bet · GD01UbU17 · 1989-12-31 00:00:00 — När detgäller uppdragsutbildningens finansiering anges i 2 § all huvudmannen motsärskild ersättning från en uppdragsgivare för dennes räkning i anslutning tillkomvux får anordna utbildning för personer som uppdragsgivaren utser. 1 911§§ finns bestämmelser om den ekonomiska regleringen av uppdragsutbildningen iförhållande till staten. Vidare slås det fast i 3 § samma förordning atluppdragsutbildningen inte får försämra förutsättningarna för den reguljärautbildningen och möjligheterna att få sådan utbildning. Utskottet vill i detta sammanhang även hänvisa till SÖ:sgranskning av skola och vuxenutbildning /89 (SÖ, R1989:45/Rappor-ter Planering, uppföljning, utvärdering). SÖ konstaterar bl.a.att variationerna är mycket stora mellan olika kommuner när del gälleruppdragsutbildningens administration. En del kommuner satsar särskildaresurser på ledning av uppdragsutbildningen. I de flesta kommuner är det docknågon av skolledarna inom komvux som fått till uppgift att ansvara föruppdragsutbildningen inom ramen för sin ordinarie tjänst eller på övertid.Enligt SÖ bör kommunerna se över skolledarnas arbetsbelastning inom komvux medhänsyn till förekomsten av uppdragsutbildning. Utskottetvill slutligen erinra om regeringens myndighetsspecifika 11 direktiv för en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1991/921993/94från SÖ. Som utskottet tidigare redovisat anges det i 1989/90:UbU17 dessadirektiv atl uppdragsutbildningens utveckling noggrant bör kartläggas ochanalyseras och effekterna på komvux organisation och innehåll redovisas. Ianalysen bör det enligt direktiven ingå en redovisning av principerna förprissättningen av sådan uppdragsutbildning. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet atlriksdagen avslår motion 1989/90:Ub254 yrkande 1. Enligt förordningen (1987:736, 1989:613) om timramar förkommunal utbildning för vuxna får en kommun när det gäller kommunramarna enligt10 § under ett redovisningsår genom omfördelning öka eller minska varjekommunram med högst , dock alltid . När del gäller kommunramarna anses i motion 1989/90:Ub254(m) yrkande 4 atl nuvarande bestämmelser ger alltför små möjligheter tillomfördelning mellan de olika timramarna. Med ett friare syslem skapasförutsättningar för ett ändamålsenligt utnyttjande av resurserna.Länsskolnämnderna bör därför få medge atl en kommun får göra en störreomfördelning mellan kommunramarna än vad nu gällande bestämmelser tillåter. Imotion 1989/90:Ub267 (fp) yrkande 1 föreslås att uppdelningen i de tvåkommunramarna för gymnasieskolekurser i allmänna ämnen (etapperna 1 4) resp.gymnasieskolekurser i yrkesämnen och särskilda yrkesinriktade kurser(yrkesutbildning) slopas och ersätts med en gemensam timram förgymnasieutbildning. Enligt motionärerna skulle en sådan förändring avtimramarna ge en kommun möjlighet alt bättre anpassa verksamheten till deaktuella behoven. Utskottet utgår från att SÖ i sitt arbete med en fördjupadanslagsframställning för budgetåren 1991/92 1993/94 för vuxenutbildningenkommer att behandla statsbidragsfrågorna. Enligt vad föredragande statsrådetanför I budgetpropositionen (s. 15 och s. 175) görs även en analys avstatsbidragssystemet för bl.a. den kommunala vuxenutbildningen inom ramen fördet s.k. skolprojektet i . Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att avslår motionerna 1989/90:Ub254 yrkande4 och 1989/90:Ub267 yrkande 1. I vuxenutbildningsförordningen (1985:288, 1989:703) finnsbestämmel ser om minsta antal deltagare i kurs. Enligt 3 kap. 12 § får en kurs startas om antalet studerande beräknas varaktigt uppgå till lägst tolv eller i glesbygd åtta. Med ett utnyttjande av särskild delram enligt 3 kap. 76 § samma förordning får kurs startas om antalet studerande beräknas varaktigt uppgå till lägst fem. Glesbygdsbegreppet följer be stämmelserna om vilka stödområden som får regionalpolitiskt stöd, med undantag av orter där det finns treåriga teoretiska linjer av 12 I motion 1989/90:Ub261 (c) föreslås att glesbygdsbegreppetbör om- 1989/90:UbU17 prövas när del gäller den kommunalavuxenutbildningen. Motionärerna anser att del finns glesbygd även utanförstödområdena och exemplifierar med . Utskottet hänvisar till bestämmelserna om systemet meds.k. särskild delram som innebär att en viss andel av en kommuns totalatimresurs för vuxenutbildning får användas på ett friare sätt änövriga limmar. Enligt utskottets uppfattning innebär systemet med särskilddelram atl utbildningsbehoven i mindre kommuner med få studerande bör kunnatillgodoses. Med hänvisning till del anförda föreslår utskottet aU riksdagenavslår motion 1989/90:Ub261. I motion 1989/90:Ub267 (fp) yrkande 2 begärs atl enförsöksverksamhet inleds inom komvuxorganisationen i ett antal kommuner innebärandeintensifierad uppsökande verksamhet och särskilda ekonomiska och pedagogiskainsatser för att stimulera korttidsutbildade till studier saml möjlighet attavgiftsbelägga vissa komvuxkurser som är att betrakta som hobbybetonade. Utskottet vill först hänvisa till 3 kap. 2 §vuxenutbildningslagen (1984:1118, 1989:257) i vilken det slås fast att varjekommun genom lämpliga åtgärder skall söka nå dem i kommunen som har rätt tillgrundvux och motivera dem atl delta i utbildningen. Enligt 4 a kap. 27 §vuxenutbildningsförordningen utgår statsbidrag i form av schablontillägg tillkommunerna för bl.a. information om vuxenutbildning, uppsökande verksamhet ochstudiehandledning för vuxenstuderande. Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1989/90:Ub267 yrkande 2. I motion l989/90:Ub217 (s) uppmärksammas behovet avutbildning av elevassistenter för handikappade elever och elever medsvårigheter. Enligt motionärerna utgör elevassistenterna en mycket heterogengrupp när det gäller grundutbildning och arbetslivserfarenhet. Flertaletassistenter är kvinnor. Att arbeta som elevassistent är enligt motionärernabåde krävande och ansvarsfullt. För arbetet fordras kunskaper om såväl skolansförhållanden som elevens handikapp eller svårigheter av annat slag. Enligtmotionärerna bör göra ett uttalande om behovet av korttidsutbildningför elevassistenter. Enligt utskottets uppfattning är det när det gällerutbildningsinsatser för denna personalgrupp väsentligt alt insatser utgår från individuella behov och önskemål. Det finns inget som hindrar att kurser för elevassistenter anordnas som särskilda yrkesinriktade kurser eller som uppdragsutbildning för kommunens räkning inom den kommunala vuxenutbildningen. På så sätt bör utbildningens inriktning, omfattning och uppläggning i övrigt kunna anpassas till lokala förhållanden. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1989/90:Ub217. utbildning ilivsmedelsteknik 1989/90:UbU17 Imotion 1989/90:Ub236 (s) föreslås alt ett livsmedelstekniskt vuxengymnasiuminrättas i . Det finns enligt motionärerna ett stort behovav vuxenutbildning inom livsmedelsområdet och vidareutbildning för anställdainom livsmedelsindustrin i län. Utskottetvill erinra om atl det enligt vuxenutbildningsförordningen (1985:288, 1989:703)finns möjlighet aU inom vuxenutbildning anordna dels samtligautbildningar som finns i gymnasieskolan, dels särskilda yrkesinriktade kurser.En kommun kan således själv besluta om utbildningsutbudets inriktning inomramen för tilldelade timresurser. Därutöver kan uppdragsutbildning förekommaenligt förordningen (1986:65, 1988:741) om uppdragsutbildning i anslutningtill vuxenutbildning. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motion 1989/90:Ub236. Statens skolor för vuxna: Utbildningskostnader Innevarandeårs utbildning vid statens skolor för vuxna får omfatta 27 350undervisningstimmar. I årets budgetproposition räknar föredragande statsrådetmed ett oförändrat antal undervisningslimmar för /91. Beträffandeanslagsbeloppet under Statens skolor för vuxna: Utbildningskostnader föreslårregeringen att anvisar ett förslagsanslag på . inte har något all erinra mot medelsberäkningen föreslår utskottetatt med bifall till proposition 1989/90:100 till Statens skolor förvuxna: Utbildningskostnader för /91 anvisar ett förslagsanslagpå . Imotion l989/90:Ub822 (mp) yrkande 6 om utbildning och forskning iVästernorrlands län efterlyses bl.a. vissa kurser på dbtans inom datorområdetför handikappade. Utskottetvill erinra om att kostnader för stödåtgärder för hörselskadade, synskadadeeller rörelsehindrade studerande vid statens skolor för vuxna får bestridas medmedel under detta anslag. Detta gäller även för studerande som deltar idistansundervisning och som på grund av handikappets art inte kan delta iundervisning vid skolan. Statens skola för vuxna i har utarbetatkurser inom datorområdet för handikappade vuxenstuderande. Något uttalande avriksdagen i enlighet med motionsyrkandet anser utskottet inte vara påkallat,varför det avstyrks. Statens skolor för vuxna: Undervisningsmaterial m.m. Utskottettillstyrker regeringens förslag att till Statens skolor för vuxna:Undervisningsmaterial m.m. för /91 anvisar ettreservationsanslag på . Bidragtill studieförbunden m.m. i989/90:UbUl7 I inledningen till proposition 1989/90:100 bil. 10 (s. 19)anmäler föredragande statsrådet att del inom pågår enomfattande översyn av vuxenutbildningens struktur och organisation. Avsikten äratt regeringen skall förelägga ett förslag till strategi förvuxenutbildningen . Förslagen i SÖ:s rapportStudieförbunden inför 90-talet och den debatt som förts inom studieförbundenmed anledning av denna kommer att ingå i underlaget för regeringensöverväganden bl.a. om ett nytt system för statsbidrag till studieförbunden. beslöt vid föregående att det totalaantalet studietimmar med det högre schablonbidraget försöksvis skall liggafast /90-1991/92 (prop. 1988/89:100, bet. UbU 17,rskr. Under vart och ett av dessa budgetår skall statsbidrag enligt denhögre schablonen utgå till 6 . Högschablontimmarnasfördelning mellan studieförbunden skall /90 bestämmas av SÖ enligtförordningen om statsbidrag till studiecirklar och därefter ligga fast undertreårsperioden, såvida inte något studieförbund mycket kraftigt minskar sinverksamhet. I del senare fallet har SÖ bemyndigande att omfördela bidragen. I propositionen föreslås nu att bidragsbeloppet för dethögre schablonbidraget skall höjas med . Detlägre schablonbidragel föreslås vara oförändrat . Det högre schablonbidragets belopp berörs i motion1989/90:Ub336 (c) yrkande 2. Där begärs alt det högre schablonbidraget skallhöjas med . i stället för med . Motionärerna pekar på att bidrageturholkats. Man vill därför återge bidraget dess ursprungliga värde. När det gäller bidragsbeloppen tillstyrker utskottetregeringens förslag atl det högre schablonbidraget skall höjas med . och att det lägre schablonbidraget skall vara oförändrat . Riksdagenbör således avslå motion 1989/90:Ub336 yrkande 2 . Antalet högschablontimmar är som nämnts fastställtför en treårsperiod. Förändringar i ett studieförbunds totala verksamhetsvolympåverkar alltså inte dess tillgång på högschablontimmar under dennatreårsperiod såvida det inte rör sig om mycket stora minskningar. En fortgåendeökning av ett studieförbunds verksamhet påverkar inte dess tillgång påhögschablontimmar . 1 motion 1989/90:Ub303 (vpk) yrkande 1 hemställs att 4milj.kr. anvisas utöver regeringens förslag för atl idrottsrörelsensstudieförbund skall få . Gällanderegler medför enligt motionären atl får högre schablonbidrag för bara 40%av sina studietimmar, medan ett annat studieförbund kan få det högre bidragetför av sin verksamhet. I motion1989/90:Ub825 (m) yrkande 30 föreslås en kraftig minsk- 15 ning avantalet studietimmar med högre schablonbidrag. Utskottet anser för sin del inte att det finns skäl att nu ändra 1989/90:UbU17 föregåenderiksmötes beslut om antalet högschablontimmar, och föreslår därför attriksdagen avslår motionerna 1989/90:Ub303 yrkande 1 och 1989/90:Ub825 yrkande30. Regeringen föreslår att tilläggsbidraget för studiecirklarinom den s.k. friare resursanv dningen skall höjas med . till 44 kr.Tilläggsbidraget till handikappcirklar föreslås också höjt med I kr. Alla övriga riktade tilläggsbidrag föreslås i propositionen utgå medoförändrat belopp. 1 motion l989/90:Ub336 yrkande 3 hävdas att kostnadernaför cirkelverksamhet i glesbygd ökat på grund av skattereformen, inte minstgenom de ökade bensinkostnaderna. Motionärerna föreslår att tilläggsbidragetför cirklar inom stödområdena A, B och C, som utgår med , skall höjasmed . I motion l989/90:Ub308 yrkande 1 delvis föreslåsockså ökat stöd till studiecirkelverksamhet i glesbygd. När det gäller tilläggsbidragens belopp ansluter sigutskottet till regeringens förslag. Utskottet föreslår således att riksdagenavslår motion 1989/90:Ub308 yrkande 1 delvis och l989/90:Ub336 yrkande 3. Enligt motion 1989/90:Ub825 (m) yrkande 29 bör samtligatilläggsbidrag avskaffas utom de som gäller cirklar med handikappade deltagareeller som bedrivs i glesbygd. Motionärerna hävdar att genomtilläggsbidragen styr studieförbundens verksamhet, vilket anses felaktigt.Styrning av studieförbundens verksamhet avvisas också i motion 1989/90:Ub254(m) yrkande 5 delvis. Utskottet konstaterar att tilläggsbidragen har en styrandeeffekt på studieförbundens verksamhet och att denna effekt är avsiktlig.Tilläggsbidraget till studiecirklar i svenska, matematik och samhällsinriktadeämnen har tillkommit för att främja sådana studier som är viktiga för människormed kort skolutbildning. Utskottet föreslår att avslår motionerna1989/90:Ub254 yrkande 5 delvis och 1989/90:Ub825 yrkande 29. avskaffades rätten att få statsbidrag till sådanauniversitetscirklar som följer av högskolemyndighet fastställda planer. Imotionerna 1989/90:Ub254 yrkande 6, 1989/90:Ub267 (fp) yrkande 5 ochl989/90:Ub825 yrkande 32 hävdas att sådana universitetscirklar är utmärkta föratt sprida akademisk bildning och utbildning till människor i glesbygd och påsmå orter. Därför föreslås I motionerna att kursplanebundna universitetscirklaråter skall bli berättigade till statsbidrag. I sistnämnda motion föreslåsockså att sådana cirklar skall få ett i förhållande till andra cirklar förhöjtstatsbidrag. Förslag av denna innebörd har framförts sedanbidraget avskaffades. Utskottet hänvisar nu liksom till vad som anfördes ibetänkandet UbU 1986/87:22 s. 22 och föreslår att 1989/90:UbUl7 avslårmotionerna l989/90:Ub254 yrkande 6, 1989/90:Ub267 yrkande 5 och 1989/90:Ub825yrkande 32. Cirklars och cirkelsammankomsters längd För att berättiga till statsbidrag skall en studiecirkelomfatta minst , fördelade . Vidare finnsbestämmelser om sammankomsternas längd. Särskilda bestämmelser gäller för decirklar som bedrivs inom ramen för s.k. friare resursanvändning. I motion 1989/90:Ub336 yrkande 6 föreslås att enförsöksverksamhet skall inledas med korta studiecirklar. Sådana skulle omfattaminst nio studielimmar fördelade på minst tre sammankomster och utlagda över enperiod av minst . Sådana cirklar skulle lämpa sig väl på kultur- ochhantverksområdei liksom för inlensivsludier i aktuella samhällsämnen. I motion l989/90:Ub825 yrkande 31 föreslås attcirkelsammankomster skall berättiga till statsbidrag så längeverksamheten ryms inom den ekonomiska totalram som beslutar. Utskottet erinrar om atl anslaget Bidrag tillstudieförbunden är ett förslagsanslag. Statsbidrag enligt den lägre schablonenutgår till alla studiecirklar som uppfyller de villkor som anges iförordningen. Förändringar i dessa villkor kan komma alt påverka antaletstudietimmar totalt sett. De i motionerna föreslagna förändringarna skullesannolikt komma att öka antalet studielimmar som berättigar till statsbidrag.Mot bakgrund av att hela systemet för statsbidrag till studieförbunden förnärvarande är under övervägande inom anser utskottetatt bör avslå motionerna 1989/90:Ub336 yrkande 6 och 1989/90:Ub825yrkande 31. Möjligheterna för nya studieförbund att få statsbidrag Som nämnts ovan fastställde vid föregåenderiksmöte antalet studietimmar med högre schablonbidrag till 6 725 500 för vartoch ett av budgetåren 1989/90, 1990/91 och 1991/92. Fördelningen mellanstudieförbunden fastställdes /90 i förhållande till det genomsnittligaantalet stalsbidragsberättigade studietimmar under de tre senasteredovisningsåren. Fördelningen av högschablontimmarna skulle också ligga fastunder alla tre åren. I motion 1989/89:Ub282 (fp) föreslås attbidragsbestämmelserna skall ändras så att bidragen motsvarar verksamheten underdet aktuella verksamhetsåret. Motionärerna anser att den nu gällande ordningenmissgynnar idrottsrörelsens relativt nybildade studieförbund . Även motion1989/90:Ub303 slår vakt om . Motionärerna föreslår att isin bidragsfördelning till studieförbunden skall skapa skäligtexpansionsutrymme för (yrkande 2). För att bli berättigad till statsbidrag måste ettstudieförbund kunna redovisa minst . Denna "tröskel" föreslås i motion 1989/90:Ub293 (mp) sänkt till 10 000 17 2 1989/90. studietimmar.Motionären anser att den höga tröskeln gör det i prakti- 1989/90:UbU17 kenomöjligt för de nya folkrörelserna, t. ex. miljörörelsen, fredsrörelsen ochkvinnorörelsen, att starta egna studieförbund. Utskottet utgår från att frågan om reglernas inverkan påbildandet av nya studieförbund ingår i de överväganden som pågår inomutbildningsdepartementet beträffande ett nytt statsbidragssystem. I avvaktanpå regeringens aviserade förslag bör avslå motionerna 1989/90:Ub282,1989/90:Ub293 och 1989/90:Ub303 yrkande 2. Omfördelning av studietimmar inom den s.k. friareresursanvändningen Inom ramen för av antalet högschablontimmarfår varje studieförbund bedriva cirklar med friare regler i fråga om antaletstudietimmar, antalet cirkeldeltagare m.m. Dessa timmar skall användas främstför verksamhet för korttidsutbildade och andra med motsvarande särskildabehov. För dessa timmar utgår ett särskilt tilläggsbidrag. I motion 1989/90:Ub336 yrkande 5 föreslås att timmar inomdenna ram som ett studieförbund inte utnyttjar skall omfördelas till andrastudieförbund. Därmed skulle syftet med bestämmelsen om friare resursanvändning att nå fler cirkeldeltagare bättre tillgodoses. Utskottet konstaterar att en sådan omfördelning inte harförutsetts vid beslut om den friare resursanvändningen (prop.1986/87:100 bil. 10, UbU 1986/87:22 s. 14 f., rskr. Mot bakgrund av attregeringen aviserat ett förslag till om bl.a. statsbidragentill studieförbunden bör inte nu ändra reglerna. Utskottet föreslåratt avslår motion 1989/90:Ub336 yrkande 5. I propositionen föreslås att anslagsposten Bidrag tillkulturverksamhet ökas med 5 milj.kr. till 130 milj.kr. Ökningen utgör fyraprocent. För anslagsposten Bidrag till Folkbildningsförbundet ochlänsbildningsförbunden föreslås en ökning med . (prisomräkning) till3 . Ett ytterligare höjt anslagsbelopp till kulturverksamhetföreslås i två motioner, nämligen 1989/90:Ub332 (vpk) och 1989/90:Ub336 (c). 1 motion 1989/90:Ub332 anförs att urholkningen av bidragetleder till att antalet kulturgrupper sjunker och att allt större del av kulturgruppernasverksamhet förs över till studiecirklar. Motionärerna hemställer att bidragettill kulturverksamhet skall höjas med 22,5 milj.kr. utöver regeringens förslag,dvs. till den nivå som föreslagit i sin anslagsframställning. Enligt motion 1989/90:Ub336 yrkande 7 är den av regeringenföre slagna ökningen med 5 milj.kr. nästa budgetår otillräcklig. Därför föreslår motionärerna att bidraget skall höjas med ytterligare 5 milj.kr. till totalt 135 milj.kr. Det nugällande systemet för fördelning av bidrag till kulturverksam- l989/90:UbU17 het mellanstudieförbunden baseras på uppgifter från förbunden till omstalsbidragsberättigade kostnader. Förbundens utgifter för kulturverksamhet iglesbygd samt för invandrare och handikappade får tas , medan 75%av övriga kostnader får tas upp. På grundval av de sålunda framräknadeutgifterna beräknar vilken andel av det totala statliga bidragetsom varje förbund är berättigat till. Vid beräkningen tas hänsyn till vilkakostnader förbunden haft för att skapa en jämnareutveckling av bidraget vid förändringar i verksamheten. En ny utformning av bidragen föreslås i motionernal989/90:Ub254 yrkande 5 delvis och 1989/90:Ub314 (m) yrkande 2. Motionärernaanser all del nuvarande systemet medför stora påfrestningar på studieförbundensekonomi. Bidragsgivningen bör därför förändras så atl studieförbunden fårfrihet alt själva utforma verksamheten och besluta om vilka verksamhetsområdenman vill främja. Enligt motionärernas uppfattning skulle studieförbunden fåbättre planeringsmöjligheter om varje förbund fick en egen kostnadsram. har berettkulturutskottet tillfålle att yttra sig över propositionen och motionerna i dedelar de berör kulturutskottets verksamhetsområde. yttrande 1989/90:KrU2y är fogat sombilaga till detta belänkande. påpekar att bidraget till kulturverksamhetinom studieförbunden förstärktes med 17,5 milj.kr. genom beslut vid föregåenderiksmöte. Mot den bakgrunden tillstyrker kulturutskottet regeringens förslagom en höjning av anslagsposten med 5 milj.kr. och avstyrker bifall tillmotionerna l989/90:Ub332 och 1989/90:Ub336 yrkandena 7 och 8. När del gäller formerna för de statliga stödet tillkulturverksamhet i studieförbunden hänvisar kulturutskottet tillutbildningsministerns uttalande i budgetpropositionen att dessa bör bedömas isamband med den översyn som pågår av hela regelverket för studieförbundens verksamhet.Denna översyn avses leda till att regeringen förelägger ettförslag till strategi för vuxenutbildningen . Mot denbakgrunden avstyrker kulturutskottet bifall till motionerna 1989/90:Ub254yrkande 5 och 1989/90:Ub314 yrkande 2. ansluter sig till kulturutskottetsbedömning och föreslår att avslår motionerna 1989/90:Ub254 yrkande 5delvis, 1989/90:Ub314 yrkande 2, 1989/90:Ub332 och 1989/90:Ub336 yrkande 7. Till studiecirklar som vänder sig till handikappade ellersyftar till atl informera om olika slags handikapp utgår tilläggsbidrag.Utskottet har ovan tillstyrkt förslaget i propositionen om höjning avtilläggsbidraget med . Utövertilläggsbidrag till studiecirklar finns en särskild anslagspost 1989/90:UbU17 för bidragtill studieförbundens verksamhet för handikappade. Bidraget skall användas tillkostnader för 1. pedagogisk verksamhet för handikappade, 2. produktion avstudiematerial samt tekniska och organisatoriska stödåtgärder förhandikappade, 3. utbildning av funktionärer i studieförbunden och derasmedlemsorganisationer för att öka kunskapen om handikapp, 4. assisterandeledare i cirklar med minst fem handikappade deltagare, 5. tolk för döva,dövblinda, hörselskadade och talskadade samt personlig assistans. Med stöd avförordningen (1981:518) om statsbidrag till studiecirklar m.m. (32 §) fördelasbidraget av SÖ mellan studieförbunden enligt särskilda grunder, som fastställsav SÖ efter samråd med studieförbunden. Grunderna fastställdes senast år 1987.Mellan 45 och 60% av det totala bidraget fördelas till verksamhet enligtpunkterna 1 3 ovan. Studiecirkelverksamhet nyttjas enligt motion 1989/90:Ub309(c) yrkande 2 i alltför liten utsträckning av handikappade. Verksamhetenstillgänglighet och statsbidragssystemet antas vara bidragande orsaker tilldetta. Motionärerna anser också att bl.a. cirkelledare måste skaffa sig kunskapom de handikappades situation och att bättre utformade studiematerial behövs. Motionerna 1989/90:Ub299 (fp) och 1989/90:Ub336 yrkande 4lar upp frågan om fördelningen mellan studieförbunden av bidraget tillverksamhet för handikappade. I båda motionerna sägs att den nu tillämpadefördelningsprincipen är att man går efter antalet medlemsorganisationer iresp. studieförbund, vilket motionärerna anser orättvist. Enligt dem börbidraget i stället fördelas i proportion till motsvarande redovisadverksamhet. I motion 1989/90:Ub336 framhålls vidare som angeläget att speciellamedel avsätts för anpassning av studiematerial även för psykisktutvecklingsstörda, dementa och afaliker. Enligt vad utskottet har inhämtat används antaletmedlemsorganisationer inom de olika studieförbunden inte som fördelningsgrundav anslagsposten för verksamhet för handikappade.