bet · GD01BoU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Inte minst de senaste årens utveckling på samhällsplaneringensområde gör det motiverat att förstärka och samordna denna administration. Ettgenomförande av regeringsförslaget bör, som anförs i propositionen, motverkaden sektorisering som kunnat förmärkas och ge bättre möjligheter än förnärvarande för de nya länsstyrelserna att beakta frågor om regional överblick,samordning och samlad slagkraft. Utskottet ställer sig sålunda bakomuttalandena i propositionen om att en ny myndighet bör bildas som bättre ändagens svarar mot nuvarande och framtida krav och som bygger vidare på detankar som låg bakom beslut om en partiell omorganisation; ett beslutsom bl.a. förstärkte länsstyrelsernas befattning med frågor av regionalpolitiskkaraktär och frågor om samhällsplanering i vid mening. Frågan om en förnyelseav den statliga regionala administrationen enligt riktlinjer som brukarbenämnas en länsdemokratisk ordning eller genom reformer i huvudsak genomförändringar inom dagens statliga regionala organisation ger bostadsutskottetanledning uttala att den demokratiska processen inom ramen för dagenslänsförvaltning i allt väsentligt får anses acceptabel. Det bör dock framhållasatt de demokratiska beslutsformerna bl.a. genom ett utökatförtroendemannainflytande kommer att fördjupas i de nya länsstyrelserna somkommer att skapas vid ett bifall till den nu behandladepropositionen. behandlar, med anledning av förslag ipropositionen och i motioner, nedan vissa frågor om bl.a. hur inflytande skallkomma till uttryck i den nya . föreslår, med hänvisning till det nuanförda och till ställningstagande, att riksdagenavslår de nu behandlade motionerna om avslag på propositionen. Det gälleralltså partimotionerna från och Bo24 resp. Bo30 samtmotionerna Bo2 (c) yrkande 1, Bo21 (c) yrkandena 1 och 2, Bo25 (c) yrkande 1,Bo31 (c) yrkande 1, 1988/89:K229 (mp) och 1988/89:K247 (c). Ansvarsfördelningenmellan centrala, regionala och l989/90:BoU4 I vissa motioner tas upp frågor av innebörd att vissaprincipiella huvudfrågor blivit otillräckligt analyserade och belysta ipropositionen. 1 motion Bol7 (fp) yrkande 1 kritiseras regeringsförslagetför att det inte innehåller någon närmare analys av ansvarsfördelningen mellanstatlig resp. verksamhet. Enligt motionärerna har utgångspunkten heltenkelt varit den att det som utförs av staten även skall haett statligt huvudmannaskap. Motionärerna anser att det varit naturligt att enentydig målbeskrivning lämnats angående ansvarsfördelningen mellan statligaresp. 1 motion Bo23 (m) yrkande 1 såvitt nu är i frågariktas kritik mot propositionen för att tyngdpunkten lagts på deorganisatoriska frågorna utan att någon egentlig analys gjorts av vilkauppgifter som behöver utföras. erinrar om att Norrbottenförsöketoch de i anslutning härtill gjorda utredningarna har varit begränsade till attgälla förändringar av verksamheten inom den regionala statliga förvaltningen.Med anledning av vad som anförts i m-motionen framhåller utskottet att måletför reformarbetet varit att uppnå förändringar när det gäller samordningen ochorganisationen av regionala statliga uppgifter. Beträffande den i motion Bo 17(fp) upptagna frågan anser utskottet att det inte varit påkallat att ange någrariktlinjer i fråga om eventuella förändringar i ansvarsfördelningen mellanstatliga och kommunala uppgifter. Utskottet utgår emellertid ifrån attregeringen i det fortsatta arbetet i anslutning till den diskussion somfortlöpande pågår i detta hänseende har uppmärksamheten riktad på dettaproblemkomplex. Något särskilt tillkännagivande från sida till regeringenanser utskottet därför inte erforderligt. Enligt bostadsutskottets mening får det anses både naturligt ochmotiverat att de av motionärerna aktualiserade frågorna om ansvarsfördelningenmellan statliga och kommunala organ m.m. kommer att övervägas även i detfortsatta arbetet. Motionerna Bol7 (fp) yrkande 1 och Bo23 (m) yrkande 1 dettayrkande såvitt nu är i fråga avstyrks med hänvisning till konstitionsutskottetsställningstagande och till vad bostadsutskottet nu anfört. I motion Bo 17 (fp) yrkande 2 såvitt nu är i fråga tasvidare upp frågan om relationerna mellan de nya länsstyrelserna och de centralaämbetsverken. Motionärerna befarar att förslaget om att i de nyalänsstyrelserna inkorporera vissa länsnämnder kan medföra att de olikasakområdena inom länsstyrelserna får en oklar hemvist och blir föremål förkommando dels från de centrala verken, dels från länsstyrelserna. Enligtmotionen kan denna oklarhet leda till ineffektivitet och skapa förvirring.Liknande synpunkter framförs i motion Bo23 (m) yrkande 1 såvitt nu är i fråga. Beträffandedenna fråga anför följande. Somframhållits i propositionen får en genomgripande förändring av 1989/90:BoU4 denregionala statliga nivån också konsekvenser för de centrala myndigheterna. Enstarkare regional nivå i propositionen framhålls det angelägna i att den nyalänsstyrelsen garanteras arbets- och beslutsformer som gör det möjligt förmyndigheten att tillvarata regionala mål inom de ramar som lagstiftningenmedger gör det möjligt för de centrala myndigheterna att i högre grad änhittills kunna använda sig av övergripande styrsystem i stället för att i detaljreglera verksamhetens inriktning och verkställande. Det bör också vara möjligtatt i högre grad delegera uppgifter till regional nivå. Om det i det fortsattaarbetet visar sig att en tydligare ansvarsfördelning behövs mellan myndigheterpå central och regional nivå utgår utskottet ifrån att regeringen vidtarerforderliga åtgärder. Inte heller på denna punkt anser utskottet att någotsärskilt tillkännagivande till regeringen är nödvändigt. Detfår, som framhåller, förutsättas att även dessa frågorkommer att övervägas bl.a. i det fortsatta arbetet i regeringens kansli i detfortsatta arbetet på en reform avseende samordnad länsförvaltning. Om såbefinns erforderligt utgår bostadsutskottet från att regeringen återkommertill i frågan. Vad i motionerna Bo 17 (fp) yrkande 2 och Bo23 (m)yrkande 1 båda yrkandena såvitt nu är i fråga förordats om ansvarsfördelningenmellan de nya länsstyreberna och de centrala ämbetsverken avstyrks sålunda avbostadsutskottet. 1 motion Bo 17 (fp) yrkande 2 såvitt nu är i fråga erinrasockså om att de centrala myndigheterna fått allt störrebetydelse beträffande uppföljning och utvärdering av de nationella målens genomslagoch effekter. Enligt motionärerna kan det oklara förhållandet mellan de nyalänsstyrelserna och de centrala verken försvära möjligheten att nå denationella målen inom sakområdena. Enligt motionen måste denna oklarhet ges enspeciell uppmärksamhet i det fortsatta reformarbetet, eventuellt bör fråganlösas med klara instruktioner. I propositionen anförs att de centrala myndigheterna somen allt viktigare uppgift i sitt arbete har att följa upp och utvärdera de nationella målens genomslag och effekter. I detta arbete är det av grundläggande betydelse att en nära kontakt hålls mellan alla berörda nivåer. Vidare framhålls den ökade betydelsen av att centrala verk svarar för kompetensutveckling och kunskapsförmedling inom sitt ansvarsområde. Enligt propositionen har utvärderingen av försöket visat att kontakterna mellan berörda centrala verk och den nya inte förändrats på något mer principiellt sätt. Dock understryks vikten av att samverkan mellan central och regional nivå även framgent måste fungera väl och att det är såväl de centrala verkens som länsförvaltningarnas ansvar att se till att detta samarbete fungerar. I propositionen görs den bedömningen att de uppställda målen kan garanteras genom det sätt på vilket förtroendemannaorgani- sationen utformas och genom att sektorsansvariga verk, liksom , medverkar vid tillsättningen av s.k. länsexperter. Sammanfettningsvis anser departementschefen att det går att skapa garantier för att de nationella målen skall få genomslag. I propositionen pekas vid genom- 13 gången avde olika sektorerna på de metoder som har särskild betydel- se för detspecifika verksamhetsområdet. Utgångspunkten är därvid att 1989/90:BoU4 föreslagnametoder inte behöver avvika från dem som centrala myndigheter tillämpargentemot länsstyrelserna och att särlösningar i möjligaste mån skall undvikas. hänvisar till uttalandena ipropositionen på denna punkt. Utskottet förutsätter att saken beaktas i detfortsatta arbetet med att genomföra reformen. Något särskilt tillkännagivandefrån sida till regeringen med anledning av motion Bo 17 (fip)yrkande 2 såvitt nu är i fråga anser sålunda utskottet inte motiverat. Inte heller bostadsutskottet finner det motiverat mednågot tillkännagivande. Förslaget i motion Bo 17 (fp) yrkande 2 såvitt nu är ifråga om utvärdering av de nationella målens genomslag m.m. avstyrks medhänvisning till det nu anförda. Som framgått ovan innebär regeringens förslag attlänsstyrelserna omorganiseras. Den nya ansvarsområde föreslåsomfatta de verksamheter som bedrivs av länsvägnämnden, länsskolnämnden,lantbruksnämnden samt den nuvarande . Dessutom föreslås attansvarsområdet även omfattar den del av länsbostadsnämndens verksamhet somavser bostadsförsörjning och annan samhällsplanering. I den mån enlänsanknytning blir aktuell för fiskefrågorna föreslås den nya länsstyrelsenansvara för dessa frågor. I detta avsnitt behandlar bostadsutskottet vad ipropositionen och motionerna föreslagits om reformens omfattning. I propositionen anförs att de uppgifter somlänsskolnämnden ansvarar för skall utföras inom den nya länsstyrelsen.Det nationella skolsystemets krav på rikstäckande tillsyn, uppföljning ochutvärdering gör att vissa särskilda lösningar måste genomföras beträffandeutbildningsfrågorna i den nya . I fråga om högskoleutbildningen skall den nyalänsstyrelsen ha till uppgift att bidra med planeringsunderlag som kan användasav högskolemyndigheterna i deras arbete. Den nya roll på arbetsmarknadsutbildningensområde vidgas och förtydligas genom ett reglerat och utvecklat samrådsförfarande. I motion Bo 17 (fp) yrkande 6 erinras om att den nyalänsstyrelsen enligt propositionen skall ges en roll inom högskoleutbildningoch arbetsmarknadsutbildning. Mot denna bakgrund understryker motionärernavikten av att den nya resurser och intresse inte styrs från detobligatoriska skolväsendet, gymnasieskolan och vuxenutbildning tilldessa utbildningsområden. , som yttrat sig i ärendet, hänvisartill civilmi nisterns uppfattning att vissa särlösningar måste göras inom skolans område i syfte att garantera resurser för tillsyn, uppföljning och 14 Utskottet erinrar om att (SO) isitt remissvar över betänkandet (SOU 1989:5) om samordnad /90:BoU4 länsförvaltninginte motsatt sig ett inordnande av länsskolnämnden i den nya under en bestämd förutsättning, nämligen att garantiertillskapas för att det nationella ansvaret och de nationella uppgifternainom SÖ:s område ges ett konkret genomslag i den nya länsstyrelseorganisationenoch för att sambandet mellan central och regionalnivå inom vad som är den statliga skoladministrationen ansluter sig till regeringensbedömning i dessa frågor. Syftet med motionärernas yrkande är härmedtillgodosett, varför utbildningsutskottet föreslår att bostadsutskottetavstyrker motion 1989/90:Bol7 yrkande 6. delar utbildningsutskottets bedömning.Enligt bostadsutskottets mening finns inte anledning föreslå göradet i motion Bol7 (fp) yrkande 6 föreslagna tillkännagivandet om behandlingeni den nya länsstyreben av utbildningsfrågorna. I motion 1989/90:Bo23 (m) anförs att förutsättningarna förlänsstyrelsernas verksamhet är olika i skilda delar av vårt land. Motionärernaförordar för den regionala statliga verksamheten ett system med mindrebyråkrati och centralstyrning. När det gäller skolområdet skulle ett nyttfinansieringssystem, som huvudsakligen styrs av elevernas val, ge elever ochföräldrar möjlighet att påverka såväl utbildningens inriktning som utformning.Samtidigt skulle en stor del av länsskolnämnder-nas nuvarande arbetsuppgifterbortfalla. I motionen tas bl.a. frågan om en statlig skolinspektion upp.Motionärerna föreslår att länsskolnämnden blir ett oberoende utvärderingsorgan en fristående "" som inte inordnas i dennya (yrkande 2). Liknande tankegångar framförs i motion1989/90:Bo27 (m, fp, c). Motionärerna hänvisar bl.a. till vad som anförs iproposition 1988/89:4 om skolans utveckling och styrning i vad gäller enförändrad roll för SÖ och länsskolnämnderna. bör fatta beslut om enstatlig skolinspektion utan lekmän men med egen expertis, företrädesvisgymnasieinspektörer. Efter att ha erinrat om vad i proposition 1988/89:4anförts om skolans utveckling och styrning samt om sitt eget ställningstagandei betänkandet 1988/89:UbU7 och om vad i årets kompletteringsproposition(1988/89:150, bil. 7) anförts bl.a. om utvecklingen av ungdomsskolan anförutbildningsutskottet följande. Utskottet kan för sin del tänka sig att den nyalänsstyrelsens funktion när det gäller det allmänna skolväsendet får en starkinriktning mot utvärdering och tillsyn/inspektion. När det gäller inspektion avsåväl den obligatoriska skolan som gymnasieskolan finns det sedan tidigareförebilder för en sådan. föreslår att bostadsutskottetmed hänvisning till vad som här anförts avstyrker motionerna 1989/90:Bo23yrkande 2 och 1989/90:Bo27. Det finns enligt bostadsutskottets mening anledning förriksdagen att genom ett tillkännagivande till regeringen ytterligare ge eftertryck åt vad utbildningsutskottet anfört bl.a. om betydelsen av att det allmänna 15 skolväsendet får en stark inriktning mot utvärdering och till- 1989/90:BoU4 syn/inspektion vid beredning av utbildningsfrågorna inom den nyalänsstyreben. är emellertid inte berett tillmötesgåförslagen i motionerna Bo23 (m) yrkande 2 och 27 (m, fp, c) om inrättande av enfrbtående statlig skolinspektion m.m. En sådan ordning skulle innebära att desamordningssträvanden som är en av utgångspunkterna för regeringens förslag påutbildningsområdet till stor del skulle få uppges. vill intemedverka till att så sker. Förslaget i motion Bo 19 (s) såvitt nu är i fråga om attäven vuxenutbildningsnämnderna skulle ingå i den nya avstyrks avbostadsutskottet. Utskottet finner att reformen fått en lämplig avgränsning närdet gäller utbildningsfrågorna. Enligt regeringens förslag får den nya ettvidgat ansvar inom kommunikationsområdet i vid mening. Den skall ha ett sammanhålletansvar för såväl beredning som beslut som rör investeringar i regionalatrafikanläggningar. uppgifter skall ingå i den nyalänsstyrelsen som också får ett ökat ansvar inom trafiksäkerhetens område. Bland de expertfunktioner som, enligt civilministern,skall finnas företrädda inom kommer också att finnas expertis påkommunikationsområdet. 1 tre motioner behandlas frågor som rörkommunikationsområdet. I kommunisternas partimotion Bo5 yrkande4 föreslås ge regeringen till känna vad i motionen anförts omkommu-nikationsnämnd/vägförvaltning. Motionärerna anför att vägförvaltningenkan bantas och koncentrera sig på att underhålla vägar. De framhållerbetydelsen av att en kommunikationsnämnd skapas för samordning av alla slag avkommunikationer i ett län. måste också förstärkas påtjänstemannasidan med expertis i trafikfrågor i vid bemärkelse. 1 motion Bol9 (s) såvitt nu är i fråga föreslås attvägförvaltningen skall ingå i den nya . I motion Bo23 (m) yrkande 3 görs invändningar mot ettuttalande i propositionen om (s. 21) att den nya roll inom kommunikationsområdetskall kunna omfatta också frågor om post- och telekommunikationer. delar uppfattningen i propositionen omatt på kommunikationsområdet måste ha en central roll i vidmening. I kommunisternas partimotion Bo5 framhålls betydelsen avatt en kommunikationsnämnd tillskapas. Utskottet behandlar nedan bl.a. fråganom nämnderna skall vara obligatoriska. Såvitt rör den i partimotionen och imotion Bo 19 (s) aktualiserade frågan om roll kan utskottetinte tillstyrka motionerna. Förslaget i propositionen får i denna del ansesväl avvägt. Vad i övrigt anförts i partimotionen såvitt rörkommunikationsområdet låter sig i alltväsentligt förenas med regeringens förslag. Ett tillkännagivan- 1989/90:BoU4 de skulledärför enligt bostadsutskottets mening inte tjäna något reellt Inte heller kan utskottet ansluta sig till förslaget imotion Bo23 (m) yrkande 3 om ett tillkännagivande om länstyrebernasroll i vissa ärenden som rör post- och telekommunikationer. Även om detnaturligen finns inslag av affårsmässig natur beträffande dessa frågor kan detmycket väl tänkas att de också inrymmer överväganden som det bör ankomma på dennya att ta befattning med. 3 De areella näringarna 3.1 Lantbruket och skogsbruket m.m. Enligt propositionen skall lantbruksnämndens nuvarandeuppgifter ingå i den nya . Verksamhetens inriktning och omfattningkommer att läggas fast i den aviserade livsmedelspolitiskapropositionen. Bl.a. framhålls att lantbruksnämndernas verksamhet fått alltstörre anknytning till länsstyrelsernas. Stora vinster kan enligt föredragandengöras genom att ge en ny länsstyrelse möjlighet att mer samlat arbeta förlandsbygdens utveckling. Det finns också andra kopplingar mellan dagenslänsstyrelse och lantbruksnämnden som motiverar att de förs samman i en ochsamma organisation. En viktig uppgift för den framtida blir t.ex.att ha ansvaret för en ändamålsenlig markanvändning i länet med beaktande av demål som statsmakterna ställt upp. 1 anslutning till uppgifterna om den propositionom en ny livsmedelspolitik som kommer att föreläggas under våren 1990anför föredraganden bl.a. att den regionala nivån kommer att ha en nyckelrollför möjligheten att genomföra den nationella livsmedelspolitiken. Underomställningsperioden bör dessa frågor ges en särställning inom den nyalänsstyrelsen. I fråga om skogsvårdsstyrelserna föreligger enligtpropositionen inte skäl att föreslå att dessa eller någon del av derasverksamhet förs in i . För att den skogliga kompetensen ändå skalltillgodogöras föreslås att får besluta i viktiga övergripandeskogliga frågor som rör markanvändning och naturvård samt att länsjägmästarenskall föredra dessa ärenden i styrelse. 1 motion Bo23 (m) yrkandena 4 och 5 föreslås ettriksdagens tillkänna givande av vad i motionen anförts om en sammanslagning av lant bruksnämnderna och skogsvårdsstyrelserna. Jord- och skogsbruket bör avregleras så mycket att verksamheten närmar sig ordinär myndighets utövning. T.ex. bör förvärvslagstiftningen ändras så att prövningen helt avskaffas för fysiska personer. Den affårsmässiga verksamhet som bedrivs av lantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelser bör kunna över föras till andra huvudmän, liksom den rena rådgivningsverksamheten. Kvarvarande myndighetsutövning skulle kunna inordnas i den nya 2 1989/90. Också imotion Bo25 (c) yrkande 2 föreslås ett tillkänna- 1989/90:BoU4 givande omlantbruksnämndernas roll i den nya . Motionärerna understrykerlantbruksnämndernas viktiga roll i samband med den omläggning avjordbrukspolitiken som förbereds med inriktning mot ett riksdagsbeslutunder . Nämndernas rådgivning kommer att vara betydelsefull i dennaomställning. Den regionala nivån kommer att vara en viktig utgångspunkt iarbetet för att förverkliga den nya jordbrukspolitiken. Förslaget i propositionenatt ge lantbruksnämnderna en särställning är enligtmotionen ingen bra lösning. Lantbruksnämnderna bör ges möjlighet att fortsättasitt arbete med att stödja nya företag och människors initiativ i övrigt föratt främja en levande landsbygd. I motion Bol9 (s) såvitt nu är i fråga föreslås att ocksåskogsvårdsstyrelserna skall ingå i den nya . har yttrat sig över propositionen ochmotionerna såvitt rör de areella näringarna. Utskottet anför följande omlantbruket och skogsbruket. Utskottet instämmer i allt väsentligt i vad som anförs ipropositionen (s. 2223) beträffende skälen för en ändrad organisation av denregionala förvaltningen inom nu berörda sektorer. Som föredragandedepartementschefen anfört är lantbruket och landsbygdens utveckling av storbetydelse för länen. Med nuvarande inriktning av lantbruksnämndernasverksamhet har denna fått allt större anknytning till länsstyrelsernasverksamhet på bl,a. det regionalpolitiska området. Enligt utskottets bedömningkommer denna anknytning att behöva ytterligare förstärkas. Lantbruket befinnersig i en situation där viktiga förändringar kan väntas inom ensnar framtid och där behovet av samordnade och enhetliga lösningar är stort närdet gäller t.ex. frågor om lantbruk och landsbygdsutveckling, omställning avjordbruksmark, landskapsvård samt miljö- och regionalpolitiska insatser. Ävenandra sektorer av samhället än de areella näringarna kommer att beröras avdessa förändringar. Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag attmöjligheterna till samordnade och effektiva insatser inom dessaverksamhetsområden förbättras. I sammanhanget vill utskottet särskiltunderstryka det angelägna i att den nya får en hög kompetens ifrågor som berör de areella näringarna. Med det anförda tillstyrker utskottetför sin del regeringens förslag och överväganden i avsnitten rörande lantbruketoch skogsbruket. kan i allt väsentligt instämma ijordbruksutskottets bedömning av lantbruksnäringens regionalpolitiskabetydelse. Det får sålunda, i avvaktan bl.a. på att en ny livsmedelspolitikgenomförs, anses vara lämpligt att ge hithörande frågor en viss särställning.Utskottet delar inte uppfattningen i motion Bo25 (c) att en sådan i tidenbegränsad särställning skulle innebära sådana nackdelar så att reformen idenna del i övrigt inte nu bör genomföras. Med det anförda avstyrkerbostadsutskottet således yrkandet 2 i motionen om att en temporär särställningför lantbruksnämnderna skulle innebära sådana problem med dubbelkommando attdet därför inte skulle genomföras. I anslutning till synpunkterna i motion Bo23 (m) erinrarjordbruks utskottet om att vid flera tillfållen behandlat organisations- 18 frågor m.m. inom skogsbruket. I samband med budgetberedningen våren 1989tillstyrkte utskottet ett förslag om skogsvårdsorganisationens 1989/90:BoU4 basorganisation som framlagts av revisorer (se 1988/89:JoU12 s. 32 f.). Vidare bör nämnas att en utredning med förslagtill långtgående ändringar i jordförvärvslagen framlagts, något somnärmare redovisas i utskottets betänkande 1989/90:JoUl om Vad jordbruksutskottet enhälligt anfört finnerbostadsutskottet inte anledning ifrågasätta. Motion Bo23 (m) yrkandena 4 och 5om sammanslagning av lantbruksnämnd och skogsvårdsstyrebe m.m. avstyrks medhänvisning till det nu anförda. På de grunder som angivits i propositionen avstyrkerbostadsutskottet också motion Bo 19 (s) såvitt nu är i fråga om skogsfrågornasställning i den nya länsstyreben. har noterat att regeringsförsiaget ocksåinnebär att för de nordligaste länens del även rennäringsfrågorna kommer atthandhas av den nya . Dessa frågor har stor regional betydelse,inte minst när det gäller markanvändningen. Särskilda rennäringsnämnderföreslås inrättas vid länsstyrelserna i , ochNorrbottens län. I dessa nämnder måste enligt propositionen finnas samiskrepresentation. Att dessa frågor skall handläggas inom särskilda nämnder ochmed samisk representation får anses naturligt. hälsar medtillfredsställelse att så sker. I propositionen anförs bl.a. att fiskefrågorna har mångakopplingar till de verksamheter som ansvarar för. Det är därför ioch för sig naturligt att fiskenämnderna ingår i den nya . I denpågående översynen av fiskprisregleringen kan emellertid komma att föreslåsbetydande förändringar i prisregleringen av fisket. Som en följd av översynenkan det därför enligt propositionen tänkas att organisationen på detfiskeadministrativa området bör utformas på ett annat sätt än . En ökadkommunalisering av uppgifterna kan inte uteslutas, och vissa frågor kaneventuellt föras till central nivå. Den anknytning som finns till länenär således enligt regeringsförslaget inte självklar. I den mån en sådanlänsanknytning blir aktuell bör den nya ansvara för uppgifterna. I sammanlagt 17 motioner (s, m, fp, c) behandlasövervägandena i propositionen i detta avsnitt.