bet · GD01BoU17 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 BoU17 I betänkandet behandlas 14 motioner helt eller delvis.Motionerna är väckta under allmänna motionstiden . Med anledning av sexmotioner föreslår utskottet att hela Ammerån i Indalsiilven skyddas frånutbyggnad genom alt den tas in i naturresurslagen. Övriga motioner avstyrks. Reservationer till förmån för vissa motioner har avgivitsfrån företrädare för samtliga oppositionspartier. I detta betänkande behandlas följande väckta motioner: l989/90:Bo503 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att beslutar om sådanändring av lagen om hushållning med naturresurser m.m. att , Vo.xnanuppströms , Ammerån, Meå-forsen. Hårkan och Luleålven sträckan mellanVietas och St. Lulevattnet skyddas, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om avsättande avde fyra orörda älvarna och ytterligare några särskilt värdefulla älvar somnationalälvar. l989/90:Bo506 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att bör vara ettriksobjekt som färskvattentäkt enligt naturresurslagen och skall omgärdas medspeciella skyddsbestämmelser. l989/90:Bo508 av och (vpk)vari yrkas 1. att beslutar ändra lagen om naturresurserm.m. i enlighet med vad som beskrivs i motionen, 1989/90:Bo509 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avlagen om hushållning av naturresurserna m.m. som anförts i motionen. 1989/90:Bo5l2 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar om sådan ändring i lagen omhushållning med naturresurser m.m. att mineralutvinning ochmineralprospektering inte skall 'idagen 1989/90. 19 sam/. kunnakomma till stånd i områden som åtnjuter särskilt skydd mot exploate- 1989/90:BoU17 ringsföretag, ' . 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av naturresurslagen. . , . Motiveringenåterfinns i inotion 1989/90:Jo745. 1989/90:Bo513 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att ansvaret för uppsikten över hushållningen mednaturresurser enligt naturresurslagen överförs från plan- och bostadsverkettill . Motiveringen återfinns i motion l989/90:Jo748. 1989/90:Bo5l8 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen lill känna att skall skyddas i naturresurslagen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att Ammerån i sin helhet skall skyddas inaturresurslagen, 3. att som sin mening gerregeringen till känna att skall skyddas i naturresurslagen, 4. att beslutar stryka andrastycket i 3 kap. 1 § naturresurslagen, 5. att som sin mening gerregeringen till känna att begreppet riksintresse för natur- och kulturvårdenmåste preciseras och listan med riksintressanta områden fastställas i lag, 6. att hos regeringen begärförslag till lag så att samtliga orörda älvar, biflöden och åar skyddas. Motiveringenåterfinns i motion l989/9():Jo772. l989/90:Bo5l9 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att Ammerån i sin helhetskall skyddas enligt naturresurslagen. l9S9/9():Bo524 av (fp) variyrkas att hos regeringen begär en utredning om och den framtidautvecklingen inom dess vattenområde. 1989/90:80330 av () vari yrkas 1. att beslutar om ändring i lagen omhushållning med naturre surser så att hela Ammerån ingår bland de älvar och älvsträckor som är skyd dade enligt lagen om hushållning med naturresurser, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande av överledning av vatten från Ammerån till i kommun. l989/90:Bo536 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder i syfte att iiiinu tydligare än vadsom skett för kommunerna klarlägga de intressen som naturresurslagenhar att tillgodose. Motiveringen återfinns i motion l98y/9(l:Jo42(). 1989/9(1:Bo539 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kiinna vad i motionen anförts omskydd av outbyggda älvar. Motiveriimen återfinns i motion 1989/9():Jo822. 1989/90:Bo550av m.fl. (mp) vari yrkas 1989/90:BoU17 1. att som sin mening gerregeringen till känna att vattenkrafts-utbyggnadsepoken bör vara slut och attde i motionen uppräknade hotade vattendragen skall skyddas från exploatering. 2. att beslutar att Haveröströmmar skall skyddas från vidare exploatering i enlighet med vad som anges imotionen. 3. att beslutar attIndalsälvens delta skall skyddas från vidare exploatering i enlighet med vadsom anges i motionen. Motiveringenåterfinns i motion l989/9():Jo858. l989/90:Bo556 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om att skogsvårdslagen och lagen omskötsel av jordbruksmark inordnas under lagen om hushållning mednaturresurser. Motiveringen återfinns i motion l989/90:Jo873. Naturresurslagen (NRL) trädde i kraft . NRLinnehåller bestämmelser om användningen av mark och vatten. Lagen består avfem kapitel med i huvudsak följande innehåll: - I kap.Bestämmelser om lagens inriktning och tillämpning. - 2 kap.Grundläggande bestämmelser som behövs för att främja en lämplig användning avmark- och vattenresurserna samt bestämmelser om den särskilda hänsyn som skalltas vid markanvändningsbeskit inom områden av riksintresse. - 3 kap. Kapitletinnehåller särskilda hushållningsbestämmelser för vissa områden i landet. Bl.a.ingår i detta kapitel skydd för utbyggnad av vissa vattenområden ochälvsträckor. - 4 kap. 1kapitlet finns bestämmelser om tillåtlighetsprövning av industrianläggningarm.m. - 5 kap.Innehåller bestämmelser om vissa tillämpningsfrågor m.m. I detta betänkande behandlas 14 motioner helt ellerdelvis. Motionerna väcktes under allmänna motionstiden . De tar upp frågorsom rör 1-3 kap. NRL. Utskottet kommer att behandla vissafrågor i 4 kap. om bl.a. det kommunala inflytandet vid tillåtlighetsprövningenav industrianläggningar m.m. Inledande bestämmelser m.m. (1 kap.) I detta avsnitt behandlar utskottet fyra motioner. Dettagäller motionerna Bo512 (fp) yrkande 2, Bo513 (fp), Bo508 (vpk) yrkande 1såvitt nu är i fråga och kommunisternas partimotion Bo556. 1 det förstnämnda yrkandet föreslås som sinmening ge regeringen till känna vad i motion Jo745 anförts om en översyn avNRL. I denna motion förordas en översyn av lagen i syfte att prövamöjligheterna att stärka naturvårdens ställning. 1* 1989/90. Enligt bostadsutskottets mening har NRL en i alltväsentligt lämplig ut- 1989/90:BoU17 formning såvitt avser lagens inriktning.Det finns anledning att erinra om att lagen är avsedd att ge uttryck församhällets grundläggande synsätt på vad som är en god hushållning med marken,vatten och den fysiska miljön i övrigt. Syftet med lagen är inte främst att tasärskild hänsyn till bevarandeintressena som sådana, för delta ändamål finnsannan lagstiftning t.ex. naturvårdslagen och kulturminneslagen. Som utskottetflera gånger erinrat om innehåller NRL bestämmelser om avvägningar som behövergöras i fråga om användningen av marken och vattnet för att främja enlångsiktigt förnuftig hushållning. Litet förenklat kan det uttryckas så att detmed lagens hjälp skall vara möjligt alt allsidigt bedöma olika anspråk som kanriktas mot den fysiska miljön. I ett sådant sammanhang blir det då inte sällannödvändigt att avväga ett bevarandeintresse mot ett exploateringsintresse. NRLär alltså inte främst att se som en lag för att skydda vissa bevarandeinlresseni annan mån än då så särskilt anges i lagen och då främst i 2 och 3 kap. därvissa för landet väsentliga verksamheter och bevarandeintressen ges skydd.Utöver vad utskottet nu anfört kan anföras att frågan om inriktningen av NRLhar viss anknytning till den översyn av miljöskyddslagstiftningen som pågår. Vidarebör noteras att och utreder frågan om miljökonsekvensbeskrivningarvid beslut där NRL tillämpas. Slutligen vill utskottet erinra om att det fåranses vara en uppgift för berörda departement och myndigheter att fortlöpandeutvärdera NRL och vid behov aktualisera förändringar i lagen. Det kan inteanses erforderligt med en ytterligare översyn av NRL med den inriktning som imotion Bo512 (fp) yrkande 2 förordats. Med hänvisning till vad nu anförts omlagens syfte och om vissa pågående utredningar avstyrker utskottetmotionsyrkandet. Yrkandet i motion Bo513 (fp) innebär att skallbesluta att o/wvo-ret för uppsikten över hushållningen med naturresurser enligtNRL överförs från till . Utskottet vill erinra om att NRL är en del av det plan-och beslutssystem som utformats avseende den fysiska planeringen. En annanväsentlig lag inom detta område är (PBL). Som ovan anförtsregleras genom NRL bl.a. de allmänna intressen som skall tas till vara närmyndigheterna prövar frågor om bevarande och ianspråkstagande av mark ochvatten. Utskottet kan inte dela det mera begränsade synsätt som motionärernasynes företräda och som innebär att NRL främst är att se som en lag som tillkommiti avsikt att bevaka miljövårdens intressen. Utskottet har vid sin behandlingtidigare år och (1988/89:BoU12 s. 9) givit uttryck för motsvarandeuppfattning. Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt motion Bo508(vpk) yrkande 1 såvitt nu är i fråga och kommunisternaspartimotion Bo556. 1 motionerna föreslås ett tillägg till I kap. 2 § så attbland de lagar som skall anknytas till NRL skall ingå också skogsvårdslagen ochlagen om skötsel av jordbruksmark. 1 paragrafen anges att bestämmelserna i 2 och 3 kap. NRLskall tillämpas enligt vad som är föreskrivet bl.a. i PBL. vattenlagen,miljöskyddslagen och naturvårdslagen. Ipropositionen med förslag till NRL (prop. 1985/86:3 s. 145-146) anför- des att debåda skötsellagarna i allt väsentligt är inriktade på att skogsbruk1989/90:BoU17 och jordbruk skall bedrivas så att markens produktionsförmåga tastill vara. Såvitt de båda lagarna innehåller krav på att hänsyn skall tas ocksåtill andra verksamheter som konkurrerar om markanvändningen anfördes i propositionensammanfattningsvis att man skulle kunna utgå från att skogsägarna ochjordbrukarna frivilligt medverkar till en god efterlevnad ay lagarnas reglerom naturvårdshänsyn. Jordbruksutskottetsom hade beretts tillfälle att yttra sig över propositio- . nenanförde enhälligt - med instämmande i bostadsministerns uppfattning -att mankunde utgå från att skogsägarna och jordbrukarna frivilligt tog de hänsyn somförutsatts i propositionen. anförde att det inte fanns skältill annat antagande än att innehållet i NRL kommer att vägleda tillämpningenav de nu diskuterade lagarna även utan en formell koppling till NRL. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Såvitt utskottet harsig bekant har det, sedan utskottet behandlade motsvarande fråga för mindre änett år sedan (1988/89:BoU 12 s. 5). inte framkommit omständigheter som gör detmotiverat att tillstyrka förslaget i motion Bo508 (vpk) yrkande 1 såvitt nu äri fråga och kommunisternas partimotion Bo556 om att skogsvårdslagenoch lagen om skötsel av jordbruksmark skall anknytas till NRL. Utskottet villdessutom erinra om att frågan om utformningen av de båda lagarna kan komma attaktualiseras i slutbetänkandet om en översyn av naturvårdslagen som avsespresenteras . Grundläggande bestämmelser m.m. (2 kap.) I detta avsnitt behandlar utskottet motion Bo5(l8 (vpk)yrkande I såvitt däri föreslås ändringar i 2 kap. I motionen föreslås ändringari 2 kap. 2-3 S§. Innebörden av paragraferna är att mark- och vattenområden sominte alls eller endast ohetvdligt är påverkade av exploateringsföretag ellerandra ingrepp i miljön eller är särskilt känsliga från ekologisk synpunkt så långtmöjligt skall skyddas mot åtgärder som kan påtagligt påverka områdenas karaktäreller som kan skada naturmiljön. Motionärerna föreslår att orden "så långtmöjligt" utgår ur paragraferna. Därmed skulle enligt dem skyddet för de iparagraferna angivna områdena öka. Ett genomförande av förslaget i motionen skulle innebäraatt det skydd som de i paragraferna angivn;i områdena skulle få i princip blirav samma karaktär som gäller för de områden som iir av riksintresse. Etttillmötesgående av förslaget skulle djirför niirmast innebiira att deöverväganden som låg till grund för ställningstagandena i NRL till frågan omett område borde anses vara av riksintresse eller ej skulle behöva omprövas.Stora delar av landet skulle, vid en tillstyrk:in :iv motionen, komma attbehandlas som riks-intressanta, något som i sin tui' skulle innebära en relativförsvagning av skvddet för de områden som bedöms vara av riksintresse.Utskottet vill vidare peka på att den tyngd som bevarandeintressena enligt denu diskuterade lagrummen kommer att tillmätas kan bedömas först när denöversiktliga planeringen har konkretiserats ytterligare. siktsplanerenligt PBL skall vara klar Bl.a. i detta pla- 1989/90:BoU17 neringssammanhang finns grundad anledning anta att dehushållningsbestämmelser som finns intagna i 2 kap. 2-3 §§ kominer att beaktasför de områden som där anges. Med det anförda avstyrker utskottet motion Bo508(vpk) yrkande I såvitt nu är i fråga om ändringar 12 kap. 2-3 §§ NRL. I samma motionsyrkande föreslås beträffande 2 kap. attandra styckena i 7-9 §§ utgår ur lagen. I dessa paragrafer anges bl.a. att områden som är avriksintresse för anläggningar t.ex. för industriell produktion,energiproduktion, kommunikationer, vattenförsörjning eller avfallshantering sålångt möjligt skall skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsteneller utnyttjandet av anläggningarna. Liknande finns föreskrivet beträffandeför totalförsvaret riksintressanta områden samt för områden som innehållerfyndigheter av ämnen eller som är av riksintresse. Motionärerna anser att de verksamheter m.m. som anges i denu behandlade paragraferna inte kan vara av riksintresse eftersom en sådanuppfattning strider mot allmän rättsuppfattning. Sammanfattningsvis vill utskottet erinra om attbestämmelserna om riksintressen i paragraferna ger grund För staten att isamband med den kommunala planeringen se till att handlingsfriheten behållsavseende områden, som innehåller vissa fyndigheter eller material eller som ärsärskilt lämpade för anläggningar för vissa uppräknade verksamheter. Gemensamtför dessa fyndigheter eller anläggningar är att de har stor nationellbetydelse. I motsats till motionärerna finner utskottet intetillräckliga skäl föreligga att föreslå ändringar i 2 kap. 7-9 §§. Den ordningsom nu föreligger och som alltså innebär att de företeelser som behandlas iparagraferna kan bedömas i ett nationellt perspektiv godtar utskottet nu liksomtidigare. Utskottet finner inte anledning anta annat än att den ordning som nugäller vunnit allmän anslutning. I varje fall har inte i motionen eller påannat sätt visats att så inte skulle vara fallet. Motion Bo508 (vpk) yrkande 1 avstyrkssåvitt nu är i fråga. I detta avsnitt behandlar utskottet också motionsyrkandetsåvitt däri föreslås en ändring i 2 kap. 10 §. 1 lagrummet föreskrivs att. omett område är av riksintresse för flera oförenliga ändamål, skall företräde gesåt det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktighushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. 1 andrameningen anges att om området eller en del av det behövs för en anläggning förtotalförsvaret skall försvarsintresset ges företräde. Motionärerna föreslår att paragrafens andra mening utgårur lagtexten. Något motiv för förslaget ges inte i motionen. Avsikten med den nu diskuterade meningen är att de iparagrafen angivna områdena vid behov måste få disponeras av totalförsvaret omden fastlagda försvarsgruden för landet skall kunna upprätthållas. Vid behandling vid införande av NRL (BoU1986/87:3 s. 20-21) behandlade bostadsutskottet motioner med liknande yrkandesom det nu aktuella. avstyrkte de då behandlade motionerna ochtillstyrkte propositionen på de grunder som där anfördes. Utskottetsställningstagande står fast. Förslaget i motion Bo508 (vpk) yrkande 1 såvitt nuär i fråga om ändring i 2 kap. 10 § NRL avstyrks sålunda. Särskildahushållningsbestämmelser för vissa områden i 1989/90:BoU17 landet (3kap.) Allmänna frågor om bestämmelsernas innehåll I 3 kap. 1 § NRL anges att de områden som anges ikapitlets 2-6 §§ med hänsyn till de natur- och kulturvärden som finns iområdena i sin helhet är av riksintresse. I 3 kap. I § andra stycket första meningen anges attbestämmelserna i kapitlet inte utgör hinder för utvecklingen av befintligatätorter eller av det lokala näringslivet eller för utförande av deanläggningar som behövs för totalförsvaret. I motion Bo508 (vpk) yrkande I såvitt nu är i fråga och imiljöpartiet de grönas partimotion Bo5l8 yrkande 4 såvitt nu är i frågaföreslås att meningen utgår ur lagen. Några motiv för förslagen förs inte frami motionerna. 1 propositionen med förslag till NRL (prop. 1985/86:3 s.95-96) anfördes som motiv för den nu diskuterade meningen att de geografiskabestämmelserna inte syftar till att generellt förhindra exploateringsföretaginom de vidsträckta områden som är berörda. Även de tätorter med tillhörandeanläggningar som ligger i områdena borde, enligt propositionen, självfalletkunna utvecklas. Som utskottet anförde vid sin behandling av motsvarandeyrkande (1988/89: BoU 12 s. 6) får lagen anses lämpligt utformadsåvitt rör 3 kap. 1 S andra stycket första meningen. Lagen är i nu behandlatavseende väl ägnad att ge de natur- och kulturvärden m.m. som avses skyddasgenom bestämmelserna i 3 kap. ett berättigat skydd. Vid behandlingen i utskottet av de nu aktuella motionernahar inget framkommit som fått utskottet att ändra uppfattning. Vad i motionBo508 (vpk) yrkande 1 och i partimotion Bo518 yrkande 4 bådayrkandena såvitt nu är i fråga föreslagits om utveckling av tätorter och lokaUnäringsliv tn.m. 1 de ovan behandlade motionerna samt i motion Bo512 (fp)yrkande 1 föreslås att 3 kap. I § andra stycket andra meningen utgår ur lagen.I den meningen anges att om särskilda skäl finns utgör bestämmelserna ikapitlet inte hinder för anläggningar för utvinning av fyndigheter ochmineraler som är av riksintresse. Såsom utskottet uppfattat motionerna tordemotionärernas avsikt vara att förhindra att mineralprospektering ochmineralutvinning kommer till stånd i de obrutna fjällområdena. Motsvarande yrkanden har utskottet behandlat både 1988 och1989. Utskottet anförde vid det senaste tillfället sammanfattningsvis attendast mycket starka samhällsintressen bör leda till gruvdrift i de obrutna fjällområdena.Avvägningen måste i den praktiska hanteringen bli beroende av den vikt mantillmäter ett aktuellt brytningsintresse. Det finns inte heller beträffande denna fråga tillriickliganledning för utskottet att frångå sin tidigare uppfattning. Den utformningsom NRL fått i nu berört avseende finner utskottet väl avvägd. Motionerna Bo508 (vpk) yrkande I, Bo512 (fp) yrkande 1samt partimotion Bo518 yrkande 4 det förstnämnda och detsistnämnda yr- V* 1989/90. kandetsåvitt nu är i fråga om de obrutna fjällområdena m.m. avstyrks med 1989/90:BoU17 hänvisning till vad nu anförts. En ändring i NRL förordas i motion Bo509 (c) så attetableringar av stormarknader skall prövas enligt lagen. att kommunerna inom ramen för den fysiska planeringen har att avgöra varoch i vilken koncentration handeln skall finnas. Utskottet vill anföra följande. Hushållningsbestämmelsernai NRL anger de allmänna intressen som skall tillvaratas vid bedömning ikonkurrenssituationer av vad som är lämplig markanvändning. Motionärernasförslag har främst anknytning till bestämmelserna i 2 kap. PBL om de allmännaintressen som skall beaktas och till det system för prövning av planer somfinns i lagen och då närmast i 12 kap. Enligt detta kapitel har länsstyrelsenatt beakta att berörda riksintressen enligt NRL tillgodoses och att en lämpligsamordning sker av markanvändningsfrågor som berör flera kommuner. För att uppnå det av motionärerna eftersträvade syftet kandet sålunda i första hand inte anses erforderligt eller lämpligt med ändringari NRL. Vad åter rör frågan om ändringar i PBL finner utskottet de aktuellabestämmelserna väl avpassade. Inte heller denna lagstiftning bör ändras i ovanberört avseende. Utskottet avstyrker med det anförda motion Bo509 (c) om ändringi NRL i avsikt att pröva etablering av stormarknader. I partimotion Bo518 yrkande 5 föreslås attbegreppet riksintresse för natur- och kulturmiljövården skall preciseras ochatt listan med riksintressanta områden fastställs i lag. Utskottet förutsätteratt därmed avses av och publiceradelistor över områden som är av riksintresse för naturvården resp.kulturmiljövården. 1 principsamma yrkande behandlade utskottet (1988/89: BoU 12 s. 8-9). Utskottet anförde då: Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Centrala myndigheter har att som underlag för den kommunala planeringen enligtPBL och NRL ange vilka områden som enligt deras bedömning kan anses vara riksintressenenligt NRL. Sektormyndigheternas material blir föremål för ställningstagandeni den kommunala planeringen. I samrådsskedet och i granskningsyttrandet vidplanarbetei tar ställning till om riksintressena blivittillfredsställande behandlade. De överväganden som gjorts beträffanderiksintressena utgör underlag för prövning av olika frågor. Föreliggeroklarhet får det anses ingå i uppgift att höra berörd sektormyndighet.Därvid har bl.a. de centrala myndigheterna tillfälle att bedöma hur NRL:sbestämmelser skall tillämpas. Det är naturligtvis inte uteslutet att en myndighet kanhävda en annan uppfattning än t.ex. när det gäller frågan omvilka hänsyn som skall tas till ett område av riksintresse för naturvården menockså när det gäller klassificeringen av ett riksintresse. Att statsmakterna påförhand skulle ta ställning till en viss myndighets bedömning av vad som är avriksintresse är sålunda inte lämpligt och är dessutom främmande för systemetför kunskapsförsörjningen enligt NRL. Den ay utskottet då avstyrkta motionen omnaturvårdsverkets lista över riksintressanta områden avslogs av riksdagen.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Inte heller finner utskottet skälföreslå att ställa sig bakom en lista över riksintressen avseendekulturmiljövården. kan intefinna att något väsentligt skulle stå att vinna på en precisering av1989/90:BoU17 begreppet riksintresse för natur- och kulturmiljövården. Vidställningstagande till propositionen med förslag till NRL diskuteradesbegreppet. De lagmotiv som knutits till begreppet riksintresse finner utskotteti allt väsentligt väl avvägda. partimotion Bo5l8 yrkande 5avstyrks sålunda. I motion Bo506 (c) föreslås att bör varariksintresse som färskvattentäkt enligt NRL och omgärdas med speciellabestämmelser. Ett liknande yrkande behandlade utskottet (l988/89;BoUl2 s. 17). Då anfördes att med öar och strandområdenåtnjuter skydd enligt 3 kap. 2 § NRL för natur- och kulturvärden. Såvitt rörden i motionen aktualiserade frågan om som färskvattentäkt avriksintresse skulle i så fall 2 kap. 8 § närmast bli tillämpligt. Där angesbl.a., som framgått ovan, att mark- och vattenområden som är särskilt lämpligaför anläggningar för vattenförsörjning så långt möjligt skall skyddas motåtgärder som påtagligt försvårar tillkomsten och utnyttjandet avanläggningarna. Som framgår av lagrummet finns godamöjligheter att beakta frågor om vattenförsörjningen. Det torde vara nödvändigtatt dessa frågor behandlas och beaktas i den kommunala fysiska planeringen. Såtorde också regelmässigt vara fallet. Även om ett ökat skydd föreliggeravseende områden av riksintresse kan utskottet inte finna att något väsentligtskulle stå att vinna på om ett speciellt område av vikt för vattenförsörjningenangavs vara riksintresse. Detta är för övrigt en fråga som det närmast ankommerpå berörda myndigheter att bedöma. Med det anförda avstyrker utskottet motion Bo506 (c) omVättern som riksintresse avseende färskvaltenförsörjning. I detta avsnitt behandlar utskottet slutligen motion Bo536(m). Motionärerna föreslår att hos regeringen begär åtgärder i syfteatt ännu tydligare än vad som skett för kommunerna klarlägga deintressen NRL har att tillgodose. Som utskottet anförde vid behandlingen av motsvarandeyrkande (1988/89: BoU 12 s. 7) ligger det i den enskilda kommunens handatt i samråd med konkretisera av gjorda uttalanden omhur den fysiska planeringen kan och bör bedrivas.