bet · GD01KU3 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 KU3 lbetänkandet behandlar utskottet nedan angivna frågor som tagits upp i 26 underallmänna motionstiden väckta motioner. Med anledning av två motioner omkommunalt partistöd har utskottet föreslagit att ger regeringen tillkänna att överläggningar mellan företrädare för de politiska partierna iriksdagen rörande det kommunala partistödets utformning skyndsamt kommer tillstånd. Övriga motioner har utskottet antingen föreslagit besvarade med vadutskottet anfört eller avstyrkt. I ärendet föreligger 17 reservationer och tresärskilda yttranden. Delning av kommuner - motion 1988/89:606 7 yrkande 1 av m.fl. (fp). Reservation 1 (m + fp + c + mp) Stad som benämning på vissa orter 8 - motion 1988/89:IC611 av (). Reservation 2 (m + fp) Stadsfullmäktige som benämningpä 9 kommunfullmäktige - motion I988/89:IC633 av och (båda m). Reservation 3 (m + fp) Ändradkonmunal nämndorganisation 10 (kulturnämnden) - motion 1988/89:K444 yrkande1 av m.fl. (mp). Reservation 4 (mp) Direklvalda kommundelsnämnder - 11 motion 1988/89:K606 yrkande 2 av (fp). Reservation 5 (fp <- c + mp) Det kommunala partistödet - 12 motionerna 1988/89;K606 yrkandena 8 ocli 9 avBirgit m.fl. (fp) och 1988/89:K632 av Hans Leghammar m.fl. (mp). 1 1989/90. Snabbare valgenomslag i kommunala 15 styrelser - motionerna 1988/89:K606 yrkande 3 avBirgitFriggebom.fi. (fp), 1988/89:K6I5 avBertil (), 1988/89:K623 av i (m) och 1988/89:K634 av Lars-GrikLövdcn m.fl. (s). Reservat ion 6 (m + fp + mp) Lägsta antal ledamöter i 17 korrmunful Imäkt igc - nnotion 1988/89:K607 av IngerKoch (m). Insyn för samtliga partier i kommunala 18 nämnders arbete m.m. - motionerna1988/89:K601 avClaes Roxbergh m.fl. (mp) och 1988/89:K605 av m.fl. (vpk). Reservation 7 (vpk * mp) Den fackliga representationen i 21 kommunala nämnder - motion 1988/89;K239 yrkande3 av m.fl. (m), 1988/89:K603 av tredje vice talman m.fl. (c) och 1988/89:K606 yrkande6 av m.fl.(fp). Reservation 8 (m t fp + c) Reservat ion 9 (mp) Ekonomisk ersättning t i 11 23 förtroendevalda - motionerna1988/89:K613 avAnita () och 1988/89:K814 av Bo Finnkvi st m.fl. (s). SärskiIt yttrande 1 (c) Öppna nämnd- och utskottssammanträden 25 - motionerna1988/89:K606 yrkande 7 av m.fl. (fp), 1988/89:K612 yrkande 1 av . (mp) och 1988/89:K6I9 av Per (). Reservation 10 (m t fp c + mp) Insynen i konmunala t)olag och 26 stiftelser - motion 1988/89;K612 yrkande 2 avInger Schörling m.fl. (mp). Reservation 11 (fp t mp) 14 Rådgivandekonrmunala folkomröstningar 28 - motionerna1988/89:K606 yrkandena 4 och 5 avBirgit m.fl. (fp) och 1988/89:K612 yrkande 3 av m.fl. (mp). Reservation 12 (m t fp + c + mp) motionerna1988/89:K609 av . (c) och 1988/89:K626 av m.fl. (c). Reservation 13 (m c + mp) Särski 11 yt trande 2 (fp) Behandlas /90;KU3 taxesättning 32 (självkostnadsprincipen) - motion 1988/89:K610av (). 17. vidgning av den konmunala 34 kompetensen (u-landsbistånd) -motion 1988/89:K604 yrkande 1 av m.fl.(vpk). Reservation 14 (m + fp) Reservation 15 (vpk + mp) Konmunalt vänortsutbyte i vissa 36 länder - motion 1988/89:K604 yrkande2 av LarsWerner m.fl. (vpk). Reservation 16 (vpk) Den komnunala kompetensen i 37 näringspolitiska frågor - motion 1988/89:K620yrkandena 1 och 2 av (). Åtgärder till stöd för kommunernas 40 lednings- och samordningsverksamhet m.m. -motion 1988/89:K616 av Per (). besvär - motionerna 41 1988/89:K617 av m.fl. (s) och1988/89-.K620 yrkande 3 av (). J0:s talerätt på det oreglerade 43 kommunala området - motion 1988/89:K210 yrkande9 av m.fl. (fp). Reservation 17 (m + fp + c + mp) Åtgärder mot vissa kommunala 45 beslut mm. - motionerna 1988/89:K210 yrkande10 av m.fl. (fp) och I988/89:K627 av m.fl. (vpk). Särskiltyttrande 3 (fp + mp) 1988/89:K210av m.fl. (fp) vari yrkas, såvitt är i fråga, 9. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad motionen anförts om JO;s utökade möjlighet till talerätt på det kom munala området, 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ordning med sanktioner mot kommunala förtroendemän i de fall en församling trotsat lagakraftvun- nen dom. 1988/89:K239 av m.fl.(m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga, 1989/90:KU3 3. att beslutaratt upphäva reglerna i 3 kap. 4 7 §§ kommunallagen (1977:179) om personalföreträdares närvarorätt vid sammanträden med kommunala nämnderoch styrelser. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:A753. 1988/89:K444 av m.fl. (mp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga, 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om att göra kulturnämnden i kommunerna obligatorisk. Motiveringenåterfinns i motion l988/89;Kr353. 1988/89;K601 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att kommunernas valberedningar skall ha representanter för samtliga ikommunfullmäktige representerade partier, 2. att riksdagenbeslutar att det totala antalet nämnd- och styrelseplatser inom en kommunskall fördelas proportionellt mot antalet mandat i fullmäktige, 3. att riksdagenbeslutar att varje i kommunfullmäktige representerat parti skall ha insynsplatsenligt ovan i varje nämnd och styrelse i kommunen. 1988/89:K603 av tredje vice talman m.fl.(c) vari yrkas att beslutar att upphäva bestämmelserna ikommunallagen om representation för fackliga organisationer i kommunala nämnderoch styrelser. 1988/89:K604 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om att denkommunala kompetensen utvidgas till att omfatta rätten att genomföra solidaritets aktioner och lämna u-landsbistånd också när det inte handlar om akut katastrofhjälp, 2. att hos regeringen begär förslag om åtgärderför att uppmuntra kommunalt och landstingskommunalt vänortsutbyte, i syn nerhet vänortsutbyte med orter och regioner i frontstaterna i och i . 1988/89;K605 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att i arbetet med ny kommunallag beakta frågan om mindre partiersmöjligheter att få sina förslag prövade i den kommunala budgetbehandlingen. 1988/89:K606 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om delning avkommuner, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om lagändring som möjliggör direktvaldakommundelsfullmäktige. 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som 1989/90;KU3 anförts omtidigare valgenomslag för kommunens styrelse, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om förfarandelag för kommunala folkomröstningar, 3. att riksdagenbeslutar om en sådan ändring av kommunallagen att en kommun vid lokalafolkomröstningar skall informera kommuninvånarna om de olika alternativ som ärföremål för omröstning, 4. att riksdagenbeslutar att den fackliga närvarorätten vid kommunala facknämndssammanträdenskall avskaffas, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om offentliganämndsammanträden, 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändring i lagen om kommunalt partistöd så attdet blir möjligt för kommuner att införa avtrappnings- och upptrappningsregler, 7. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändring i lagen om kommunalt partistöd så attdet blir möjligt för kommunerna att dela upp partistödet i en fast och enrörlig del. 1988/89:K607 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av de regler i kommunallagen som anger detlägsta antalet ledamöter i fullmäktige vid olika antal röstberättigadeinvånare. 1988/89;K609 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om utvidgning av den kommunala kompetensenså att det klarläggs att kommuner har rätt att utge vårdnadsersättning. 1988/89:K610 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom självkostnadsprincipen vid taxesättning. 1988/89:K6ll av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att tidigare stadskommuner får rätt att benämna sig stad. 1988/89:K612 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagensöm sin mening ger regeringen till känna att samtliga nämnd- ochutskottssammanträden på kommun- och landstingsnivå där inte ärenden som fallerunder sekretesslagen behandlas görs offentliga, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att offentlighetsprincipen skall gällakommunala bolag och stiftelser, 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt beslut om folkomröstning tas med en tredjedels majoritet i kommunfullmäk tige. 1988/89:K613 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av en ändring avkommunallagens 2 kap. 29 § så att ersättning även kan utgå för barnomsorgskostnadervid kommunfullmäktiges sammanträden. 1988/89:K615 av () vari yrkas att hos 1989/90:KU3regeringen begär förslag om ändrade regler för fullmäktigeförsamlingar,styrelser och nämnder inom kommunerna i enlighet med de i motionen angivnariktlinjerna. 1988/89:K616 av Per () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av forsknings- och utvecklingsverksamhet till stöd för kommunernasverksamhet. 1988/89:K617 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att kommunallagskommittén genom tilläggsdirektivges i uppdrag att överväga och framlägga förslag om sådan ändring av 1 kap. 3 §i kommunallagen att de i motiotion framförda kraven beträffande besvärsrätttillgodoses. 1988/89:K619 av Per () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förstag till sådan ändring av kommunallagen att generellamajoritetsbeslut kan fattas om att hålla kommundelsnämnders sammanträdenoffentliga såvitt inte enskildas förhållanden behandlas. 1988/89:K620 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att sysselsättnings- ochregionalpolitik bör vara en statlig uppgift i enlighet med vad som anförts imotionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunalnäringspolitik, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om besvärsrättäven för andra än kommunmedlemmar beträflande kommuns beslut omnäringslivsstöd. 1988/89:K623 av i (m) vari yrkas attriksdagen beslutar om en sådan ändring i kommunallagen att nyvald kommunfullmäktigeförsamlingäger rätt att vid sitt första sammanträde under tjänstgöringsåret även väljakommunstyrelse. 1988/89:K626 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag innebärande en vidgad kompetensvad gäller rätten att utge vårdnadsersättning. Motiveringen återfinnsi motion 1988/89:So630. 1988/89:K627 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär lagförslag som möjliggör att kommuner ochlandsting som inte fullföljer sina skyldigheter enligt socialtjänstlagen,omsorgslagen och hälso- och sjukvårdslagen åläggs vitesföreläggande. 1988/89:K632 av Hans Leghammar m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar ändra fördelningsreglerna för de kommunala partistöden ienlighet med föreslagna principer. 1988/89:K633 av GöranÅstrand och (båda m) 1989/90;KU3 vari yrkas att riksdagenbeslutar godkänna benämningen stadsfullmäktige på fullmäktige i kommun somvalt benämningen stad. 1988/89:K634av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av snabbarevalgenomslag i kommunala styrelser. 1988/89;K814av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lagstiftning omersättningsbestämmelser i samband med politiska uppdrag. Imotion 1988/89:K606 yrkande I av m.fl. (fp) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om delning avkommuner. Imotionen anges att de omfattande kommunsammanslagningarna, vilka genomfördes isyfte att skapa ekonomiskt bärkraftiga kommuner, i några fall varit till gagn förutvecklingen men att många exempel finns på motsatsen. Enligt motionen måstekommundelningar tillkomma på lokalt initiativ. Motionärerna anser detsjälvklart att delning av kommun på önskemål av kommuninvånarna inte skall mötanågra hinder från statsmakternas sida. Utskottethar tidigare avstyrkt motionsförsiäg som överensstämmer med detnu föreliggande, senast /(KU 1986/87:21). Utskottetframhöll därvid bl.a; att kommunala demokratiska skäl kan motiveraatt en kommun delas men att utskottet förutsatte att de kommunalademokratifrågorna i första hand löstes på annat sätt än genom ytterligarekommundelningar. Det har inte nu framkommit något som givit utskottet anledningatt frångå denna ståndpunkt, som godtagits av . Utskottet avstyrkerdärför motion 1988/89:K606 yrkande 1. Stadsom benämning på vissa orter 1989/90;KU3 Imotion 1988/89:K611 av (ni) yrkas att beslutar atttidigare stadskommuner Sr rätt att benämna sig stad. Imotionen pekas på att uttrycket stad i många fall används som beteckning påkommuner i andra sammanhang än rent rättsliga och administrativa. Enligtmotionen finns det från historiska.och kulturella utgångspunkter nu skäl attöppna möjlighet för kommunerna att använda uttrycket stad inte barainofficiellt utan också officiellt. Motionären anser därför att det borde varamöjligt för en förutvarande stadskommun att kalla sig stad också vidtillämpning av kommunallagen. En sådan möjlighet kan öppnas genom en enkellagändring utan att detta behöver leda till några ändringar i sak eller tillnågra nämnvärda lagtekniska problem. Det finns enligt motionen inga bärandeskäl att de kommuner som önskar benämna sig stad i officiella sammanhang skallvara förhindrade att göra detta. 1969års riksdagsbeslut om införande av enhetlig kommunbeteckning (prop. 1969:63, KU44) innebar att de dittillsvarande beteckningarna på de borgerligaprimärkommunerna "landskommun", "" och"stad" mönstrades ut ur kommunallagarna och ersattes av denenhetliga beteckningen "kommun". 1 utskottsbetänkandet underströksatt ändringen inte innebar att de tidigare begreppen skulle försvinna i den månde har betydelse utöver sin administrativa innebörd. Detta gällde framför alltstadsbegreppet. Enligt utskottet var det sålunda sannolikt att beteckningen"stad" även i fortsättningen skulle komma att begagnas för dedåvarande stadskommunernas "tätbebyggelsekärna" och troligen dessutomtillämpas även för andra tätorter av större omfattning. Utskottet delade ocksådepartementschefens uppfattning att några särskilda föreskrifter om användandetav beteckningen "stad" inte behövdes, utan att en fri språkutvecklingborde få vara avgörande härvidlag. Utskottets förslag var inte enhälligt. 1 enreservation framhöll således ledamöter från flera partier att förslaget varalltför långtgående och att de enskilda kommunerna med tillgodoseende av detberättigade kravet på ett enhetligt kommunbegrepp borde lämnas "vissfrihet att framträda under hävdvunna beteckningar". Demokratiberedningenredovisade i betänkandet (SOU 1985:29) Principer för ny kommunallag frågan omåterinförande av stad som benämning på vissa tätorter men framlade inte någotförslag till ändring av gällande ordning. 1kommunallagsgruppens (C 1986:A) slutbetänkande (Ds 1988:52) 1989/90:KU3 angavsatt kommunallagsgruppen inte med tanke på tidigareställningstaganden och sakens ringa vikt såg någon anledning att föreslå attstadsbegreppet skulle lagfastas. Enligt kommunallagsgruppen borde det liksomhittills stå öppet för kommunerna att använda ordet stad i de fall där detsaknar kommunalrättslig betydelse. Utskottethar vid fyra tillSllen riksdagsbeslut om införande av enhetligkommunbeteckning behandlat motioner vari frågan om begreppet stad som benämningpå vissa tätorter tagits upp. Vid samtliga tillSllen (KU 1976/77:25, KU1982/83:21, KU 1985/86:15 och 1988/89:KU3) har utskottet, som avstyrktmotionerna, framhållit att det inte finns något hinder för kommun, som såönskar, att använda beteckningen "stad" i de fall då detta inte harnågon kommunalrättslig betydelse. Det har inte nu framkommit något som givitutskottet anledning att frångå denna ståndpunkt. Utskottet avstyrker därförmotion 1988/89;K611. Stadsfullmäktige som benämning på kommunfullmäktige Imotion 1988/89:K633 av och (båda m) yrkas attriksdagen beslutar godkänna benämningen stadsfullmäktige på fullmäktige ikommun som valt benämningen stad. 1motionen erinras om att det i flera riksdagsmotioner under de senaste årenbegärts att kommuner som benämner sig stad skall kunna använda benämningenstadsfullmäktige på sitt fullmäktige. Ett sådant språkbruk förekommer bl.a. iStockholm men har inte godkänts av . Motionärerna anser attriksdagen nu bör ändra lagstiftningen så att stadsfullmäktige kananvändas som officiell benämning på fullmäktige i kommun som valt benämningenstad. Utskottetavstyrkte /(KU 1985/86:15) ett motionsyrkande avsamma innebörd som det nu aktuella. Som skäl åberopade utskottet bl.a.intresset av ett enhetligt kommunbegrepp. Det har inte nu framkommit något somgivit utskottet anledning att frångå denna ståndpunkt. Utskottet avstyrkerdärför motion 1988/89:K633. 4.Antdrad nämndorganisation 1989/90:KU3 1 motion 1988/89;K444 yrkande 1 av m.fl.(mp) förordas att de obligatoriska nämnder som måste finnas i en kommun utökasmed kulturnämnd. Enligt motionärerna är det bl.a. vid bedömningen avbyggnadsärenden angeläget att kulturnämndens kulturbevarande synpunkterinhämtas och att dessa ges större tyngd, framför allt i ärenden som avserförändringar av hela miljöer. Enligt gällande lagstiftning är kommunerna skyldiga att haföljande specialreglerade nämnder: byggnadsnämnd, miljö- och hälsoskyddsnämnd,skolstyrelse, socialnämnd och valnämnd. 1 de författningar som reglerar dessanämnder anges nämndernas uppgifter. Fullmäktige far inte flytta över dessauppgifter till någon annan nämnd. Demokratiberedningen angav i betänkandet Aktivt folkstyrei kommuner och landsting (SOU 1985:28) som sin principiella uppfattning attkommunerna och landstingen borde ha full frihet att själva bestämma omnämndorganisationen både på central och lokal nivå. En sådan ordning skulleinnebära att de specialreglerade nämnderna, med undantag för valnämnden,slopas och att den specialreglerade kompetensen, t.ex. att skötasocialtjänsten, knyts till kommunen som sådan. har försöksverksamhet bedrivits i fråga om hurkommunerna skall få organisera sina nämnder [lagen (1984:382) om försöksverksamhetmed en friare nämndorganisation). Lagen ger bl.a. möjlighet för kommunatt försöksvis slopa en specialreglerad nämnd och lägga över nämndens uppgifterpå annat organ inom kommunen. Försöksverksamheten skall pågå till utgången avår 1991. Kommunallagsgruppen (C 1986:A) har i sitt slutbetänkande(Ds 1988:52) Ny lag om kommuner och landsting bl.a. mot bakgrund av denpågående försöksverksamheten på området Inte tagit ställning till frågan omhur kommunerna skall få organisera sina nämnder. Kommunallagsgruppen, somkonstaterar att remissinstanserna gett ett starkt stöd åt demokratiberedningensuppfattning, har i sitt förslag till ny kommunallag (se 2 kap. 1 §) utgått frånen ordning som innebär en fri nämndorganisation. Utskottetsbedömning 1989/90:KU3 Utskottet får med anledning av motionen erinra om denförsöksverksamhet med en friare nämndorganisation som sedan 1984bedrivits och som skall pågå till utgången av . Verksamheten skallhärefter utvärderas. Mot angiven bakgrund finns det enligt utskottets meninginte anledning för att nu ta ställning till eventuella förändringar ireglerna om nämndverksamheten. Med det anförda får motion 1988/89:K444 yrkande1 anses besvarad. I motion 1988/89:K606 yrkande 2 av m.fl.(fp) yrkas att hos regeringen begär förslag om lagändring sommöjliggör direktvalda kommundelsfullmäktige. Enligt motionen kan befolkningeni det berörda området genom direktval verkligen känna att de representeras avdem som fattar besluten i kommundelsfullmäktige. De förtroendevaldas ansvarinför sina väljare ökar om uppdragsgivarna är väljarna i stället förpartivännerna i kommunfullmäktige. Motionärerna underkänner det i debattenframförda argumentet mot direktvalda kommundelsfullmäktige enligt vilket denpolitiska majoriteten i ett lokalt organ då kan komma att skilja sig frånmajoriteten i hela kommunen. Motionärerna anser tvärtom detta vara ett argumentför direktval, eftersom det utvecklar demokratin och den lokala opinionen fårgenomslag. presenterade i betänkandet(Ds Kn 1981:8) Direktvalda lokala organ ett diskussionsunderlag i direktvalsfråganför att få vägledning inför sitt fortsatta arbete. Utskottet avstyrkte åren 1984 (KU 1984/85:6) och 1986 (KU1985/86:15) motioner gällande frågan om införande av direkt valda lokalaorgan/nämnder. Utskottet har därefter vid ytterligare ett tillfålle (KU1987/88:23) tagjt upp motioner av samma innebörd. Detta skedde i samband medbehandlingen av proposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre i kommuner ochlandsting. Civilministern ansåg av främst principiella skäl att något systemsom skulle göra det möjligt att direktvälja de lokala nämnderna inte bordeinföras. Utskottet anförde för sin del bl.a. följande. Mot bakgrund av denfortgående debatt som förts rörande frågan om direktvalda lokala organ/nämnderoch med hänsyn till den omfattningsom arbetet med decentraliserad nämndverksamhet numera 1989/90:KU3 fått bör enligt utskottets mening hinder inte föreligga under detfortsatta beredningsarbetet med en ny kommunallag att överväga direktvalsfrågan.Vad utskottet sålunda anförde med anledning av propositionen och motionernagavs regeringen till känna. 1 direktiven (dir. 1988:50) årskommunallagskommitté (C 1988:03) hänvisas till dessa uttalanden. arbete skall enligt direktivenbedrivas med sikte på att förslag skall presenteras . Den fråga som tas upp i motionen omfattas avkommunallagskommitténs uppdrag. Kommittén bedriver sitt arbete med sikte påatt avge sina förslag . bör inte föregripa kommitténsöverväganden i saken genom att nu ta ställning till den i motionen upptagnafrågan. Med det anförda får motion 1988/89:K606 yrkande 2 anses besvarad. 1 motion 1988/89:K606 av m.fl. (fp) yrkasatt hos regeringen begär förslag om ändring i lagen om kommunaltpartistöd så att det blir möjligt för kommuner att införa avtrappnings-ochupptrappningsregler (yrkande 8) samt att hos regeringen begärförslag om ändring i lag om kommunalt partistöd så att det blir möjligt förkommunerna att dela upp partistödet i en fast och en rörlig del (yrkande 9). Enligt motionärerna medför det partistöd som kommunerna har rätt att betala ut till i fullmäktige representerade partier, dvs. ettvisst belopp per mandat, att ett parti som i ett val förlorar ett stort antalmandat med omedelbar verkan drabbas av ekonomiska svårigheter. Det framhållsatt även ett litet parti kan ha betydande fasta kostnader. Enligt motionärernasmening borde kommunerna få rätt att på samma sätt som gäller i fråga ompartistödet på riksdagsområdet dela partistödet i en fast och en eftermandattilldelning rörlig del samt få använda sig av avtrappnings- ochupptrappningsregler av stödet vid förändringar efter val. 1 motion 1988/89:K632 av Hans Leghammar m.fl. (mp) yrkas att 1989/90:KU: beslutar ändra författningsreglerna för de kommunalapartistöden i enlighet med i motionen föreslagna principer. Enligt motionärerna är det kommunala partistödet främstavsett att användas för att informera dels vederbörande partis medlemmar, delsallmänheten om den politiska verksamheten. När det gäller kostnaden förinformationer till allmänheten är den lika stor för alla partier. Detta innebärenligt motionen att den nuvarande fördelningsmetoden, dvs. ett visst belopp permandat, är grovt orättvis. 1 motionen föreslås att i stället följande principertillämpas: - Det av kommunen till partiernaanslagna beloppet delas i två delar, ett grundbelopp och ett rörligt belopp. -Grundbeloppet fördelas lika mellande partier som ingår i kommunfullmäktige. -Det rörliga beloppet fördelasproportionellt mot antalet mandat i kommunfullmäktige. - Parti, varsmandatantal minskats efter ett val, får under sammapartistöd som det tidigare åtnjutit. - För valårbetalas dessutom kostnader för röstsedlar till alla partier som vid föregåendeval uppnått av röstetalet i kommunen.