället och arbetslivet att invandraren kan ta vara på sinarättigheter och påverka sin situation samt fullgöra de krav och skyldighetersom det dagliga livet bjuder. Undervisningen skall vidare bidra till attinvandrarens ställning på t.ex. arbetsmarknaden stärks, atl invandraren kanmedverka i det kulturella, sociala, fackliga och politiska livet saml genomgåutbildning inom det reguljära vuxenutbildningssystemet i form av allmän grundutbildningoch yrkesutbildning (prop. 1983/84:199 s. 15). 1propositionen föreslås att dessa mål skall gälla oförändrade. Måletmed svenskundervisningen för invandrare bör, enligt motion 1989/90:Ub207 (m)yrkande 3, vara aU den bedrivs på ett effektivt sätt så att flyktingar ulandröjsmål kan kommunicera och fungera i det svenska samhället. Delsom motionärerna vill tillföra målformuleringen är all undervisningen skallbedrivas effektivt och med minsta möjliga tidspillan. Utskottet delarsjälvfallet uppfattningen att undervisningen skall bedrivas effektivt. Deförändringar som föreslås i propositionen har också just det syftet. Det finnsdärför ingen anledning att göra ett tillkännagivande av det slag moiionärernaföreslår, varför motionsyrkandel avstyrks. Anordnareav svenskundervisning för invandrare l989/90:UbU27 Enligt regeringens förslag kan kommun anordna grund-sfi iegen regi eller uppdra ål en eller flera andra anordnare all sköta undervisningen.Studieförbund och statsunderstödda folkhögskolor föreslås liksom kunnaanlitas för grund-sfi efter beslut av kommun. Dessutom föreslås kommunernakunna anlita AMU-myndigheler och statliga högskoleenheter. Även andra anordnarekan komma i fråga, om regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmermedger det. I två motioner pläderas för att kommunen skall vara heltfri all välja anordnare. Enligt motion 1989/90:Ubl6 (m) bör avslåregeringens förslag till reglering av vilka anordnare som kan förekomma försfi-undervisning (yrkande 3), eftersom kommunens val bör vara helt fritt(yrkande 2). Fritt val för kommunen begärs också i motion 1989/90:Ubl3 (m). Idenna liksom i motion 1989/90:Ubl6 yrkande 4 föreslås vidare att kommunens valav anordnare alltid skall föregås av öppen upphandling. Utskottet erinrar om att regeringens förslag innebär enutvidgning av kretsen av möjliga anordnare som kommunen själv kan välja allanlita. Det innebär också att möjligheten hålls öppen att efter medgivande avregeringen använda annan anordnare än de i lagen angivna. Utskottet anser attregeringens förslag ger tillräckligt utrymme för val mellan anordnare. Detligger i kommunens intresse att anförtro sfi-undervisningen till den anordnaresom kan genomföra verksamheten på för kommunen fördelaktigaste sätt. Ettformellt anbudsförfarande skulle eventuellt kunna leda till all ett lågt prisgavs företräde framför andra fördelar av t.ex. pedagogisk art. Utskottet anseralt kommunerna själva bör få bestämma på vilket sätt de väljer anordnare avgrund-sfi i de fall då kommunen inte själv vill ta hand om denna undervisning.Utskottet står kvar vid sin tidigare uttryckta uppfattning (UbU 1985/86:10 s.8) aU det är viktigt, i det fall en kommun väljer att uppdra åt studieförbundatt anordna svenskundervisning, all studieförbunden får möjlighet att på likavillkor erbjuda sina tjänster. Med del anförda avstyrker utskottet motionerna1989/90:Ubl3 och 1989/90: Ubl6 yrkandena 2, 3 och 4 samt föreslår att riksdagenantar det i proposition 1989/90:102 framlagda förslaget till lag om ändring ilagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare, såvittavser 3 § (bilaga 1). Folkhögskolan framhålls i motion 1989/90:Ub254 (m) yrkande9 som en resurs som bör utnyttjas mer än i svenskundervisningenför invandrare. Utskottet erinrar om att både dagens regler och de iproposition 1989/90:102 föreslagna ger möjlighet för kommunerna all anlita folkhögskolaför grund-sfi. Det måste vara folkhögskolornas och kommunernas sak attöverenskomma om i vilken utsträckning och för vilka invandrare somfolkhögskolorna skall medverka i grund-sfi. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /90:Ub254 yrkande 9. I motion 1989/90:Ub20 yrkande 1 föreslås att hosrege- 1989/90:UbU27 ringen skall begära förslag om lagstadgadsvenskundervisning, av samma kvalitet och omfattning som sfi-undervisningen,även vid flyktingförläggningarna. Utskottet anser det inte motiverat att begära ettsådant förslag. När del gäller lagförslaget i övrigt tillstyrker utskottetregeringens förslag. Grund-sfi bedrivs enligt nu gällande bestämmelser somdeltidsstudier. I fem motioner, nämligen 1989/90:Ubl5 (c) yrkande 2,1989/90:Ubl6 (m) yrkande 6, 1989/90:Ubl8 (mp) yrkande 1, 1989/90:Ub20 (vpk)yrkande 2 och 1989/90:Ub254 (m) yrkande 10 begärs all reglerna omdeltidsstudier skall avskaffas. Motionärerna påtalar att många invandrare hardeltagit i grund-sfi med låg studietakl och med ett svagtstudieresultat. har inte värvningen mellan studier och praktik/arbetefungerat. I synnerhet invandrare med hög utbildning skulle kunna tillägna siggrund-sfi betydligt effektivare med tätare undervisning. Enligt motion1989/90:Ub20 jrrkande 2 bör bestämmelsen om dellidsutbildning ersättas med enregel om skyldighet för kommunen att erbjuda grund-sfi med sex limmar per dag. Utskottetvill med anledning av dessa motioner anföra följande. I proposition 1983/84:199 framhölls del som en pedagogiskfördel att sträcka ul undervisningen över längre lid, eftersom det var svårt för den som är ovan vid studier eller har kort skolutbildning atl tillgodo göra sig undervisning på heltid. () redovisar i sin ovan nämnda rapport (s. 33) att deltagarna i många fall tycker att sludietakten är för låg. Framför allt gäller detta deltagare med tidigare sludievana som ämnar läsa vidare på högskolan eller som redan är fårdiga akademiker. RRV konstaterar också att värvning av studier och arbete förbättrar deltagarnas svenskkunskaper men sällan kommer till stånd. Den del av dagen som sfi-deltagarna inte har undervisning umgås de vanligen med personer ur den egna språkgruppen och går därigenom miste om den språkträning som det varit meningen att de skulle få genom atl praktisera och förbättra sina språkkunskaper i umgänge med svenskar. RRV:s slutsals är att bestämmelsen om deltids- studier bör avskaffas. Även diskrimineringombudsmannen pläderar i sin ovan nämnda skrivelse för all sfi-studierna bör varvas med språk- träningspraklik. SÖ däremot föreslår i sin rapport alt bestämmelsen om deltidsstudier skall behållas. Nuvarande kunskapsläge inom forsk ningen om andraspråksundervisning tyder enligt SÖ på att en kombi nation av lärarledd, formell, inlärning och icke lärarledd, informell, inlärning ger det bästa inlärningsresultatet. Genom en kombination av lärarledda lektioner och andra aktiviteter såsom arbetslivsintroduktion eller arbete skulle sfi-deltagarna få tillfålle att praktisera sina kunska per i svenska och kommunicera med andra svenskar än läraren, något 13 som SÖ anser viktigt. Enligt propositionen bör del ankomma på regeringen attbestämma 1989/90:UbU27 vilka regler som skall gälla i bl.a. detta avseende. Förriksdagens information nämner dock föredragande statsrådet atl han anser altden statliga detaljregleringen i detta avseende bör upphöra. Därmed skullekommunerna få möjlighet atl själva bestämma om undervisningens fördelning överveckan och året med hänsyn till vad som passar en viss grupp av deltagare motbakgrund av deras tidigare studievana m.m. Sålunda skulle en mer koncentreradundervisning bli möjlig. Utskottet anser inte all det finns skäl att införa en nydetaljreglering av antalet undervisningslimmar per dag i stället för denhittillsvarande, som avses bli avskaffad. Utskottet föreslår alt riksdagenavslår motionerna 1989/90:Ubl5 yrkande 2, 1989/90:Ubl6 yrkande 6, 1989/90:Ubl8yrkande 1, 1989/90:Ub20 yrkande 2 och 1989/90:Ub254 yrkande 10. I motion 1989/90:Ub20 (vpk) yrkande 7 begärs aU SÖ skallutfårda anvisningar om gruppindelning efter kunskapsnivå och studievana. Utskottet erinrar om att sådana anvisningar finns i SÖ:skommentarmaterial till läroplanen, varför yrkandet får anses varatillgodosett. Del bör således avslås av . Värdet av att varva grund-sfi och arbete framhålls imotionerna 1989/90:Ubl6 yrkande 5, 1989/90:Ub207 (m) yrkande 2 och 1989/90:Ub233 (mp) yrkande 1. I motion 1989/90:Ub243 (vpk) yrkande 3 föreslås förinvandrarakademiker ett system med obligatorisk praktik med anknytning till denakademiska utbildningen de lär sig svenska. Utskottet anser all förslagen i propositionen gerkommunerna en ökad frihet atl själva bestämma om undervisningens organisationoch samverka med andra instanser så som exempelvis arbetsförmedlingen,arbetsmarknadens parter m.fl. Inriktningen måste vara all utnyttja de samladeresurserna som finns på orten för all göra det möjligt för invandrare med olikabakgrund och olika behov alt tillägna sig svenska språket och kunskaper om detsvenska samhället på ett så effektivt säU som möjligt. I många fall är säkertgrund-sfi parallellt med praktik på arbetsplats ett effektivt sätt att gespråkträning. Invandrarnas studievana och allmänna livssituation varierarmyckel och därmed deras förutsättningar att tillägna sig svenska språket. Storflexibilitet och variation i undervisningsanordningarna är därför enligtutskottets bedömning angelägna i alla kommuner. Givelvis är detta svårare attförverkliga på mindre orter med litet antal invandrare, men så viktigt atl ävendessa kommuner måste anstränga sig att finna vägar atl göra det. Utskottet finner att de anordningar som begärs i de nyssnämnda motionerna inte förutsätter eller skulle främjas av några nya bestämmelser.Med del anförda avstyrker utskottet motionerna 1989/90:Ubl6 yrkande 5,1989/90:Ub207 yrkande 2, 1989/90:Ub233 yrkande 1 och 1989/90:Ub243 yrkande 3. Ett språkfärdighetsprov bör enligt motion 1989/90:Ubl6 (m)yrkande 10 utarbetas i syfte att förbättra undervisningen. finnsdet också skäl att överväga om provresultaten skall gälla som 1989/90:UbU27 kriterium för vad som är acceptabla studieresultat. Behovet avkontinuitet i sfi-undervisningen framhålls i motion 1989/90:Ubl6 yrkande 1. Imotion 1989/90:Ub254 yrkande 11 framhålls vikten av att sfi-undervisningenfortlöpande utvärderas. Till dessayrkanden vill utskottet anföra följande. Kommunens skyldighet att ge grund-sfi upphör närdeltagaren har nått den kunskaps- och fårdighetsnivå som anges i den avregeringen fastställda läroplanen. I ell kommenlarmaterial till läroplanen(Gruppsammansättning och bedömning) ger SÖ praktisk hjälp till lärarna alltolka den s.k. sfi-nivån och bedöma sina kursdeltagare i relation till denna.SÖ:s fortlöpande fortbildningskurser används också för detta. Enligt SÖ:suppföljningsrapport anser sig de allra flesta lärare i grund-sfi vara klaraöver var sfi-nivån ligger, även om många tycker atl det kan vara besvärligt altla ställning till om den enskilda deltagaren nått nivån eller inte. Förordningen (1986:207) om grund-sfi innehållerföreskrifter om atl undervisningen skall bedrivas kontinuerligt med uppehållendast för semester. Med hänvisning till det anförda och till att del i övrigtinte behövs något initiativ från sida med anledning av ifrågavarandeyrkanden föreslår utskottet att motionerna 1989/90:Ubl6 yrkandena 1 och 10 samt1989/90:Ub254 yrkande 11 avslås. Mer undervisning i samhällskunskap efterlyses i fyramotioner. Enligt motion 1989/90:Ubl7 (fp) yrkande 2 har kunskaper om detsvenska samhällets sätt atl fungera stor betydelse för invandrarna genom atlhjälpa dem att lättare hitta rätt och öka deras kunskaper om våra regler.Samhällskunskapen bör därför enligt motionärerna ges ökat utrymme inom sfi. I motion1989/90:Ubl8 (mp) yrkande 2 sägs atl information om samhällets skrivna ochoskrivna lagar bör utökas och ges ökad prioritet för all undvika missförståndoch svårigheter både för invandraren och hans omgivning. Läroplanen förgrund-sfi bör enligt motion 1989/90:Ub20 (vpk) yrkande 6 ses över av SÖ medsyfte aU stärka samhällskunskapens ställning. I samma motion begärs atl SÖskall få i uppdrag att se till att lämpliga läromedel i detta ämne tas fram.Motion 1989/90:Ub233 (mp) yrkande 2 innehåller också krav på atlsamhällsundervisningen stärks inom sfi. Utskottet delar motionärernas uppfattning om atlsamhällskunskap är en viktig del av grund-sfi. Denna tanke har också kommit till klart uttryck i läroplanen för grund-sfi, vars målformuleringar godkändes av (UbU 1984/85:6 s. 7, rskr. RRV har i sin granskning av sfi-systemet funnit att samhällskunskapen inte bereds tillräckligt utrymme och dessutom kommer in alltför sent i sfi-under visningen. Detta bör enligt RRV uppmärksammas av tillsynsmyndighe terna (SÖ och länsskolnämnderna). Som tidigare redovisats anmäler . - regeringen i propositionen sin avsikt att låta utarbeta en ny läroplan för denutvidgade grund-sfi. Utskottet utgår från aU samhällskunska- 1989/90:UbU27 pens ställning därvid kommer att stärkas. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1989/90:Ubl7 yrkande 2, 1989/90:Ubl8 yrkande 2,1989/90:Ub20 yrkande 6 och 1989/90:Ub233 yrkande 2. Lärarna i svenska för invandrare För alt undervisa i grund-sfi gäller för närvarandeformella behörighetsvillkor, som anges i 1013 §§ förordningen (1986:207) omgrundläggande svenskundervisning. Dessa villkor gäller vare sig kommunen självanordnar undervisningen eller uppdrar åt studieförbund eller folkhögskola attgöra det. För all undervisa i påbyggnads-sfi i studieförbunden ställs däremotinga motsvarande formella behörighetskrav. SÖ har på regeringens bemyndigandeutfårdat allmänna råd om vad som bör krävas för godkännande som cirkelledare ipåbyggnads-sfi och därvid angivit alt studieförbunden kan tillämpa en någotfriare prövning av kompetensen än vad som gäller för lärare i grund-sfi. SÖ redovisar i sin rapport atl hälften av lärarna igrund-sfi har erfarenhet av sfi-undervisning. Lärarna i destörre kommunerna har, oberoende av arbetsgivare, längre erfarenhet än sinakolleger i små kommuner. Den nya flyktingmottagningen har inneburit att mångasmå kommuner, som inte haft någon invandring, nu har sfi-undervisning.Dessa kommuner har haft svårigheter atl rekrytera lärare som är formelltkompetenta för grund-sfi. Kommunerna har i nästan samtliga fall löst problemetgenom all anställa lärare från det allmänna skolväsendet. Merparten av lärarnai grund-sfi har erfarenhet av annan undervisning. I sin rapport anger vidare SÖatt av cirkelledarna i påbyggnads-sfi är endast drygt hälften kompetenta förundervisning i grund-sfi. SÖ konstaterar också att nytillskottet av lärare ärlitet, vilket kan vålla problem. Genom förslaget i propositionen alt grund-sfi ochpåbyggnads-sfi skall läggas samman till en sammanhållen utbildning under kommunaltansvar kommer behörighetsvillkoren för grund-sfi att få en vidare räckvidd.Därmed uppkommer enligt propositionen sannolikt en förstärkt bristsituation.Regeringen anser aU SÖ bör ges i uppdrag aU pröva om nuvarande kompetensreglerför lärare i grund-sfi är rätt utformade eller om de medfört aU lärare ellercirkelledare som har reella förutsättningar för aU undervisa i grund-sfi på ellfullgott säU inte fått sådan kompetens. Den rådande bristen på behöriga sfi-lärare påtalas imotion 1989/90:Ubl5 (c) yrkande 3. Sfi-undervisningen bör enligt motionärernabedrivas av sådana. De vill därför all SÖ skall få i uppdrag alt se över vilkaåtgärder som behöver vidtas för att tillgodose detta behov. Utskottet anser det utomordentligt viktigt atlsfi-undervisningen be drivs av kompetenta lärare. Införandet av regler om vilken behörighet som skall krävas för all undervisa inom sfi var ett av de viktigaste inslagen i reformen av svenskundervisningen för vuxna invandrare . Frågan hur behörighetsvillkoren för lärare t.ex. i grund-sfi skall , varadefinierade avgörs av regeringen. Utskottet anser det lämpligt att regeringenoch SÖ nu prövar om de uppställda behörighelsvill- 1989/90:UbU27 Vilka åtgärder som kan behövas för all försörja sfi-undervisningeni landet med behöriga lärare avhänger av resultatet av dennaprövning och bör därför övervägas i nästa steg. utgår frånatt detta uppmärksammas i myndigheternas och regeringens arbeteinför kommande budgetproposition. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /90:Ubl5 yrkande 3. Regeringen föreslår i propositionen ett ändratstatsbidragssystem. Statsbidrag för svenskundervisning såvitt gällerfiyktingar föreslås rymmas inom ramen för den nya schablonersättning genomvilken kommunerna kommer all få ersättning för sitt flyktingmottagande. Förslagom denna schablonersätlning framläggs i proposition 1989/90:105, som harremitterats till socialförsäkringsutskoltet. I nämnda proposition föreslåsbl.a. att särskilda resurser om 5 milj.kr. skall ställas till regeringensförfogande för uppföljning av såväl måluppfyllelse som effekter påkostnadsfördelningen mellan stal och kommun inom det nya systemet. För övriga invandrare innebär regeringens förslag ihuvudsak följande. Statsbidraget föreslås bli uttryckt i kronor i stället försom tidigare i undervisningstimmar och utbetalas i efterskott med halvabeloppet kvartalet efter det all undervisningen påbörjats, under förutsättningatt invandraren deltagit i undervisningen som motsvararminst å genom kommunens försorg. Resterandestatsbidrag skall enligt förslaget betalas ul kvartalet efter det attinvandraren deltagit i undervisningen minst . Varjestuderande får endast en gång ingå i underlaget för statsbidrag. Kommunens skyldighet att anordna grund-sfi föreslås gällaäven dem som är berättigade till grundvux eller särvux. Statsbidraget förgrund-sfi skall därför också gälla dem. minskar då behovet avundervisningstimmar inom grundvux. Föredragande statsrådet räknar med att 97500 undervisningslimmar skall innehållas från den timram för grundvux somföreslagils i budgetpropositionen och som redan tagit ställning till(bet. 1989/90:UbU17 s. 9, rskr. I motion 1989/90:Ub311 (m), som väcktes , föreslås ett resurssystem som innebär att statsbidrag förgrundläggande svenskundervisning utgår enligt samma regler och från sammaanslag oavsett om eleverna erhåller undervisningen inom grund-sfi eller inomgrundvux. Motionären påpekar all statsbidraget till grundvux är maximeratgenom en timram, medan inget sådant tak är satt för grund-sfi. Utskottet konstaterar att motionärens önskemål ärtillgodosett genom regeringens förslag, varför motionen bör avslås avriksdagen. 17 2 1989/90. Utbetalningenav statsbidraget för invandrare som genom omflytt- 1989/90:UbU27 ning fårsfi-undervisning i flera kommuner uppmärksammas i motion 1989/90:Ubl6 (m)yrkande 8. Enligt moiionärerna bör regeringen klarlägga hur man bör förfara isådana fall. Utskottet noterar att RRV i sin granskning har tagit uppfrågan om sekundäromflyttningarna, som redan i dagens system medför problem förkomniunerna, problem som kommer atl accentueras om större belopp betalas utgenerellt. RRV anser därför atl en rättvis modell för inlerkommunalaersättningar bör tas fram. Utskottet anser all detta på samma sätt som påskolområdet är en fråga för berörda myndigheter och inte för riksdagen.Motionsyrkandet avstyrks därför. Inkluderandet av svenskundervisningen i det nyaschablonbidraget för flyktingmottagande awisas i motionerna 1989/90:Sf57 (vpk)yrkande 2, 1989/90:Ubl8 (mp) yrkande 3 och 1989/90:Ub20 (vpk) yrkande 8. Enligtden sistnämnda motionen bör regeringen återkomma till med förslag omsärskild ersättning till kommunerna för den sfi-undervisning som ordnas förflyktingar. I motion 1989/90:Sf59 (mp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen all schablonersättningen med undantag för svenskundervisning förstskall prövas. har i sitt yttrande tillutbildningsutskottet (bilaga 5) anslutit sig till regeringens bedömning iproposition 1989/90:105 att kommunerna med del föreslagna nya ersättningssystemetkommer att ha ett starkt egenintresse av att flyktingen så snart som möjligtkan klara sin egen försörjning och undvika att han eller hon blir beroende avsocialbidrag som kommunen får betala. Eftersom en god svenskundervisning haravgörande betydelse för flyktingens möjligheter att få arbete och även i övrigtbli integrerad i del svenska samhället kommer det atl Gnnfts starka incitamentför kommunerna att prioritera svenskundervisningen. ansluter sig till socialförsäkringsutskottetsbedömning och föreslår att avslår motionerna 1989/90:Sf57 yrkande 2,1989/90:Sf59 yrkande 6, 1989/90:Ubl8 yrkande 3 och 1989/90:Ub20 yrkande 8. Anslagsbeloppet under Undervisning förinvandrare i svenska språket m.m. I propositionen beräknas för påbyggnads-sfi inomstudieförbunden /91 en timram på . Förgrund-sfi för invandrare som kommit till före (s.k.tidigare invandrare) beräknas ett oförändrat behov av 53 600 undervisningstimmar.Utskottet föreslår att godkänner vad som förordals i propositionenpå dessa båda punkter. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i propositionenatt till Undervisning för invandrare i svenska språket m.m. anvisarett förslagsanslag på . för /91. Studiesocialafrågor l989/90:UbU27 Till deltagare i grund-sfi utgår för närvarandetimersättning med ett högre belopp för dem som förlorar arbetsinkomst,ersättning från arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd när dedeltar i undervisningen och med ett lägre belopp för övriga. Den sistnämndatimersättningen är avsedd som stimulansbidrag. Motsvarande ersättningar utgårför deltagare i grundutbildning för vuxna (grundvux) vare sig de är svenskareller invandrare. I propositionen föreslås all beloppet för den högretimersättningen höjs . Dessutom föreslås att den lägretimersättningen slopas för grund-sfi som påbörjas efter den 1 juli 1990.Bakgrunden till del sistnämnda förslaget är iakttagelsen, som gjorts av både SÖoch RRV, all den lägre timersättningen inte fyller sin slimulansfunktion närdel gäller grund-sfi men däremot orsakar administrativt merarbete till ingennytta. Flertalet av de deltagare i grund-sfi som inte har arbete uppbärnämligen socialbidrag, och kommunerna räknar i allmänhet av limersättningenfrån detta bidrag. Invandrarna själva har alltså inte genom timersättningenmera pengar atl röra sig med än de skulle haft om de inte deltagit i sfi.Enligt regeringens förslag skall dock den lägre timersättningen utgå även underhösten 1990 för dem som påbörjat grund-sfi före detta år. Förslagetinnebär ingen ändring av den lägre timersättningen vid grundvux och särvux. I motion 1989/90:Ubl9 (s) relateras en enkät somMetallindustriar-belareförbundel genomfört i 164 företag. Den visar alt en storandel invandrare som har arbete i dessa företag har behov av sfi-undervisning.De hindras dock från all delta i sfi bl.a. därför atl de inte anser sig ha rådalt utbilda sig på arbetstid. Trots rekommendation av är flertalet av företagen inte beredda all betalautfyllnad till full ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Behovet av attinvandrarna får sådan, och av ersättning även för restid, vill motionärerna atlriksdagen skall ge regeringen till känna (yrkande 2). I samma motion (yrkande3) påtalas behovet av stimulansbidrag för invandrare som deltar i sfi .