bet · GD01JuU24 · 1989-12-31 00:00:00 — När det gäller notariemeriteringens längd ochförsöksverksamheten med utbytestjänstgöring hos åklagarmyndighet börregeringens förslag alltså inte genomföras. I övrigt kan utskottet ansluta sigtill förslaget. Vad utskottet anfört med anledning av regeringsförslagetoch motion Ju40S bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse: attriksdagen med anledning av propositionen och motion 1989/90:Ju405 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Antalet nämndemän i domför sammansättning (mom. 5) , och (allam) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Denna 21 fråga" och slutar med "behandlade delar"bort ha följande lydelse: Från såväl allmänt demokratiska synpunkter som av rättssäkerhets-1989/90:JuU24 skäl är det angeläget att den i ett mål medverkandenämndemanna-gruppen har en så allsidig sammansättning och bred förankring isamhället som möjligt. Den minskning av antalet nämndemän från fem till normalttre som genomfördes har medfört att den önskvärda allsidigheten ochbredden har försämrats inom den del av rättskipningen, där tyngdpunkten ipraktiken ligger i flertalet fall. Utskottet anser för sin del att de skäl somi ärende anfördes för den nuvarande ordningen med fem nämndemän i målom särskilt svåra brott med samma styrka talar för denna sammansättning även iövriga mål, där nämndemän medverkar. Utskottet vill sålunda förorda en återgångtill den ordning som gällde då antalet nämndemän i tingsrätt varfem i alla mål där nämndemän deltog. Regeringen bör utarbeta och föreläggariksdagen ett förslag i detta syfte. Vad utskottet nu anfört med anledning avhär behandlade delar av motionerna Ju401 och Ju703 bör som sin meningge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffandeantalet nämndemän i domför sammansättning attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju401 och motion 1989/90:Ju703 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Mandattidens längd (mom. 6) , och (allam) anser (feb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "De ferhågor" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse: Även om det alltså förefaller som om de farhågor ombristande erfarenhet m.m. som kommer till uttryck i motion Ju703 inte vinnerStöd i den hittillsvarande utvecklingen anser utskottet att motionskravet ärbefogat. Utskottet anser det vara av väsentlig betydelse för rättssäkerhetenatt nämndemännen besitter tillräcklig erfarenhet av den dömande verksamheten en erfarenhet som knappast hinner förvärvas på så som tre år.Regelsystemet bör vara anpassat till den ordning som eftersträvas, och det fårinte vara en tillfållighet beroende av t.ex. de väljande organens vilja tillomval av nämndemän om nämndemannagruppen inom sig bevarar nödvändig erfarenhetav domstolsarbetet. Utskottet vill alltså förorda en återgång till sexårigamandatperioder, och regeringen bör lägga fram ett förslag härom förriksdagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffandemandattidens längd attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju703 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Principenför nämndemannaersättning (mom. 7) l989/90:JuU24 och (båda c) anser deb att den del av utskottels yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet intar" och slutar med "motion Ju716" borlha följande lydelse: Utskottet anser att tiden nu är mogen för ettersättningssystem som har som utgångspunkt att alla nämndemän ersätts lika.Arbetsinsatsen i domstolen är nämligen oberoende av vilken inkomst nämndemannenhar i sitt ordinarie yrke, och även i detta sammanhang bör den allmäntvedertagna principen om lika lön för lika arbete gälla. Regeringen bör sålundasnarast för redovisa ett nytt ersättningssystem som bygger på den avulskoltet förordade principen om lika ersättning. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandeprincipen för nämndemannaersättning attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju716 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Resurser till nämndemannaersättningar (mom. 8) (vpk) anser deb alt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "När det" och slutar med "behandlad del" borl haföljande lydelse: Utskottet vill understryka att var och en som är valbartill nämndeman är skyldig att åta sig uppdraget. Utskottet anser för sin deldel självklart att en nämndeman inte bör drabbas av inkomstförlust på grund avuppdraget. Annars finns det, som utskottet ser del, stor risk för bristanderepresentativitet i nämndemannakåren. Principen för nämndemannaersällningen börvara alt arvodet skall motsvara sjukförsäkringsersättningen ökad . Föratt möjliggöra en höjning av nämndemannaersättningen i linje med vad utskottetanfört bör anslås ytterligare . för detta ändamål. Beloppet börtillföras anslaget till . deb att utskottets hemställan under moment 8 bort haföljande lydelse: 8. beträffanderesurser till nämndemannaersättningar auriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ju822 yrkande 7 lill Domstolsverketutöver vad som skett under moment 1 ovan anvisar ytterligare . Resurser till nämndemannautbildning m.m. (mom. 9) (vpk) anser deb att den del av utskottels yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet som" och slutar med "till dem" bort haföljande lydelse: Detta äremellertid långt ifrån tillräckligt, och utskottet kan ställa sig 23 bakomkravet i motion Ju822 på en ökad medelstilldelning såväl till utbildningav nämndemän inom domstolsväsendet som till Nämnde- 1989/90:JuU24 1 förstnämnda hänseende anser utskottet att den gjordasatsningen på fortbildning av nämndemän bör permanentas, och när det gällermedel till riksförbundet vill utskottet särskilt peka på den studieverksamhetsom bedrivs i nämndemannaföreningar-nas regi. Utskottet har också erfarit attriksförbundet brottas med stora ekonomiska svårigheter. I det läget måste detvara en uppgift för staten alt säkerställa den utbildnings- ochinformationsverksamhet som bedrivs av riksförbundet. Utskottet anser ienlighet med kraven i motion Ju822 att ytterligare . bör avsättasför utbildnings- och fortbildningsverksamhet bland nämndemän. Medlen börfördelas med . att användas inom domstolsväsendet och 100 000 kr.att användas inom riksförbundet. Medlen bör tillföras anslaget till . deb att utskottets hemställan under moment 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffanderesurser till nämndemannautbildning m.m. attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Ju822 yrkandena 8 och 9 tillDomstolsverket utöver vad som skett under moment 1 ovan anvisar ytterligare . för detta ändamål. Säkerhetssal i (mom. 10) deb att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "motion Ju410"bort ha följande lydelse: Utskottet kan alltså konstatera att frågan om ensäkerhelssal som uppfyller högt ställda säkerhetskrav redan är aktualiserad.Detta är emellertid av flera skäl inte tillräckligt. Utskottet anser detsåledes tveksamt om en säkerhetssal kan läcka hela behovet inom regionen.Härtill kommer att det ur hovrättens synpunkt sett ter sig krångligt och påflera sätt orationellt alt bli hänvisad till en säkerhetssal i Stockholmstingsrätt. Slutligen är hovrätten så trångbodd att ytterligare sessionssalarunder alla omständigheter behövs. Mot den bakgrunden ter del sig naturligt attinrätta en säkerhetssal för hovrättens behov på . Regeringen börsålunda låta påbörja projekteringen. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffandesäkerhetssal i attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju410 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Handläggningstideni skattemål (mom. 15) i989/90:JuU24 (), (), (), (), (), (), ()och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "till motionen" bortha följande lydelse: Enligt utskottels uppfattning krävs nu åtgärder för attradikalt minska handläggningstiden i skattemålen. Det kan väl i och för siginte uteslutas att den pågående översynen av domstolsorganisationen och deplanerade förändringarna i laxeringsförfarandet kan komma att leda till enförbättring i arbetsläget och till kortare handläggningstider. Detta äremellertid fråga om en utveckling som enligt utskottets mening knappastkan avvaktas. Utskottet anser sålunda tiden nu vara mogen att föreskriva entidsfrist inom vilken taxeringsbesvär senast skall vara avgjorda. Dennatidsfrist bör enligt utskottets mening bestämmas så att beslut i länsrättenskall fattas efter taxeringsåret. Regeringen bör återkommatill med förslag i saken. Detta bör ges regeringen lill känna. deb att utskottets hemställan under moment 15 bort haföljande lydelse: 15.beträffande handläggningstiden i skattemål attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju714 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Försäkringsrätternas organisation (mom. 17) (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjarmed "Som har" och på s. 17 slutar med "kammarrältsorganisationentillgodosett" bort ha följande lydelse: Som nämnts i det föregående innefattardomstolsulredningens uppdrag en översyn av domstolarnas organisation. Idirektiven framhålls bl.a. att tyngdpunkten i rättskipningen skall ligga iförsta instans. skall därför utreda om vissa måltyper, därden första domstolsprövningen nu sker i hovrätt eller kammarrätt, i stället kanhandläggas av tingsrätt eller länsrätt som första domstolsinstans. En annanuppgift för utredningen är att se till att måltyperna är så ändamålsenligtfördelade mellan domstolsorganisalionerna och domstolarna som möjligt. Frågan om socialförsäkringsmålen undantas frånutredningens arbe te. Utskottet anser för sin del att den avgränsningen inte är ändamåls enlig. Det står ju redan klart alt en integrering av försäkringsrätterna med de allmänna förvaltningsdomstolarna något som utskottet i och för sig inte avvisar skulle komma att få långtgående konsekvenser -.,. för desenare i just sådana hänseenden som är föremål för övervägan- 1989/90:JuU24 Utskottet anser sålunda att frågan om försäkringsrätternasorganisation bör hänvisas lill domstolsutredningen. I sammanhanget vill utskottet understryka alt de långa väntetidernaför socialförsäkringsmålen gör all en lösning av organisationsfrågan brådskar,I avvaktan härpå bör del ankomma på regeringen att vidta åtgärder för attsäkerställa verksamheten vid försäkringsrätterna. Utskottets ställningstagande innebär sålunda att utskottettillstyrker bifall till utredningskraven i motionerna Ju402 och Ju404 och, somen konsekvens härav, att utskottet avstyrker bifall dels såväl till regeringensförslag som lill förslaget i motion Ju412 om överföring av försäkringsrätternatill kammarrältsorganisationen, dels till det i motion Ju411 framfördalänsrättsalternativet. Vad utskottet nu anfört med anledning avförsäkringsrätternas organisation bör som sin mening ge regeringenlill känna. deb att utskottets hemställan under moment 17 bort ha följande 17. beträffande försäkringsrätternas organbation altriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju402 yrkande 1 och motion1989/90:Ju404 och med avslag på deb de i propositionen föreslagna riktlinjerna,deb motion 1988/89:Ju412 i denna del och motion 1989/90:Ju411 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Försäkringsrätternas organisation (mom. 17) , och (allam) anser deb alt den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjarmed "Som har" och på s. 17 slutar med "kammarrältsorganisationentillgodosett" bort ha följande lydelse: Som har framgått i det föregående har försäkringsrätternakommit in i en utveckling med växande balanser. Härtill kommer mycket storarekryteringssvårigheter. Utskottet delar justitieministerns uppfattning altanledningen lill rekrteringssvårigheterna står alt finna i försäkringsrätternassnäva målområde och den relativt snäva och begränsade domarkarriären där.Försäkringsrätterna närmar sig nu en situation där det inte längre går attundvika att genom organisatoriska förändringar försöka förbättrarekryteringslägel. Utskottet kan bl.a. av den anledningen inte ställa sig bakomkravet på ytterligare granskning i domstolsutredningen. Härtill kommer somframgått ovan att försäkringsrätternas organisation varit föremål förutredning i särskild ordning. Även hänsynen till berörd personal talar starktför att frågan inte bör hållas öppen längre. Utskottet kan således inte stödjamotionskraven på ytterligare utredning m.m. och avstyrker alltså bifall lillmotionerna Ju402 och Ju404. I denna del återstår det att ta ställning till omförsäkringsrätterna skall integreras med kammarrätterna eller med länsrätterna. mening bör, som också föreslås i propositionen, 1989/90:JuU24 försäkringsrätternaintegreras med förvaltningsdomstolarna. Integreringen bör emellertid ske medlänsrätterna och inte, som föreslås i propositionen, med kammarrätterna. För utskottets ställningstagande talar flera skäl av såvälprincipiell som mer praktisk natur. Främst anser utskottet det viktigt attupprätthålla instansordningsprincipen. Prövningen i första instans bör sålundaske i länsrätt och länsrättens beslut överprövas av kammarrätt. Kammarrättsorganisationenär för övrigt inte anpassad till handläggning i första instans, och sådanhandläggning där skulle bli betydligt dyrare än i länsrätt. Härtill kommer att enintegrering med kammarrätt nu och en senare ytterligare omorganisation somomfattar länsrätterna ett alternativ som det lämnas öppet för i propositionen skulle medföra nya svåra omställningar för berörd personal. Enligt utskottetsmening bör den omorganisation som företas syfta till en permanent lösningför försäkringsrätternas del. Utskottets ställningstagande innebär sålunda att utskottettillstyrker bifall till det i motion Ju411 förordade länsrättsalternativel och,som en konsekvens härav, att utskottet avstyrker bifall såväl lill regeringensförslag som till förslaget i motion Ju412 om överföring av försäkringsrätternatill kammarrättsorganisationen. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionJu411 beträffande försäkringsrätternas organisation bör som sinmening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 17 bort ha följande 17. beträffande försäkringsrätternas organbation attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Ju411 och med avslag på deb de ipropositionen föreslagna riktlinjerna, deb motion 1988/89:Ju412 i denna del,motion 1989/90:Ju402 yrkande 1 och motion 1989/90:Ju404 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Handläggningstiden i hyresnämnd m.m. (mom. 12) , och (allam) anför: Vi delar uppfattningen i motionen att så långahandläggningstider som det var fråga om (från den förstaförhandlingen inför hyresnämnden till dess att avflyttning skedde) inte skallbehöva accepteras. Tvärtom måste det vara möjligt att på ett snabbt och enkeltsätt bli av med en hyresgäst som bryter mot det ingångna hyresavtalet påväsentliga punkter. Vår slutsats blir att det krävs ändringar i hyreslag-sliftningen.Vi återkommer härtill i annat sammanhang. gotab 96290, 1990