bet · GD01UU22 · 1989-12-31 00:00:00 — Det sägs uttryckligen i slutdokumentet att respekt för de mänskligarättigheterna utgör en väsentlig faktor för freden. Slutdokumentet är dock isig inte juridiskt bindande. Den europeiska säkerhetskonferensen beslöt när det tredjeuppföljningsmötet avslutades i att i en konferensfortsätta arbetet på att utveckla den s.k. mänskliga dimensionen i det europeiskasamarbetet. Utöver de framsteg som gjordes vid är syftet attytterligare försöka främja respekten för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna samt utöka de mänskliga kontakterna i . Ettförsta möte hölls i i majjuni 1989. Ytterligare två möten skall hållas,i och 1991. Dessa tre möten utgör tillsammans konferensenom den mänskliga dimensionen. Inom FN-systemet har utvecklats kontrollsystem för atttillse att de stater som anslutit sig till en konvention rörande skyddet av demänskliga rättigheterna också efterlever konventionen. Kontrollen utövas avkommittéer till vilka konventionsstaterna åläggs rapportera om hur de uppfylltkonventionsåtagandena. Vissa av kommittéerna kan även granska klagomål somväcks av en konventionsstat mot en annan eller av enskilda mot en stat.Kontrollkommittéer har upprättats för de tre som antogs 1966:konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, konventionen omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande avalla former av rasdiskriminering samt för att övervaka efterlevnaden av 1979års konvention om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor och 1984års tortyrkonvention. Kommittéernas möjlighet till en effektiv övervakningförsvagas dock av att de endast kan pröva klagomål från stater eller enskildapersoner, om klagomålet riktar sig mot det begränsade antal stater somuttryckli- gen genomsärskild förklaring eller genom anslutning till ett frivilligt 1989/90:UU22 protokollgodtagit kommitténs kompetens att pröva sådana klagomål. Sådana möjligheterfinns under konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna,tortyrkonventionen och rasdiskrimineringskonventionen. Få stater har erkäntenskilda klagomål. har t.ex. endast 49 av de 90 stater som ratificeratkonventionen om politiska och medborgerliga rättigheter anslutit sig till detfrivilliga protokollet. Av de 51 stater som antagit tortyrkonventionhar 22 godkänt kommitténs behörighet att ta upp klagomål från annan konventionsstat.17 stater har erkänt individuell klagorätt. Endast 14 av de 128 stater somantagit rasdiskrimineringskonvention har antagit kommitténs kompetensatt behandla klagomål från enskilda. har som första öststat anslutit sig tilldet protokoll till konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheternasom erkänner kommitténs kompetens att behandla klagomål från enskilda. SåvälPolen som har uttalat eventuell avsikt att ansluta sig. De olika kommittéerna rapporterar till ,vanligen via FNs ekonomiska och sociala råd (ECOSOC). upprättadeECOSOC Kommissionen för de mänskliga rättigheterna (), som ärdet centrala organet inom FN-systemet för främjandet av de mänskligarättigheterna. Kommissionen har även en underkommission (förförhindrande av diskriminering och skydd av minoriteter). fungerar delvis som ett beredningsorgan till . har utvecklat ett eget kontroll- ochövervakningssystem. Kommissionen behandlar sådana klagomål mot staterfrån enskilda personer eller organisationer som "förefaller att utgöra ettsammanhängande mönster av grova och tillförlitligt styrkta kränkningar avmänskliga rättigheter och grundläggande friheter". Denna behandling grundar sig på ECOSOC-resolution 1503från 1970 och sker på slutna möten där förutom kommissionens medlemmar endastföreträdare för den svarande staten får delta när dess fall tas upp. har även utvecklat ett systemav särskilda rapportörer eller arbetsgrupper med uppgift att övervakaregeringarnas respekt för mänskliga rättigheter. Sådana rapportörer hartillsatts antingen för att granska ett visst land (landrapportörer) eller föratt granska ett visst slag av kränkningar oavsett var dessa förekommer(tematiska rapportörer). FN-systemet har inga sanktionsmöjligheter mot de statersom krän ker de mänskliga rättigheterna. De kommittéer som tillsatts för att kontrollera konventionsstaternas tillämpning av konventionerna och för att pröva klagomål kan inte avge bindande avgöranden. Vid mål mellan två stater kan kommittéerna endast avge rapport med fakta i målet och parternas argumentering. Vid klagomål från en enskild kan kommittén fålla utslag. Detta gäller dock endast de stater som tillträtt det frivilliga protokollet eller avgivit särskild deklaration, eftersom 12 endast de erkänt kommitténs kompetens att pröva enskilda mål. andra fall är offentliggörandet av missförhållanden, diskussion och 1989/90:UU22 fördömandeinom FN-systemet och moraliska påtryckningar på den förbrytandestaten de former av sanktion som finns. dock inteframtvinga någon form av rättelse mot den berörda statens FN kan finansiellt bistå personer vars mänskligarättigheter kränkts. upprättade generalförsamlingen på nordisktinitiativ en frivillig fond för hjälp till personer som utsatts för brott motde mänskliga rättigheterna i . breddades fondens mandat till attbistå personer som utsatts för tortyr oavsett land. FN kan även bistå med experthjälp till de länder som villfrämja mänskliga rättigheter och demokrati utan att ha tillräckliga medel ellerkunskaper därför. har upprättat ett program för rådgivning ochtekniskt bistånd. Biståndet som finansieras via en frivillig fond kan användastill bl.a. utbildning av personal och rådgivning i frågor som rör mänskligarättigheter. är största bidragsgivare till fonden. Den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna har jämfört medFN-systemet försetts med ett betydligt effektivare implementeringssystem.Övervakningen av att medlemsstaterna efterlever konventionerna sker genom treorgan: den europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, deneuropeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna samt . Två typer av mål kan anhängiggöras inför kommissionen:mellanstatliga mål och enskilda mål. Alla konventionsstaterna (tillikaEuroparådsmedlemmar) utom har godtagit den enskilda klagorätten.Kommissionen avlägger rapport till ministerkommittén som kan pröva frågan. Påbegäran av den berörda Staten eller kommissionen kan ett mål även föras tillden europeiska domstolen för prövning. Alla stater med undantag avCypern har godkänt domstolens jurisdiktion vad gäller såväl mellanstatliga somenskilda mål. Domstolens dom är bindande för staterna. I det dokument som antogs vid ESKs tredje uppföljningsmötei ingick vad som kan sägas vara en form av mellanstatligklagorätt: den s.k. mekanismen. Denna består av procedurer enligt vilkastaterna kan ta upp hithörande frågor (mänskliga rättigheter) med varandra,påtala brister i och ställa frågor om åtagandenas efterlevnad. 46:e mötet med Kommissionen för de mänskliga rättigheterna Sedan utskottet senast behandlat motioner rörande skyddetav de mänskliga rättigheterna har FNs kommbsion för de mänskliga rättighe terna (MR-kommbsionen) hållit sitt 46e möte (den 29 januariden ). Diskussionernaunder mötet kom positivt att präglas av den föränd- 1989/90:UU22 radeinställningen till medborgerliga och politiska rättigheter som också blivitresultatet av den senaste tidens utveckling i . Dennautveckling har inneburit att tidigare östväst-motsättningar som domineratkommissionens arbete nu i stor utsträckning försvunnit och att vissa av deu-länder som inte respekterar mänskliga rättigheter blir mer exponerade ochutan det stöd som de tidigare ofta av stora politiska skäl haft frånöststaterna. Detta kan som allvarlig konsekvens fördjupa den klyfta som finnsmellan nord och syd i kommissionen. En fråga som mycket diskuterades under mötet utan attnågot resultat uppnåddes var det principbeslut som fattades vid om en utvidgning av kommissionens medlemsantal och eneffektivisering av kommissionens arbete. Utvidgningen skall enligtgeneralförsamlingens beslut ske på grundval av principen om rättvis geografiskfördelning, vilket torde komma att innebära att , vilka hittillsvarit proportionellt underrepre-senterade i kommissionen, får samtliga nyaplatser. Formellt beslut skall fattas under FNs ekonomiska och sociala råds(ECOSOCs) möte . Det var ett önskemål från många i-länders sida attdiskussionerna om effektivisering och utvidgning skulle föras parallellt, medanu-länderna först önskade uppnå beslut om en utvidgning och först därefterdiskutera kommissionens arbete. Bland de många länder som av medlemsstater, observatöreroch frivilliga organisationer kritiserades under mötet för olika brott mot demänskliga rättigheterna var , , , , ,, () och Sri Länka. Enligt den särskilda procedur förkonfidentiell behandling som utvecklats (den s.k. 1503-proceduren) granskade kommissionenfem stater som enligt särskilt framförda klagomål förefaller att ha"grovt och i ett sammanhängande mönster kränkt mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter". Dessa var och , som sedermeraenligt beslut av kommissionen avfördes från listan, som behandlades öppetav kommissionen och och som även kommer att behandlaskonfidentiellt. Rapporter från de särskilda s.k. tematiska rapportörer somkommissionen tillsatt (bl.a. tortyr och ofrivilliga försvinnanden) förelåg vidmötet som underlag för kommissionens arbete. Rapportörernas mandat förlängdesmed i stället för som tidigare . Vid mötet beslutades att kommissionen hädanefter årligenskall behandla uppföljningen av FNs konvention om barnets rättigheter. Initiativ för att stärka det folkrättsligaregelsystemet Utskottet vill inledningsvis uttrycka sin storatillfredsställelse över den politiska utvecklingen i ochdess konsekvens för det internationella arbetet för att främja de mänskligarättigheterna. Det är glädjande att de åtaganden rörande mänskliga rättigheter,mänskliga kontakter och därmed besläktade humanitära frågor som återfinns islutdokumentet från uppföljningsmötet i i allt störreutsträckning håller på att efterlevas. Utskottet förväntar sig att det andramötet inom ramen för den s.k. mänskliga dimensionen som äger rum i ijuni 1990 kommer att innebära ytterligare framsteg och främja respekten förmänskliga rättigheter bland de 35 staterna som deltar i konferensen. Eftersom de slutdokument som antas inom ramen för ESK inteär juridiskt bindande, är det utskottets förhoppning att reformprocessen sompågår i de central- och östeuropeiska länderna skall fortskrida så långt attdet blir möjligt för staterna att ansluta sig till och deneuropeiska konventionen angående de mänskliga rättigheterna. Vad generellt gäller skyddet av de mänskliga rättigheternafår utskottet konstatera att det finns ett väl utvecklat internationelltfolkrättsligt regelsystem, men att respekten för reglerna är liten. Utskottetanser därför i likhet med motion U622 (m) och motion U641 (fp) att det svenskaengagemanget på detta område fortsatt måste inriktas på att förmå fler stateratt dels ansluta sig till, dels respektera de normer och principer som finns. I står traditionellt somhuvudförslagsställare till en resolution om status, varikommissionen starkt vädjar till de stater som inte anslutit sig tillkonventionen om de medborgerliga och politiska resp. ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheterna, att göra så och att överväga anslutning till detfrivilliga protokollet till den förstnämnda konventionen. vikten av konventionsstaternas striktaste efterlevnad av skyldigheternaenligt konventionerna. Denna resolution togs även utan omröstning. Härmed får yrkande 1 i motion U622 och yrkandena 2 och 5 imotion U641 anses besvarade. Motionerna U616 (mp), U622 (m), U641 (fp), U642 (c) ochU645 (vpk) tar upp behovet av folkrättsligt skydd mot olika former avkränkningar av de mänskliga rättigheterna och förslag till förstärkningar ochförbättringar av övervakningen av regelsystemet. Frågeställningarna hartidigare behandlats av utskottet, senast i betänkande 1989/90:UU5. För enfylligare redovisning av hur dessa frågor behandlats bl.a. i FN, får utskottethänvisa till detta betänkande. Utskottetdelar de synpunkter som framförs i motion U616 om 1989/90:UU22 behovet avett aktivt svenskt stöd för yttrandefrihet och facklig frihet genom attregeringen i internationella organ som FN och bilateralt påtalar övergrepp mott.ex. journalister och fackföreningsledare. Yttrandefrihet och facklig frihet finns stadgade i FNskonvention om de medborgerliga och politiska rättigheterna (art. 19 resp. 22).MR-kommissionen beslöt vid sitt senaste möte att ställa sig bakom underkommissionensbeslut att genomföra en studie om kränkningar av yttrande- och åsiktsfriheten.Inom kommissionen pågår också arbete på att utarbeta en deklaration om rättenoch ansvaret för individer, grupper och samhällsorgan att främja och skyddauniversellt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter (s.k.MR-försvarare). deltar i arbetsgruppens arbete. Utskottet välkomnar regeringens aktiva engagemang på dessaområden och utgår från att detta fortsätter. En deklaration om MR-försvararekan anses som ett steg på vägen för att skydda de personer etc. som främjar ochskyddar de grundläggande mänskliga rättigheterna och friheterna. En rapportörkan naturligtvis fylla en viktig funktion i att övervaka respekten för deregler som finns. Utskottet vill inte utesluta möjligheten att en sådanrapportör som yrkas i motion U641 (fp) kan komma att tillsättas. Slutdokumentet från uppföljningsmötet i inom ramenför ESK innehöll långtgående åtaganden för de deltagande staterna vad gällerinformation och massmedia. Vid ett s.k. informationsforum i våren 1989diskuterades en förbättrad spridning av, tillgång till och utbyte avinformation, samarbete på informationsområdet och förbättrade arbetsvillkor förjournalister. Det är utskottets förhoppning att i ljuset av den positivautvecklingen i kommer utestående frågor på detta områdeatt kunna lösas och förhoppningsvis verka som en förebild för ökadrespekt för yttrande- och åsiktfrihet i andra länder utanför . Som framgår av bakgrunden ovan har antagitkonventioner om bl.a. barnarbete, föreningsfrihet, förbud mot tvångsarbete,diskriminering inom arbetslivet och rätten till arbete. Inom pågår arbetepå att förstärka uppföljningen av konventionernas efterlevnad. har sedanlång tid tillbaka ett effektivt uppföljningsmaskineri. I pågår arbete på en konvention ommigrerande arbetares rättigheter. Konventionen förväntas kunna antas vid 1990års generalförsamling. Därmed får yrkandena 1 och 3 i motion U616 (mp) samtyrkande 9 i motion U641 (fp) anses besvarade. Vid årets möte med behandlades liksomtidigare år frågor rörande personer i häkte eller fångsligt förvar, tortyr och ofrivilliga försvinnanden. I de rapporter som ligger till grund för kommissionens diskussion angavs ett antal länder där tortyr och för svinnanden förekommer, t.ex. Sri Länka, , , , , , , , , , 16 Tortyrär fortfarande vanligt förekommande enligt den särskilde 1989/90:UU22 Bland de länder som inte svarat på begäran om klargörandebeträffande fall av tortyr är och , som båda är medlemmar avMR-kommissionen. Den grupp som arbetar med att samla information om ofrivilligaförsvinnanden hade under det år som gått erhållit mer än dubbelt så mångaanmälningar som . Kommissionen antog ett antal resolutioner omatt fortsätta arbetet på dessa områden. deltar mycket aktivt i arbetet. Som utskottet anfört måste fortsättadet intensiva och engagerade arbete som redan läggs ned på att bekämpa tortyr,försvinnanden och på att främja existerande normer beträffande rättsväsendetseffektivitet och oavhängighet så att brott mot dessa normer, som t.ex.fångslande utan rättegång eller utomrättsliga avrättningar som tas upp i motionU6I6, förhindras. I motion U642 (c) yrkas att skall anmäla Turkietinför för att tortyr är vanligt förekommande i deturkiska fångelserna trots att anslutit sig såväl till FNs konventionmot tortyr som till den europeiska konventionen mot tortyr. Utskottet delar denoro och avsky som ligger bakom motion U642 över att tortyr fortfarande användsi turkiska fångelser. Som utskottet i förra betänkandet konstaterade kommerTurkiets anslutning till de ovan nämnda konventionerna mot tortyr att innebäraökade möjligheter till övervakning av och påtryckning på vad avserlandets uppfyllande av dessa åtaganden. var tillsammans med de övriga nordiska ländernainitiativtagare till fonden för tortyroffer och har givit ettflertal bidrag. Utskottet utgår från att i enlighet med intentionen imotion U642 fortsatt kommer att ge bidrag till fondens verksamhet. Härmed får yrkandena 4 och 5 i motion U642 (c) ansesbesvarade. Vad gäller frågan om internationell inspektion av fängebersom tas upp i motion U622 (m) ligger ett förslag i om etttilläggsprotokoll till 1984 års tortyrkonvention om inspektion av fångelser.Behandlingen av frågan har emellertid uppskjutits till kommissionens nästamöte (1991). Detta har skett för att kommissionen skall få tillfålle attstudera hur den europeiska tortyrkonvention som trädde i kraft den 1 februari1989 kommer att efterlevas i praktiken. Den europeiska konventionen innehållerstadganden om en övervakningskommitté som bl.a. genom besök i enkonventionsstat skall kunna tillse hur staten uppfyller sina åtaganden.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att bevaka denna fråga. har arbetat för attdödsstraffet skall avskaffas. Utskottet välkomnar det fakultativa protokoll till konvention om de medborgerliga och politiska rättigheterna som antog . godkände den svenska anslutningen till protokollet (se även 1989/90:UU17 om godkännande av fakultativa protokoll om 17 avskaffandeav dödsstraff). Som utskottet framför i detta betänkande 2 1989/90. utgörprotokollet endast ett etappmål i arbetet på att avska& dödsstraf- 1989/90:UU22 fet, isynnerhet som protokollet inte innebär en skyldighet för staterna attavskaffa dödstraffet utan endast ger dem en möjlighet att åta sig att inteanvända det i fredstid. Arbetet kommer därför att fortsätta med målet attuppnå ett totalt förbud mot dödsstraff såväl i fred som i krig. Utskottet får i detta sammanhang upprepa förhoppningen (se 1989/90:UU5)att det fortsatta arbetet inom ramen för ESK på den mänskliga dimensionen skall kunna göra framsteg även vad gäller avskaffandeti hela av dödsstraffet. Med det ovan anförda får yrkandena 4 och 5 i motion U616(mp), yrkande 2 i motion U622 (m), berörd del av yrkande 1 i motion U641 (fp)och yrkande 6 i motion U642 (c) anses besvarade. Vad gäller frågan om en konvention om skydd för fiyktingarundan krig och andra katastrofer, dvs. en utvidgning av det nuvarande flyktingbegreppet,samt behovet av kraftigt svenskt stöd till UNHCRs verksamhet, vilket tas upp imotion U641, får utskottet liksom i förra årets betänkande konstatera att 1951års konvention om flyktingar (med tilläggsprotokoll 1967) och 1954 årskonvention om statslösa ger ett väl täckande skydd för de flyktingar somomfattas av dessa konventioner. De människor som är flyktingar enligt konventionernasdefinition håller emellertid på att indirekt se sina rättigheter enligtkonventionen urholkas genom de kraftigt ökade flyktingströmmarna, i synnerhettill av immigranter, dvs. människor som flyr materiell och social nöd, farligmiljö, naturkatastrofer etc. Den nöd som dessa s.k. immigranter flyr från kandock i många fall vara likvärdig med den som föranlett flyktingar att fly. Utskottet får konstatera att det emellertid inte finnsnågot stöd internationellt vare sig för en utvidgning av flyktingbegreppeteller för nya internationellt bindande normer för icke-konventionsflyktingar,dvs. Det är enligt utskottets mening inte heller en ny juridiskreglering som är mest angelägen utan i stället ökade insatserför att lindra de förhållanden som föranleder utvandring. En generösbiståndspolitik spelar här en viktig roll. Detsamma gäller naturligtvisåtgärder för att undanröja de förhållanden som föranleder flykt i konventionellbemärkelse, dvs. kränkande av de mänskliga rättigheterna och krig. Stödet tilldemokratisk utveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna, inom såvälbiståndspolitikens som utrikespolitikens ram är här av stor betydelse. Utskottet betonar behovet av att det internationellasamfundet tar ansvar för att förhindra de orsaker som föranleder människor attlämna sitt land, t.ex. ekonomisk stagnation eller tillbakagång, kraftigabefolkningsökningar, ekologisk katastrof eller kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Sambandet mellan mänskliga rättigheter ochmassflyktingströmmar har uppmärksammats i 18 genomantagandet av en resolution vari krävs ökade ansträngningar att komma tillrätta med det svåra problem som massflyktingströmmar 1989/90;UU22 betonas behovet att söka kartlägga potentiella flyktingströmmar för attFN på ett tidigt stadium skall kunna förvarna världssamfundet om kommandehjälpbehov. Frågan skall åter behandlas vid nästa generalförsamling och börenligt utskottets uppfattning noga följas från svensk sida. Etersom detta är ett arbete på lång sikt är det av storbetydelse att stödet till UNHCR:s verksamhet ökar så att organisationeneffektivt kan bistå de flyktingar som finns. Det svenska biståndet tillUNHCR kommer för nästa budgetår att uppgå till 190 milj.kr. vilket är en ökningmed 45 milj.kr. jämfört med innevarande år. Utskottet utgår från att Sverigeäven framgent generöst kommer att stödja UNHCR. Härmed avstyrks berörd del i yrkande 1 och yrkande 15 imotion U641 (fp). Frågan om ett internationellt normsystem för fria val ochorgan för internationell valövervakning som tas upp i motion U641 har behandlatsi och i . Frågan togs först upp vid den43:e generalförsamlingen (1988) som utan omröstning antog en resolution omperiodiska och hederliga val. Församlingen förklarar här att bestämmandet avfolkets vilja kräver ett valförfarande som innefattar tydliga alternativ samtatt denna process bör ge lika möjligheter för alla medborgare att blikandidater och att framföra sina politiska åsikter individuellt och i samarbetemed andra. Församlingen bekräftar vidare att apartheid bör avskaffas, att detsystematiska förnekandet eller inskränkandet av rätten att rösta på grund avras är en grov kränkning av mänskliga rättigheter. Församlingen bekräftarvidare att rätten att delta i ett politiskt system grundat på allmänt ochlikvärdigt medborgarskap och allmän rösträtt är nödvändig för utövandet avprincipen om periodiska och hederliga val. har följt upp frågan genom att vid sittmöte utarbeta och anta en allmän ram för vad ett framtida arbete på dettaområde borde omfatta, t.ex. allmän rösträtt, opartisk administration, behovetav oberoende valövervakning, registrering av röstberättigade, tillförlitligaröstavlämningsprocedurer och metoder för att undvika valfusk och lösa tvister.Vid generalförsamling togs frågan åter upp av . Ett kubansktförslag som urholkade resolutionen har dock förhoppningsvis endasttillfålligt saktat ned arbetet. Utskottet anser att även fortsättningsvis aktivtbör följa denna fråga, i synnerhet behovet av internationell oberoende valövervakning. Vad gäller FNs roll som oberoende övervakare får utskottetkonsta tera att FN traditionellt inte övervakat nationella val med åberopande av artikel 2:7 i om icke-inblandning. Undantag har bl.a. varit om det gäller utövande av självbestämmande i ett land i samband med avkolonisering. Ett exempel härpå var FNs övervakande av valet i . Enligt vad utskottet erfarit pågår vissa diskussioner inom FN 19 omorganisationens framtida roll i detta avseende. den storaroll som FN kan spela på detta område genom spridande av 1989/90:UU22 kunskap omde gemensamma normer som enligt folkrätten måste beaktas för att ett val skallanses fritt. FNs center för mänskliga rättigheter kan vidare bidra medinformation och experthjälp till de länder som så önskar. Bl.a. den fond för rådgivning och tekniskt bistånd somupprättats kan härvidlag användas. är den största bidragsgivaren tilldenna fond.