bet · GD01UU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Genom ändring avutbetalningstekniken kan reservationerna dras ner utan att IDA:s möjlighetertill utfåstelser gentemot påverkas. Regeringen förordar en sådanförändring. Detta innebär också att ett utrymme kan skapas för finansiering avsvenskt deltagande i multilaterala arrangemang som diskuteras för omvärldensstöd för reformprocessen i . Regeringen bedömer att ett belopp om sammanlagt 375 milj.kr. kan inrymmas under anslaget. Internationella finansieringsbolaget (IFC) IFC:s syfte är att främja ekonomisk utveckling i u-ländergenom att understödja privata investeringar i industriell verksamhet. Det sistaav fem lika stora svenska årsbidrag om ca 10 milj.kr. under den senastekapitalhöjningen inbetalades under /90. Någotsådant bidrag till IFC är enligt propositionen inte aktuellt under budgetåret1990/91. Världslivsmedelsprogrammet (WFP) verkar för att en större andel av världenssammanlagda livsmedelsbistånd skall gå genom WFP och för att WFP skall spelaen aktiv roll för att lindra verkningarna av katastrofer av olika slag. WFPutför enligt propositionen ett effektivt biståndsarbete och har en betydelsefullroll vid samordning av livsmedelsleveranser i internationella hjälporgan. Två tredjedelar av det ordinarie bidraget till WFP ärbundna till upphandling av livsmedel i med exportproduktion eller iSverige. Utöver det ordinarie bidraget stödjer WFP genom att lämnaannat multilateralt livsmedelsbistånd och katastrofhjälp genom WFP. WFP:s bidragsmål för tvåårsperioden 1992 är . WFP:s mottagarländer skall normalt svara för kostnader förlagring, transporter och övrig utrustning i anslutning tillprojektverksamheten. Enligt får dessa kostnader inte finansierasmed reguljära bidrag. I sådana fall måste därför WFP förlita sig på särskildabidrag. har /83 anslagit medel för dessa ändamål. Medlen, som huvudsakligenanvänts till inköp av transportmedel till 1989/90:UUl5 WFP:s verksamheti några av de fattigaste länderna, har enligt samstämmiga rapporter gjort stornytta. Regeringenföreslår oförändrade bidrag till dessa särskilda ändamål, 22 milj.kr., samt ettbidrag till WFP:s ordinarie resurser om 100 milj.kr. Livsmedelshjälpskonventionen(FAC) Under1986 års livsmedelshjälpskonvention har medlemsländerna åtagit sig att gebidrag som sammanlagt motsvarar spannmål . Det svenska årsbidraget motsvarar vete. Medelsbehovetför det svenska bidraget för /91 som lämnas genom WTP och äveninnefattar frakt- och administrationskostnader beräknas till 57 milj.kr. Internationellakatastroflagret för livsmedel (lEFR) Internationellakatastroflagret för livsmedel (lEFR) skapades för att snabbt och effektivtkunna ge bistånd i samband med plötsligt uppkomna katastrofsituationer.Sverige har bidragit till lagret, som administreras av WFP, alltsedan desstillkomst . lEFR-lagret används för att tillhandahålla livsmedel tillsärskilt utsatta grupper i akuta nödsituationer och inte förutvecklingsinsatser. För att förbättra WFP.s möjligheter att kopplautvecklingsinsatser till utdragna katastrof- och flyktingsituationer har WPPnyligen upprättat en särskild fond för detta ändamål inom sitt reguljäraprogram för . Föratt kunna bidra till fonden föreslår regeringen en beredskap motsvarande 25milj.kr. under /91. Regeringen föreslår vidare att 60 milj.kr.anslås för lEFR. Det svenska bidraget till lEFR och WFP:s fond för utdragnakatastrofinsatser motsvarar spannmål och vegetabiliskolja. lämnar WFP ersättning även för fraktkostnader. Förde bidrag som ges inom ramen för FAC, lEFR och WFP:s nya fond för utdragnakatastrofeituationer bör WFP företrädesvis välja att göra uppköp av livsmedel iu-länder med exportproduktion. Om uppköp inte kan göras i , skall WFPgöra uppköp av svenska livsmedel till världsmarknadspris. för Palestinaflyktingar (UNRWA) Situationeni , framför allt i de av ockuperade områdena, har medfört behov av ytterligare resurser för de palestinska flyktingarna i regionen. UNRWA beräknar medelsbehovet för verk till , vilket skall jämföras med budget på . bidrag till UNRWA ökade /90(verksamhets- 1989/90:UU15 ) med 18 milj.kr. till 100 milj.kr. Ökad belastning på UNRWA:s hälso- och sjukvårdsprogram,behov av fler skolor samt allmänna kostnadsökningar har medfört att UNR-WA:stotala utgifter och behov av ytterligare resurser har ökat. Regeringen föreslår en ökning av det svenska bidraget tillUNRWA med 30 milj.kr. till 130 milj.kr. för /91. Härav avser 35milj.kr. huvudsakligen UNRWA:s särskilda program på och iGazaområdet. Totalbeloppet avses täcka även sådana extrainsatser som tidigarehar belastat anslagsposten Andra multilaterala bidrag, delposten Övrigainsatser. FN:s flyktingkommissarie () Flyktingproblemen har under den senaste tioårsperiodennått en mycket stor omfattning. Flertalet flyktingar finns i . Sverigeskall fortsätta stödja det viktiga humanitära arbetet att hjälpa världensflyktingar. UNHCR:s främsta uppgift är att ge rättsligt skydd åt flyktingarsamt att lämna materiellt bistånd. Alltmer uppmärksamhet ägnas åt den särskiltutsatta gruppen av flyktingbarn och flyktingkvinnor. /90 uppgår det svenska reguljära bidragettill UNHCR till 145 milj.kr. Därutöver utgår bidrag via anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA, till bl.a. UNHCR:s verksamhet i ochCentralamerika. Behoven är långt ifrån täckta i de som tagit emotett stort antal flyktingar. Det är också angeläget att stödja UNHCR:s verksamhetför främjande och vidmakthållande av flyktingarnas rättsskydd. Därför föreslårregeringen en höjning av det reguljära bidraget med 45 milj.kr. för /91, varav 35 milj.kr. reserveras för riktadeinsatser på grundval av inkommande appeller för stöd till särskiltutsatta flyktinggrupper. Totalbeloppet avses täcka även sådana extrainsaser somtidigare har belastat anslagsposten Andra multilaterala bidrag, delpostenÖvriga insatser. De bidrag som regeringen föreslagit till övrigaorganisationer framgår av nedanstående tabell: Iniernat ionella fami1jeplaner ings- fcderationcn (IPPF) 85 000 000 handelscentrum(ITC) 22 000 000 ochannan narkotikabekämpning 50 000 000 För nästa budgetår förutser regeringen finansiering avexperthjälp i samband med utformning av nationella miljöstrategier inom ramenför såväl som de regionala utvecklingsbankernas verksamhet.Dessutom förutser regeringen stöd till finansiering av sådana kostnader som kanuppkomma i enskilda projekt i samband med en utökad miljökonsekvensbedömning. Extra bidrag kommer att utgå till flera av de fackorganoch program inom FN som upprättat särskilda miljöhandlingsprogram inom sinarespektive verksamhetsområden. Ytterligare bidrag kommer att ges för stöd tillmiljöprogrammet inom UNIDO. Vidare förutser regeringen extra bidrag till FN:smiljöprogram (), dels att användas för insatser för att förstärkau-ländernas kapacitet att beakta miljöhänsyn i utvecklingsplaneringen, dels föratt stödja u-landsdeltagande när det gäller det internationellakonventionsarbetet på miljöområdet. Dessutom kommer vissa internationellafrivilligorganisationer, bl.a. det för miljö ochutveckling (), att få fortsatta bidrag till u-landsinriktat miljöarbete. Ett intensifierat stöd genom olika internationellaorganisationer ställer större krav på svensk multilateral beredningskapacitet,vilket enligt propositionen innebär att SIDA i detta sammanhang förväntas få enökad roll. Flera internationella organisationer har, som en följd avgjorda förstärkningar och omprioriteringar, fått en förbättrad institutionellkapacitet. Detta innebär att de inom sina respektive verksamhetsområden hargoda förutsättningar att utveckla omfattande och högkvalitativa miljöprogram.Detta gäller t.ex. handlingsplaner för att förhindra skövling av tropiskregnskog och åtgärder för att förhindra ökenspridning och markförstörelse. För att genomföra sådana program krävs enligt propositionenresurser utöver nuvarande bidrag, framförs det i propositionen. Regeringenavser att verka för att givarsamfundet tar sitt gemensamma ansvar ochmobiliserar sådana additionella medel till de internationella organisationerna. bör också, enligt regeringen, liksom tidigarebistå de som saknar egna resurser att aktivt delta iförberedelsearbetet inför olika förhandlingar på miljöområdet inkl. om miljö och utveckling som skall hållas . För att möta behoven av insatser inom multilateraltmiljöbistånd föreslår regeringen ett jämfört med oförändrat anslagom 125 milj.kr. övrigainsatser 1989/90:UU15 Under delposten Övriga insatser finansieras bidrag tillett stort antal organisationer, program, seminarier och andra internationellaaktiviteter för främjandet av internationell samverkan. Extra insatser genom internationella organisationer kanockså aktualiseras under pågående budgetår. Under andra anslagsposterredovisas beräknade anslag för vissa organisationer. kan det av förhandlingstekniskaskäl vara svårt att förutse svenska bidrag, framförs det i propositionen. Iandra situationer råder osäkerhet om storlek och tidpunkt för kommande svenskabidrag. I sådana fall kan delposten Övriga insatser utnyttjas. Ett antal bidrag utgår som ett återkommande stöd tillverksamhet som regeringen bedömer som angelägen. För /90 räknarregeringen med bidrag till bl.a.: -()-FN:s boende- och bebyggelsecenter (HABITAT) - FN.sutvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM) -Internationella forsknings- utveckling (INSTRAW) -FN.sinformations- och forskningscenter för transnationella företag (UNCTC) - -för kommunikationsutveckling (IPDC) -FN:s center för vetenskapoch teknologi för utveckling (UNCSTD) - Internationellthandikappbistånd -Stöd till FN-insatser i - Handelsrelateratbistånd, t.ex. via -Extra bidrag till studier ochutredningar som bedrivs inom internationella organisationer -Stöd till organisationer ochfonder som verkar för förbättrat internationellt samarbete, t.ex. Society forInternational Development, och Stiftelsen -för personal-och administrativa kostnader för FN-stipendiater betonar i motion U204 värdet av bistånd genommultilate rala biståndsorgan och då särskilt FN. Fördelen med multilateralt bistånd är att det gör mottagarländerna mindre beroende av politisk välvilja från enskilda givarländer, framhåller . Motionärerna konstaterar att såväl som UNDP fått minskade resurser , vilket drabbar stödet till de fattigaste , särskilt i söder om . vill därför höja anslaget till UNDP. Andra FN-organ som enligt motionärerna bör ha ökade resur- 82 ser föratt de står inför växande krav på insatser inom områden som ocksåprioriteras i'svensk biståndspolitik är UNHCR, UNRWA, UNI- 1989/90:UU15 Särskilt UNHCR behöver enligt motionärerna kraftigt ökade resurser medtanke på den allvarliga flyktingsituationen i världen och flyktingkommissariensegen ekonomiska kris. tar också upp den världskampanj som FNinitierat för att söka utrota analfabetismen och som proklamerat1990 som det internationella läskunnighetsåret. Den nationalkommitté som tillsatts i i likhet medandra länder och som har som uppgift att genom opinionsarbete öka medvetenhetenom analfabetismen och samordna svenska initiativ på området har enligtfolkpartiet alldeles för knappa resurser. Ytterligare 2 milj.kr. bör anslås,anser motionärerna. anser (U244) att regeringen intetillräckligt prioriterar miljöbiståndet. Genom att regeringen föreslåroförändrade bidrag till miljöinsatserna innebär det i realiteten att biståndeturholkas, något som finner orimligt med hänsyn till de storabehoven av miljöbistånd. Motionärerna föreslår en höjning av miljöbiståndet viamultilaterala organ med 25 milj.kr. jämfört med regeringens förslag. Även vill öka det svenska biståndet påmiljövårdsområdet. 1 motion U220 föreslås inrättandet av två miljöfonder påvardera . Den ena fonden skall användas till miljöförbättringari . Den andra fonden skall användas för insatser i ,exempelvis markvårdsinsatser, skogsplantering och bevarande av regnskogar. föreslår vidare i motion U220 att en del avde medel som regeringen föreslagit till anslagsposten för särskilda insatser iskuldtyngda länder under anslaget C 3 i stället skall anslås till internationellaorganisationer som arbetar med familjeplanering (UNFPA och IPPF). Utskottetbehandlar frågan under berörd anslagspost under anslaget C 3. kommunisterna kräver i motion U241 attbidraget till Internationella familjeplaneringsfederationen ökar med 5 milj.kr.jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår också en höjning avbidraget till /internationella handelscentrum (ITC) med 10milj.kr. att användas till råvaruprogrammet för bistånd till diversifiering ochförädling. är redan en av de allra största bidragsgivarna iUNDP, UNI CEF, UNFPA, UNHCR, UNRWA och ITC samt till mindre fonder som kvinnofonden UNIFEM och narkotikafonden (). ge är också tillsammans med den största bidragsgivaren till IPPF. Självfallet skall FN-systemet och de frivilliga organisationer som regelmässigt erhåller svenskt bidrag även fortsättningsvis kunna lita på som en pålitlig bidragsgivare. Utskottet får dock åter framföra betydelsen av att finansieringen av de multilaterala organens verksam- 83 het delasmellan flera bidragsländer. har 1989/90:UU15 aktivtarbetat för såväl ökade resurser till FN:s verksamhet som till en spriddbördefördelning till organisationernas fromma. Vad gäller UNDP delar utskottet den uppfattning somframförs i U204 (fp) om behovet av höjda anslag. pågår emellertiden diskussion och i viss mån en omvärdering av FN-biståndet för att dettabättre skall kunna anpassas till dagens och morgondagens behov (det nordiskaprojektet, FN i utvecklingssamarbetet samt översynen av det multilateralabiståndet). Innan dessa utredningar och förhandlingar slutförts är det enligtutskottets uppfattning lämpligt att avvakta och inte ta beslut om ytterligarebidrag. Utskottet anser att den av regeringen föreslagnafördelningen av bidragen är rimlig. Utskottet vill erinra om att regeringen harmöjlighet att under löpande budgetår lämna extra bidrag exempelvis till detflyktingarbete som UNRWA och UNHCR bedriver. Därmed avstyrks yrkandena 41, 42, 43, 44 och 45 i motionU204 (fp) samt yrkandena 5 och 6 i motion U241 (vpk). De medel som regeringen vill avsätta förmiljövårdsinsatser genom multilaterala organ finner utskottet lämpliga medtanke på mottagarnas administrativa kapacitet. Det är utskottets uppfattningatt det svenska biståndet till miljöändamål skall öka. För att det skall blieffektivt och få genomslagskraft måste det emellertid kunna tas emot ochkanaliseras på ett meningsfullt sätt av organisationerna. Vad vi med svensktbistånd nu kan göra är att bidra till att miljöhänsyn integreras i programmenoch att mottagarländerna får stöd att själva göra nödvändiga miljö- och naturresursbedömningar. Utskottet delar den oro för bl.a. jordklotets ekologiskabalans som ligger till grund för yrkandet i motion U220 om en fond på enmiljard kronor till markvårdsinsatser, skogsplantering och bevarande av regnskogar. Som utskottet haft anledning konstatera äremellertid en förutsättning för att skövlingen av tropiska regnskogar skallkunna hejdas att vi kan avhjälpa fattigdom i de berörda länderna. Fattigdomeni sig utgör det största miljöhotet i . Det är enligt utskottetsuppfattning endast genom åtgärder för ekonomisk utveckling som innebär attvarken fattiga länder eller fattiga människor tvingas ägna sig åt rovdrift ochförstöring av naturresurser för att kortsiktigt klara sin överlevnad somskövlingen kan hejdas. För ytterligare kommentarer får utskottet hänvisa tillsitt tidigare resonemang i detta betänkande om det svenska miljöbiståndet. Härmed avstyrks yrkande 4 i motion U220 (mp), yrkande 12 imotion U244 (c) och yrkande 9 i motion U637 (mp). yrkar i motion U204 på att ytterligare 2milj.kr. avsätts till den för FN:s läskunnighetsår 1990. Utskot tet får konstatera att regeringen redan insett att utökade resurser för kommitténs verksamhet kan bli erforderliga och att därför beredskap 84 finns förytterligare anslag om så skulle bli fallet. Yrkande 62i motion U204 (fp) föranleder därmed ingen åtgärd /90:UU15 sida och avstyrks följaktligen. kommunisterna kräver i motion U251 attVärldsbanken och IMF reformeras så att får ett jämlikt inflytandeöver deras politik och struktur. De reformer som motionärerna kräver är attparlament och allmänhet får insyn i bankens verksamhet och planering samt attbanken decentraliseras genom att regionala rådgivande organ skapas. Dessaorgan skall bestå av frivilliga organisationer. Om reformer inte är möjligaanser motionärerna att , de regionala bankerna och de regionalautvecklingsfonderna bör frikopplas från IMF och att det skapas en ny bank, enFN-bank. Vidare kräver kommunisterna att Sverigelämnar Internationella finansieringsbolaget eftersom bolagets uppgift äratt privatisera tillgångar, något som enligt motionärerna oftabetyder att de överförs i utländsk ägo. I motion U222 (mp) yrkas att skall begära förslagtill nya riktlinjer för så att banken inte stöder miljöfarligaprojekt eller projekt som skadar urbefolkningar. Om inte nya riktlinjer omstöd endast till ekologiska och humana långsiktiga projekt kan genomdrivas börSverige enligt motionärerna utträda ur . motsätter sig att utvecklingssamarbetet medCentral- och läggs inom enprocentsramen. Därmed motsätter sig folkpartietregeringens förslag att dra ner reservationerna till Internationellautvecklingsfonden så att utrymme skapas för finansiering av multilateralaarrangemang till stöd för reformprocessen i . I ställetvill partiet skapa ett nytt anslag för demokratisk samhällsutveckling i en bredländerkrets och till detta anslag anslå 300 milj.kr. Som utskottet redan tidigare i detta betänkande återgivitmotsätter sig även , kommunisterna och miljöpartietatt utvecklingssamarbetet med läggs inomenprocentsramen. Följaktligen motsätter sig dessa partier i likhet medfolkpartiet att reservationerna till används för det svenska deltagandet imultilaterala insatser till förmån för . Yrkandena rörande verksamhet och struktur äri stort sett desamma som utskottet behandlade i förra årets betänkande (1988/89:UU18). Vad gäller öppenheten inom bl.a. gent emot enskilda organisationer får utskottet konstatera att banken nu intar en betydligt öppnare attityd till enskilda organisationer jämfört 85 Ett utvecklat samarbete finns redan på flera plan, bl.a. finnssedan 1982 en särskild samarbetskommitté, 1989/90:UU15 Committee.Banken tillhandahåller i ökad utsträckning information till organisationernaoch låter dem medverka i olika insatser. Detta gäller inte minst organisationermed bas i själva. En kontinuerlig dialog förs med internationellaenskilda organisationer om såväl allmänna policyfrågor som rörande mer land- ochprojektspecifika problem. Lokala enskilda organisationer har också kommit attspela en större roll vid implementeringen av bankens projekt. Vidare träffarbankens regionala avdelningar regelbundet företrädare för olika organisationerför att diskutera olika frågor. Utbyte av personal sker också mellan banken ocht.ex. har tillsammans med de övriga nordiskaländerna stött denna utveckling och betonat de värdefulla bidrag som enskildaorganisationer kan ge inte minst på det lokala planet. Den svenskabiståndsverksamheten sker som bekant i löpande samarbete och samråd medenskilda organisationer. Vad i övrigt gäller offentligheten inom fårutskottet konstatera att banken sprider en stor mängd information om verksamheten.Det torde dock enligt utskottets uppfattning finnas utrymme för större öppenhetpå exempelvis miljöområdet. är det enligt utskottets uppfattning heltnaturligt att alla dokument som rör t.ex. bankens samarbete med olika länderinte kan ges en allmän spridning. Det skulle försvåra dialogen mellan bankenoch enskilda länder, vilket skulle leda till sämre beslutsunderlag och intevara i mottagarländeras intresse. Däremot är naturligtvis samtliga dokument somutges av och tillgängliga för styrelsen och därmed också förmedlemsländerna. Härmed avstyrks yrkandena 1 och 3 i motion U251 (vpk). Som ett resultat av den kritik som erhållitfrån medlemsländer och miljöorganisationer om bristande miljöhänsyn tar nubanken i betydligt större utsträckning sitt ekologiska ansvar. pågår arbete för att integrera miljöhänsyn i alla delarav verksamheten. Bland annat skall alla projekt som befaras ha betydandeeffekter på miljön underkastas en särskild miljövärdering. Dessa miljövärderingarkommer förutom renodlade miljöaspekter även att beröra sociala och kulturellafrågor t.ex. i samband med folkomflyttningar. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att istyrelsen samt i övrigt samarbete med banken uppmärksamma dess sociala ochekologiska ansvar samt behovet av ökad öppenhet i synnerhet på miljöområdet.Något behov av en ny FN-bank anser utskottet däremot inte föreligga. Världsbanksgruppens verksamhet ochsyfte studeras inom ramen för den samlade översyn av det multilateralabiståndet som genomförs. Utredningen skall vara avslutad ibörjan av . Med detovan anförda avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion U222 (mp) samt yrkande 5 imotion U251 (vpk). Frågan omhur det svenska biståndet till skall 1989/90:UU15 finansierashar redan tidigare behandlats i detta betänkande. Där framkommer att det enligtutskottets uppfattning inte behövs ett särskilt nytt anslag som föreslås avfolkpartiet. Utskottet behandlar vidare denna fråga under anslagspostenProjektbistånd till vissa länder. Utskottet får också konstatera att den del avinsatserna som skall finansieras under anslagsposten för kan ske genom attutbetalningstekniken förändras så att reservationerna kan utnyttjas. lDA:sutfåstelser gentemot påverkas därmed inte. Härmed avstyrks ifrågavarande del av yrkande 6 i motionU204 (fp). Frågan om det svenska medlemskapet i IFC behandladeutskottet i förra årets betänkande (1989/90:UU18) och framförde då att IFCenligt utskottets uppfattning är ett organ som utgör ett nyttigt komplementtill övriga verksamhet. IFC fyller en viktig funktion för attfrämja investeringar inom den privata sektorn i . Denna sektor ärsvag och outvecklad i många av länderna, bl.a. beroende på svårigheten medfinansiering och onödigt komplicerade byråkratiska procedurer vilket gör detsvårt att starta och driva företag. IFC:s verksamhet är därmed även ett viktigtled i försöken att motverka kapitalflykt från . Behovet av IFC:sinsatser, dvs. riskkapitalförsörjning och rådgivning i investeringsfrågor, harenligt vad utskottet erfar blivit allt större . IFC har undersenare år givit ökat stöd till afrikanska små och medelstora företag och i ökadutsträckning stött företagsamhet inom jordbrukssektorn. Liksom tidigare serutskottet ingen grund för ett svenskt utträde ur IFC. Därmedavstyrks yrkande 4 i motion U251 (vpk). Tre motioner U223 (m), U224 (c) och U238 (s) tar uppfrågan om fortsatta leveranser av svensk matolja till WFP. var två tredje delar av det svenska ordinarie bidraget till WFP bundna till upphand ling i . Medlen användes till köp av matolja från . Från och med /90 kommer två tredjedelar av det svenska ordinarie bidraget i stället att kunna använ das för inköp av livsmedel i med exportproduktion eller i . Samma regler gäller för de svenska bidragen via livsmedels hjälpskonventionen (FAC), katastroflagret för livsmedel (lEFR) och WEP:s fond för utdragna katastrofsituationer. Enligt motionärerna innebär denna förändring av uppköpsordningen att leveranserna av matolja från riskerar avbrytas och upp handling i stället kommer att ske i . har företaget i samarbete med SIDA och WFP utvecklat en ny förpack ning för matoljan som förutom förvaring av matolja kan användas på olika sätt i . Investeringar på ca 20 milj.kr. företageti samband med framtagandet av denna nya förpackning. I motionU233 (m) yrkas att det svenska livsmedelsöverskottet används 1989/90:UU15 till livsmedelshjälp till svältande människor i olikaländer. Enligt vad utskottet erfar finns det ingen anledning attbefara att den nya ordningen för upphandling av svenska bidrag till WFP skulleinnebära att leveranserna från & Fats avbryts.