bet · GD01UU5 · 1989-12-31 00:00:00 — överallt i världen förnekas och kränks människorsrättigheter, såväl de medborgerliga och politiska som de ekonomiska, socialaoch kulturella. FN, samt andra internationella och regionalasammanslutningar har antagit folkrättsliga regler som är ägnade att skydda demänskliga rättigheterna. Efterlevnaden av reglerna är dock dålig. De motioner som utskottet här skall behandla tar upp densvenska regeringens skyldighet och ansvar att såväl internationellt som härhemma bevaka att de normer och principer som finns rörande de mänskligarättigheterna dels utvecklas och förbättras, dels efterlevs. Några motionerbehandlar arbetet inom det internationella samfundet och hur det kan förbättrasoch bli mer effektivt. Andra motioner tar upp brott mot de mänskligarättigheterna i specifika länder. Åter andra behandlar vissa specifika brottmot de mänskliga rättigheterna eller olika särskilt utsatta grupper. Utskottetbehandlar följande frågor: Initiativ föratt stärka det folkrättsliga regelsystemet för mänskliga rättigheter (MR). (U521 yrkande 1, U541 yrkandena 1, 2, 3 och 4, U543 yrkandena 11, 12 och 13.) Åtgärder föratt förstärka övervakningen av hur regelsystemet för MR efterlevs (nya organ,förstärkta resurser etc. U409 yrkande 8, U505 yrkande 1, 10, 12, U521 yrkande5, U541 yrkande 5 och 6, U543 yrkande 1 och 10). Barnsrättigheter (U505 yrkandena 14 och 15, U512; U542 yrkandena 1, 2 och 3, U543yrkandena 3 och 4, U547 yrkande 6). Avskaffande avdödsstraff (U505 yrkande 11). Handikappadesrättigheter (U505 yrkande 16). Ofrivilliga försvinnanden(U543 yrkande 14). Skydd avMR-försvarare (yrkandena 2 och 5). Internationellkontroll av fångelser (U521 yrkande 4). Förbudmot plastkulor (U505 yrkande 13 , U545 yrkande 3). 1 1989/90. 1989/90 UU5 Mänskligarättigheter i (U505 yrkan- 1989/90:UU5 de 7, U510, U551). Mänskligarättigheter i (U505 yrkande 4, U521 yrkande 3, U541 yrkande 7). Mänskligarättigheter i (U549). Mänskligarättigheter i (U504 och U514 yrkandena 1 4). Stödtill det kurdiska folket (U505 yrkande 5, U524 yrkandena 1-3, U534 yrkandena 1-4, U541 yrkande 7, U550 yrkandena 1 2). Mänskligarättigheter i (U502 yrkandena 13, U526, U541 yrkande 7). Mänskligarättigheter i (U546 yrkandena 1 2). Mänskligarättigheter i (bl.a. Östra Ti-mor och Väst-Papua; U501 yrkandena 1 5, U553 yrkandena 25). Mänskligarättigheter i (U522). Självbestämmandeför (U505 yrkande 9). Mänskligarättigheter i (U515 yrkandena 1-2). Mänskligarättigheter i (U544). Mänskligarättigheter i (U516). Mänskligarättigheter i (U543 yrkandena 7-9). 1988/89:U409 av m.fl. (m) vari yrkas 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till övervakning av Helsingforsdokumentetsefterlevnad då det gäller mänskliga rättigheter. 1988/89:U501 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att alla vapenleveranser tillIndonesien skall avbrytas, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigeskall lämna IGGI, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskainitiativ för att i linje med tidigare svenskt arbete för avkolonisering avAngola och Mo5ambique stödja Östra Timors och Väst-Papuas rätt tillsjälvbestämmande, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd för endemokratisk utveckling och stöd för mänskliga rättigheter i , 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd tillFRETILIN och OPM. 1988/89:U502av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:UU5 1. att riksdagenbegär att regeringen uttalar sitt fördömande av brott mot de mänskligarättigheterna, 2. att riksdagenbegär att regeringen i FN aktivt verkar för att förhållandena i Iranuppmärksammas, 3. att riksdagenhos regeringen begär att de ekonomiska förbindelserna med upphör tilldess att respekten för de mänskliga rättigheterna i tillämpas i praktiskthandlande. 1988/89:U504 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen uttalar sig för att gör en ny anmälan mot till för de mänskliga rättigheterna i enlighet med vad som anges imotionen. 1988/89:U505 av m.fl. (c) vari yrkas I. att ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om folkrättens ställning, 4. att riksdagenbegär att regeringen påtalar brott mot de mänskliga rättigheterna i , 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kurdernassituation, 7. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om situationen för de oliktänkande i , 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om , 10. att begär att regeringen verkar för ettnordiskt för demokrati och mänskliga rättigheter, att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förnyade initiativ till internationella överenskommelser om avskaf fande av dödsstraff, 12. att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en särskildkommissarie för mänskliga rättigheter, 13. att riksdagenhos regeringen begär initiativ till förbud mot plastkulor, 14. att riksdagenger regeringen till känna vad som anförts om förstärkt skydd av barnsrättigheter, 15. att riksdagenhos regeringen begär initiativ till ett nordiskt , 16. att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till handikappade. 1988/89:U510 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen vid internationella och bilaterala förhandlingar uppmärksammarprofessor fall. 1988/89:U512 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av. insatser för att upprätthålla efterlevnaden av FNs barnkonventionför de mänskliga rättigheterna. 1988/89:U514av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:UU5 1. att riksdagenuttalar att de svenska representanterna i bör arbeta för attTurkiet ställs inför den europeiska kommissionen för mänskliga rättigheter förbrott mot de mänskliga fri- och rättigheterna. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att brottenmot mänskliga fri- och rättigheter i fördöms, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till stöd och hjälp för den friafackföreningsrörelsen i , 4. att riksdagenuttalar sitt stöd för kraven om allmän amnesti för de politiska fångarna iTurkiet och att de återges fulla medborgerliga rättigheter. 1988/89:U515 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet attsituationen i och flykting-problemen i norra delarna av blirföremål för särskild undersökning genom FNs kommission för mänskligarättigheter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt lämnar ett utökat katastrofbidrag till bomboffren ochflyktingarna. 1988/89:U516 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ettintensifierat stöd till de demokratiska krafterna i . 1988/89:U521 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett intensifierat svenskt agerande i frågor som rörmänskliga fri- och rättigheter i syfte att stärka FN-systemet och respektenför efterlevnaden av FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigeverkar för att förhållandena i behandlas i FN. 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetertill internationell kontroll av fångelser, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigebör verka för ökade resurser för för mänskliga rättigheter. 1988/89:U524 av och (båda m)vari yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen internationellt agerar för att kurdernas sak beaktas ifredsförhandlingarna mellan och , 2. att riksdagenbegär att regeringen genom lämpliga organisationer verkar för hjälpsändningartill kurdiska flyktingläger och byar, 3. att begär att regeringen verkar internationellt för att regimernai , och bättre skall respektera de mänskliga 4 1988/89:US26av m.fl. (s) vari yrkas att 1989/90:UU5 riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommassavrättningar och brott mot mänskliga rättigheter i . 1988/89:U534 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär initiativ till att ta upp den kurdiska frågan i desshelhet och i FN:s kommission för mänskliga rättigheter, 2. att ,om yrkande I avslås, hos regeringen begär initiativ till att kemiska och biologiskakrigföring mot kurderna tas upp och fördöms i alla lämpliga och tillgängligainternationella fora, 3. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder så att all möjlig humanitär hjälp kan lämnas tillde kurder som befinner sig på flykt i gränsområdena mellan , ochTurkiet, 4. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder så att den turkiska statens förtryck av denkurdiska folkgruppen i tas upp till behandling i . 1988/89:U541 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fullföljandeav arbetet med det internationella regelsystemet för mänskliga rättigheter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt fler länder skall ansluta sig till om medborgerliga ochpolitiska rättigheter, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt aktivera den mellanstatliga klago-rätten, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominternationellt arbete för att fler länder, särskilt , skall ratificeratilläggsprotokollet om individuell och mellan-statlig klagorätt, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om eninternationell domstol knuten till konventionen om mänskliga rättigheter, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om FN:srådgivningsprogram för mänskliga rättigheter, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omaktualiserandet av vissa brott mot mänskliga rättigheter i . 1988/89:U542 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om artikel 20 iförslaget till barnkonvention, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enratificering av möjligt i anslutning till FN:sgeneralförsamling 1989, 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90;UU5 motionenanförts om förslag till övervakning av konventionens efterlevnad i . 1988/89:U543 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attförslaget att inrätta en MR-avdelning på UD skall prövas i den pågåendeutredningen av utrikesförvaltningens inriktning och organisation, 2. att riksdagenbegär att regeringen i FN tar initiativ till en särskild övervakningskommissionför MR-advokater och personer verksamma i MR-organisationer, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten att förstärka utkastet till internationell barnkonvention, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetenatt stärka efterlevnaden av genom att inrätta rättigheter, 5. att riksdagenbegär att regeringen tar initiativ i FN för att tillsätta en för förkämparna för de mänskliga rättigheterna, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till dedemokratiska krafterna i , speciellt , 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd tillhemvändande chilenska flyktingar, 9. att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd tillslumsanering, 10. att riksdagenbegär att regeringen tar initiativ i FN för att skapa regionala MR-domstolar iAsien och , 11. att riksdagenbegär att regeringen tar initiativ i IMF och för att MR-kravställs vid skuldförhandlingar, 12. att begär att regeringen tar initiativ i FNför att begränsa vetorätten i säkerhetsrådet att inte gälla brott mot de mänskli ga rättigheterna, 13. att begär att regeringen utredermöjligheten att revide ra internationella domstolens stadga så att personer som misstänks för folkmordsbrott skall kunna ställas till svars inför domstolen, 14. att begär att regeringen tar initiativ i FNför att "tvångsförsvinnanden" skall förklaras vara brott mot mänskligheten. 1988/89:U544 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen uttalar sitt stöd för FDR/FMLN:s arbete för demokrati och nationelltoberoende. 1988/89:U545 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. att begär att regeringen tar initiativ föratt påskynda ett internationellt förbud mot inhumana vapen som plast- ochsplitterkulor. 1988/89:U546av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:UU5 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigesrepresentant i FN:s kommission för mänskliga rättigheter tar upp frågan ombrott mot mänskliga rättigheter i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigebör kräva att FN:s kommission för mänskliga rättigheter utser en rapportör förFilippinerna. 1988/89:U547 av () vari yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetande av en konvention om barns rätt. 1988/89:U549 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtätare kontakter mellan och i syfte att främja en utvecklingmot större respekt för de mänskliga rättigheterna i det landet. 1988/89:U550 av m.fl. (m,s,fp,c,vpk,mp) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigei FN verkar för att kurdernas mänskliga rättigheter respekteras, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om humanitärhjälp till de kurdiska flyktingarna. 1988/89:U551 av och (båda fp) vari yrkas att hos regeringen begär att frågor omutresevisum för familjer som här givits exempel på aktualiseras för densovjetiska regeringen vid första möjliga kontakt. 1988/89:U552 av och (båda mp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till och fredsplan i dessa fempunkter. 1988/89:U553 av och (båda mp) variyrkas 2. att riksdagenbeslutar att inte lämnar bistånd till den indonesiska staten, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den medkraft och i alla sammanhang skall stödja rätt till självbestämmande, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om oberoendeobservatörers tillträde till , 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omVärldsbankens inblandning i barnbegränsning i och kräver att dettaavbryts för att närmare utredas. Bakgrund 1989/90:UU5 Stärkandet av skyddet för de mänskliga rättigheterna ingårsom en central del i svensk utrikes- och biståndspolitik. Den svenska regeringenhar med ett starkt stöd hos befolkningen under en lång följd av år arbetatsåväl för att stärka det internationella normsystemet på området som att setill att detta normsystem efterlevs. är medlem i FNs kommission för demänskliga rättigheterna, (1989 ). Utskottet har under en lång följd av år haft anledningframföra sin kritik mot de kränkningar av människornas rättigheter som begåsrunt om i världen, senast i UU 1987/88:4 och 1988/89:UU6. Utskottet har yttratsig över det svenska internationella engagemanget för skydd av dessarättigheter och kommit med synpunkter på hur vi från svensk sida skall kunnabidra till att skyddet förbättras och utvidgas. Ett väl utvecklat folkrättsligt normsystem ligger tillgrund för det internationella arbetet på att främja de mänskliga rättigheterna.Som grund för det internationella normsystemet ligger FNs allmänna förklaringfrån om de mänskliga rättigheterna. Den allmänna förklaringen följdes1966 av konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna och avkonventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. I motsats tillförklaringen är båda dessa konventioner bindande för de stater som harundertecknat dem. Tillsammans med den allmänna förklaringen brukar dessakonventioner kallas "of Human Rights". har 87 staterantagit konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och 92 staterkonventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Därtill har inom ramen för FN flera konventioner ochförklaringar utarbetats med syfte att skydda speciella grupper eller intressen.År 1966 tillkom konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering(128 anslutna stater). antogs konventionen om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor (98 anslutna stater). Ar 1984 antogs konventionen mottortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning (45 anslutna stater). Andra konventioner som antagits i FN och som har relevansför detta betänkande är konvention om folkmord, konvention omflyktingar (med tilläggsprotokoll 1966), konvention om statslösa samt1926 års slaverikonvention (med tilläggsprotokoll 1966). Antalet stater som ansluter sig till de konventioner somfinns ökar sakta. anslöt sig dock 11 stater bl.a.Turkiet, , och till FNs konvention mot tortyr och annan grym,omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. anslöt sigäven till den europeiska konventionen mot tortyr. Några viktiga framsteg på det normskapande området somgjorts under det år som gått har varit att det textförslag till en konventionom barnets rätt, som utarbetats av en arbetsgrupp under Kommissionen för demänskliga rättigheterna (), nu antagits av kommissionen ochförelagts FNs generalförsamlings 44:e möte för antagan- Ettförslag till ett frivilligt tilläggsprotokoll till konvention 1989/90:UU5 om demedborgerliga och politiska rättigheterna har likaså vidarebefordrats avMR-kommissionen och förelagts . Protokollet gälleravskaffande av dödsstraff. Under utarbetande är en konvention om migrerande arbetaresmänskliga rättigheter. Det pågår även arbete på en deklaration om rätten attfrämja och försvara de mänskliga rättigheterna samt på en deklaration omminoriteters rättigheter. Även inom FNs fackorgan har antagits en rad konventionersom rör de mänskliga rättigheterna. ILOs medlemmar har t.ex. antagit konventionerrörande barnarbete, föreningsfrihet, förbud mot tvångsarbete, diskrimineringinom arbetslivet och rätten till arbete. Inom har antagits en konventionmot diskriminering i undervisningen. Vid sidan av bindande konventioner har FN och FNsfackorgan antagit deklarationer och resolutioner, som inte är bindandemen som ändå kan anses tjäna som rättesnöre i vissa folkrättsliga frågor.Exempel på resolutioner och deklarationer som har relevans för de motioner somutskottet nu har att behandla är deklarationen om avskaöiande av alla former avreligiös ofördragsamhet (1981), en deklaration om barnens rättigheter samtresolutioner om avskaffande av dödsstraff. Utanför FN-systemet är Genéve-konventionerangående skydd för krigets offer m.m. samt de två tilläggsprotokollen från 1977av betydelse. Även i har nedlagts ett stort arbete för att främjade mänskliga rättigheterna. Direkt efter FNs allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna utarbetades den europeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Samtliga medlemsstater i äranslutna till konventionen, och konventionen kan anses ha varit en viktiginspirationskälla för FN-arbetet på samma område. har senareantagit åtta tilläggsprotokoll till konventionen. Av intresse är här bl.a. detförsta protokollet som bl.a. behandlar äganderätten, rätten till fria val ochrätten till undervisning och det sjätte protokollet som förbjuder dödsstraff ifredstid. Skyddet och främjandet av mänskliga rättigheter är ochförblir en viktig del av arbetet inom den europeiska säkerhetskonferensen(ESK), och slutdokumentet från (1975) har fått stor betydelse ipraktiken. Det sägs uttryckligen i slutdokumentet att respekt för de mänskligarättigheterna utgör en väsentlig faktor för freden. Slutdokumentet är dock isig inte juridiskt bindande. Den europeiska säkerhetskonferensen beslöt när det tredjeuppföljningsmötet avslutades i att i en konferensfortsätta arbetet på att utveckla den s.k. mänskliga dimensionen i det europeiskasamarbetet. Utöver de framsteg som gjordes vid är syftet attytterligare försöka främja respekten för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna samt utöka de mänskliga kontakterna i Europa.Ett första möte hölls i i majjuni 1989. Ytterligare två 1989/90:UU5 mötenskall hållas, i och 1991. Dessa tre möten utgörtillsammans konferensen om den mänskliga dimensionen. Inom FN-systemet har utvecklats kontrollsystem för atttillse att de stater som anslutit sig till en konvention rörande skyddet av demänskliga rättigheterna också efterlever konventionen. Kontrollen utövas avkommittéer till vilka konventionsstaterna åläggs rapportera om hur de uppfylltkonventionsåtagandena. Vissa av kommittéerna kan även granska klagomål somväcks av en konventionsstat mot en annan eller av enskilda mot en stat.Kontrollkommittéer har upprättats för de tre som antogs 1966:konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, konventionen omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaflande avalla former av rasdiskriminering samt för alt övervaka efterlevnaden av 1979års konvention om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor och 1984års tortyrkonvention. Kommittéernas möjlighet till en effektiv övervakningförsvagas dock av att de endast kan pröva klagomål från stater eller enskildapersoner, om klagomålet riktar sig mot det begränsade antal stater som uttryckligengenom särskild förklaring eller genom anslutning till ett frivilligt protokollgodtagit kommitténs kompetens att pröva sådana klagomål. Sådana möjligheterfinns under konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna,tortyrkonventionen och rasdiskrimineringskonventionen. Få stater har erkäntenskilda klagomål. har t.ex. endast 46 av de 87 stater som ratificeratkonventionen om politiska och medborgerliga rättigheter anslutit sig till detfrivilliga protokollet. Av de 45 stater som antagit tortyrkonventionhar 18 godkänt kommitténs behörighet att ta upp klagomål från annan konventionsstat.17 stater har erkänt individuell klagorätt. Endast 12 av de 128 stater somantagit rasdiskrimineringskonvention har antagit kommitténs kompetensatt behandla klagomål från enskilda. har som första öststat anslutit sig tilldet protokoll till konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheternasom erkänner kommitténs kompetens att behandla klagomål från enskilda. SåvälPolen som har uttalat eventuell avsikt att ansluta sig. De olika kommittéerna rapporterar till FNsgeneralförsamling, vanligen via FNs ekonomiska och sociala råd (ECOSOC). År1946 upprättade ECOSOC Kommissionen för de mänskliga rättigheterna(), som är det centrala organet inom FN-systemet för främjandetav de mänskliga rättigheterna. Kommissionen har även en underkommission(för förhindrande av diskriminering och skydd av minoriteter).Denna underkommission fungerar delvis som ett beredningsorgan tillMR-kommissionen. har utvecklat ett eget kontroll- ochövervakningssystem. Dels behandlar kommissionen sådana klagomål mot staterfrån enskilda personer eller organisationer som "förefaller 1989/90:UU5 att utgöra ett sammanhängande mönster av grova och tillförlitligt styrkta kränkningar av mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter". Denna behandling grundar sig på ECOSOC-resolution 1503från 1970 och sker i slutna möten där förutom kommissionens medlemmar endastföreträdare för den svarande staten får delta när dess fall tas upp. MR-komissionen har även utvecklat ett system avsärskilda rapportörer eller arbetsgrupper med uppgift att övervaka regeringarnasrespekt för mänskliga rättigheter.