bet · GD01TU27 · 1989-12-31 00:00:00 — att syftet med yrkande 3 imotion T40 (c) och med motionerna T316 (c) yrkande 3 och T324 (c)yrkande 2 torde få anses tillgodosett. Syftet 1989/90:TU27 medmotionerna T37 (m) yrkande 1 och T45 (m) yrkande 5 torde få anses tillväsentlig del tillgodosett. 1motion T37 (m) yrkas att som sin mening skall ge regeringen tillkänna att endast i undantagsfall bör få besluta om överförande avallmän väg till enskild väghållning samt att, då så sker, anslagsbeloppet tilldrift och byggande av enskilda vägar bör höjas i motsvarande grad. Enligt24 § väglagen (1971:948) får en allmän väg dras in, om den efter tillkomsten aven ny väg eller av något annat skäl inte längre behövs för det allmänna ochåtgärden medför endast ringa olägenhet för bygden. Utskottet har i detföregående tillstyrkt regeringens förslag att medger att regeringenvid behov när allmän väg, för vilken staten är väghållare, övergår till enskildväghållning får låta överföra medel motsvarande gällande statsbidragfrån anslaget för drift och underhåll av statliga vägar till anslaget forbidrag till drift och byggande av enskilda vägar. Meddet anförda finner utskottet syftet med motionsyrkandet i huvudsak tillgodosettoch avstyrker därför ett bifall till detsamma. Imotion T302 (c) behandlas bidragsnormerna för de enskilda vägarna. Motionärernaär missnöjda med nuvarande normer och vill ha en återgång till tidigaregällande bidragssystem. Vidare vill motionärerna att reglerna justeras så attstatsbidrag kan utgå för fler nya enskilda vägar och så att bärigheten på deenskilda vägarna kan ökas. Utskotteterinrar om beslut (prop. 1983/84:100 bil. 8, bet. 313) om att införa ett nytt differentierat bidragssystem för enskildväghållning. I beslutet framhölls att det nya systemet innebar en för denenskilde rättvisare fördelning av medlen som samhällets intresse i deolika vägarna skulle kunna återspeglas bättre. Systemet skulle också kunnaanpassas till och möjliggöra förändrade prioriteringar från samhällets sida.Sammantaget ansågs det innebära väsentliga förbättringar av den enskildaväghållningen i jämförelse med det då gällande bidragssystemet. Utskottetfinner för sin del inga skäl till att ompröva riksdagsbeslutet. I sammanhangetbör erinras om att det vid sidan av det statliga bidraget förekommer kommunalabidrag till den enskilda väghållningen i betydande omfattning. 1 många fallinnebär detta att väghållarna för de enskilda vägarna får samtliga kostnaderför väghållningen täckta med bidrag. Med nuvarande anslagsnivå ochbidragsregler torde det inte vara möjligt att i väsentlig mån öka antaletstatsbidragsberättigade enskilda vägar. Vad gäller frågan om bärighetshöjningarvill utskottet framhålla att det är regeringens avsikt att 18,1 milj. kr. frånanslaget för särskilda bärighetshöjande åtgärder skall kunna användas sombidrag till sådana åtgärder på det enskilda statsbidragsberättigade vägnätetinom skogslänen under nästa budgetår. Medhänvisning till det anförda och till utskottets ställningstagande i anslagsfrågan avstyrks motionsyrkandet. Utskottet tillstyrkerförslaget i propositionen om medelsöverföring /90:TU27 anslaget Bidrag till driftoch byggande av enskilda vägar. innebär att det för attfrämja en effektiv medelsanvändning bör ingå i regeringensbefogenheter att bemyndiga att under ta ianspråk behövliga belopp av de medel som Utskottet har inte heller någon erinran mot att detta bemyndigande fortsättningsvis inte knyts till : Särskilda bärighetshöjande åtgärder Riksdagenbeslutade om ett tioårigt investeringsprogram för bärighetshöjningar påvissa delar av vägnätet i syfte att så långt möjligt anpassa detta till denstandard som gäller inom EG (prop. 1986/87:100 bil. 8, bet. Tu 19, rskr. 235).En sådan anpassning bedömdes vara av stor betydelse för svenskt näringsliv,inte minst för den industri som utnyttjar skogsråvaror. Kostnaden förprogrammet beräknades till 5 750 milj. kr. utöver ordinarie vägbyggnadsmedel prisnivå. För finansieringen beslutade bl.a. i april1987 (prop. 1986/87:82, bet. SkU 35, rskr. 194) om en höjning av fordonsskattenför vissa lastbilar och släpvagnar. Åtgärderna enligt programmet skulleinriktas på huvudvägnätet riksvägar och primära länsvägar samt dessutomövriga länsvägar i de s.k. skogslänen, dvs. , , ,, , och län.Investeringsprogrammet har gjort det möjligt att i en första etapp höja detillåtna fordonsvikterna på betydande delar av vägnätet i skogslänen ochhuvudvägarna i övrigt från 51,4 tons bruttovikt till 56 tons bruttovikt, somgäller från innevarande år. Omkring beräknas den maximalttillåtna fordonsvikten kunna höjas ytterligare till 60 tons bruttovikt,som det tillåtna boggjtrycket kan höjas till . Regeringenföreslår en medebanvbning på 669,9 milj. kr. för nästa budgetår. Imotionerna T240 (vpk) och T241 (vpk), som båda väcktes innevarande år, yrkas att avslår regeringens förslag omanslag på 622 milj. kr. till särskilda bärighetshöjande åtgärder. Enligtmotion T40 (c) bör anslaget för särskilda bärighetshöjande åtgärder liksomanslaget för drift och underhåll av statliga vägar upphöra och ersättas avett nytt gemensamt anslag med beteckningen Drift, underhåll och moderniseringav statliga vägar. Imotion T42 (vpk) yrkas att avslår regeringens nu framlagda förslagtill medelsanvisning. Imotion T241 (vpk) yrkas att beslutar riva upp riksdagsbeslut om ett tioårigt investeringsprogram för bärighetshöjning ar på vissa delar av vägnätet i syfte att så långt möjligt anpassa detta till den standard som gäller inom EG. Vidare yrkas att river upp tidigare beslut om EG- anpassning på vägtransportområdet. Imotion T32 (mp) yrkas att beslutar avskaffa anslaget 1989/90:TU27 : Särskilda bärighetshöjande åtgärder. Imotion T220 (mp) yrkas att beslutar att det s.k. bärighetsprogrammetavvecklas med omgående verkan. MotionernaT240 (vpk) och T241 (vpk) väcktes som nämnts under den allmänna motionstiden.Yrkandena i dessa båda motioner om avslag på regeringens förslag om ett anslagpå 622 milj. kr. till särsldlda bärighetshöjande åtgärder avser ett förslag iårets budgetproposition att i avvaktan på särskild proposition iämnet, till : Särskilda bärighetshöjande åtgärder för budgetåret1990/91 beräknar ett reservationsanslag på 622 milj. kr. Utskottet avstyrker de tvåmotionsyrkandena. Utskottethar i det föregående motsatt sig ett förslag att slå samman anslagen för driftoch underhåll av statliga vägar och för särskilda bärighetshöjande åtgärdertill ett nytt anslag med beteckningen Drift, underhåll och modernisering avstatliga vägar. Av detta ställningstagande följer att utskottet avstyrkermotion T40 (c) i den del som är i fråga. Utskottetser för sin del inte heller några skäl att ompröva riksdagsbeslut omdet s.k. bärighetsprogrammet eller riksdagsbeslut om att svenskaåtgärder bör vidtas för att uppnå en gemensam europeisk transportmarknad (prop.1987/88:50 bil. 1, bet. Vidare har anslagsberäkningen ipropositionen inte givit utskottet anledning till erinran. Regeringens förslagtillstyrks följaktligen, medan de övriga motionsyrkanden som är i frågaavstyrks. Imotion T30 (c) aktualiseras en ändrad geografisk fördelning av medel försärskilda bärighetshöjande åtgärder. Motionärerna vill att även ,och Åmåls kommuner i skall få del av anslaget. Somframgår av den inledande redogörelsen i detta avsnitt av betänkandet omfattasriksvägarna och de primära länsvägarna i samtliga län av det särskildaprogrammet för bärighetshöjningar. 1 skogslänen gäller programmet dessutom förövriga länsvägar. Det har därmed givits en regionalpolitisk inriktning ochavgränsning, som utskottet för sin del inte är berett att ompröva.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. Utskottettillstyrker regeringens förslag om medeböverföring från anslaget B 7Vägverket: Särskilda bärighebhöjande åtgärder. Förslaget innebär att det föratt främja en effektiv medelsanvändning bör ingå i regeringens befogenheteratt bemyndiga att ta i anspråk behövligabelopp av de medel som anvisas för . Utskottet har inteheller någon erinran mot att detta bemyndigande fortsättningsvis inte knytstill budgetår. Anslaget B 8. Vägverket:Försvarsuppgifter 1989/90:TU27 Frånanslaget betalas kostnader för planering m.m. samt investeringar vadgäller försörjningsberedskapen inom totalförsvarets civila delar. Utskottettillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen om en medebanvbning på 41milj. för nästa budgetår. Enligtdepartementschefen bör genom ett lämpligt avvägtbeställningsbemyndigande ges möjlighet att anskaffa reservbromaterial såekonomiskt som möjligt. Mot bakgrund av de av honom förordade investeringarnaanser departementschefen att ett lämpligt beställnings-bemyndigande för år 1991är 10 milj. kr. Utskottettillstyrker att medger att regeringen lämnar det sålundaförordade beställningsbemyndigandet. 5.6 Motionsyrkanden beträffande flerårsplaner ochfördelningsplaner m.m. Utskottetbehandlar i detta avsnitt ett stort antal motionsyrkanden som alla innehållerkrav på något beslut eller uttalande från sida » i syfte att få tillstånd åtgärder, vilkas genomförande regleras inom ramen för dendecentraliserade planeringsprocess som utskottet redogjort för under avsnittet4 Investeringsplanering. Det stora flertalet av yrkandena är begränsade tillatt avse ett visst län och gäller då i allmänhet antingen att ett visst ellervissa vägobjekt bör tidigareläggas eller att länet i fråga på ett eller annatsätt skall få en ökad medelstilldelning för vägändamål. Vissa yrkanden gälleremellertid landet som helhet eller flera län. Två yrkanden, som behandlas sisti avsnittet, avser sådana kollektivtrafikanläggningar som också omfattasav den decentraliserade investeringsplanering som gäller förbyggande av allmänna vägar. Imotionerna T212 (fp), T215 (m), T248 (m), T258 (m) och T327 (s) betonas denstora betydelsen från trafiksäkerhets- och miljösynpunkt av kringfartsleder ochatt särskilda satsningar på sådana därför bör göras. Utskottetdelar motionärernas uppfattning. Regeringen har också, enligt vad utskotteterfarit, i direktiv om upprättande av flerårsplaner för riksvägar ochlänstrafikanläggningar för åren 19912000 angivit att bl.a. sådana väg- ellerkollektivtrafikinvesteringar som medför en trafikavlastning av centralatätortsområden bör prioriteras. UUkottetdelar också den i motionerna T327 (s) och T410 (fp) uttalade uppfattningen attdet av trafiksäkerhetsskäl är angeläget att bygga bort "flaskhalsar"i vägnätet och förutsätter att behovet av åtgärder i det syftet beaktas inomramen för vägplaneringen. Medhänvisning till det anförda finner utskottet syftet med motionsyrkandenadelvis tillgodosett, varför ett bifall till desamma avstyrks. I motion T40 (c) begärsett program för modernbering och uppgrade- 1989/90:TU27 ring av vägnätet Vägarsom inte inom överskådlig tid kan bli föremål för nybyggnad bör framhållermotionärerna på vissa sträckor ha stignings- och omkörningsfiler så att ensäker omkörning av långsam trafik kan åstadkommas. Säkerhet och framkomlighetkan också förbättras genom att dubbla filer anläggs vid korsningar. Programmetbör betonar motionärerna ha genomförts på riksvägarna . Utskottetförutsätter att även åtgärder av nu nämnt slag behandlas inom ramen förvägplaneringen. Något sådant program som begärs i motionen synes sålunda inteerforderligt, varför yrkandet härom avstyrks. Enligtmotion T312 (fp) bör staten ta initiativ i syfte att underlätta finansiering avkringfartsleder i storstadsregionerna. Utskotteterinrar om att trafikpolitiska beslut innebar att möjligheter skapades genom en ändring i väglagen att med avgifter helt eller delvis finansierasådana vägbyggnadsobjekt som inte inom rimlig tid kan finansieras överstatsbudgeten (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. Samtidigtkonstaterades att det i endast finns ett fåtal vägar med så myckettrafik att en heltäckande finansiering av ett vägbygge med avgifter skulle varamöjlig. En finansiering av vägbyggnadsobjekt med avgifter kan därutöver bliaktuell framhölls det i beslutet främst vid byggande av större broar ochtunnlar som en del av de högtrafikerade vägarna eller i storstadsområdena. Medhänvisning till det anförda och till det fortsatta utredningsarbetet omfinansieringsformer för investeringar i trafikens infrastruktur finnerutskottet syftet med motionsyrkandet tillgodosett, varför ett bifall tilldetsamma avstyrks. Enligtvad utskottet erfarit pågår inom som ett led i riksvägsplaneringen ett utredningsarbete i syfte att klarlägga behovet av ett antalinterregionala vågförbindeber. I avvaktan på resultatet av detta arbete och medhänvisning till den ordning som gäller för planeringen av riksvägar avstyrkerutskottet följande motionsyrkanden. MotionT301 (fp) om vikten av att åstadkomma en inlandsväg mellan ochKaresuando. MotionT310 (fp) med önskemål om sträckning av en inlandsväg öster om . MotionT321 (c, m, fp, vpk) med önskemål, såvitt nu är i fråga, att riksvägarna 50 och60 byggs ut som delar av en planerad inlandsväg. MotionT223 (fp) yrkande 1, såvitt nu är i fråga, samt motionerna A65 (m) yrkande 1,A67 (s) och A90 (m) yrkande 1 om vikten av ett genomförande av den s.k.Bergslagsdiagonalen. Härmed avses enligt motionärerna en planerad ny riksvägmellan via /och . MotionT340 (c) med önskemål om att Dackeleden kommer till stånd som genomfartsledVäxjöMålillaLinköping . MotionT306 (c) med önskemål om en snabb upprustning av vägförbindelsen NorrköpingVästeråsGävle, den s.k. Imotion T223 (fp) framhålls, såvitt nu är i fråga, att Bergslagsdiagona- 1989/90:TU27 len bör ingå i ett utvidgat stamvägnät I motion T231 (fp) framhålls att vägarna E79 och riksväg88 bör ingå i ett stamvägnät. 1 motion T309 (s) framhålls att ÖdeshögVadstenaMotalaÖrebroBergslagenbör tillhöra stomvägnätet. 1 motion T321 (c, m, fp, vpk) framhålls, såvitt nu är ifråga, att bör intas i stamvägnätet. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkandenerinra om att det allmänna vägnätet är indelat i riksvägar och länsvägar.Klassificeringen baserar sig på vilken funktion vägen fyller för samSrdseln.Begreppen "stamvägar" eller "stomvägar" finns inte iväglagstiftningen. Utskottet anser för sin del att nuvarande indelning av detallmänna vägnätet är till lyllest och avstyrker därmed ifrågavarande motionsyrkanden. Utskottet övergår nu till att behandla det stora antalmotionsyrkanden i olika vägfrågor som i huvudsak endast rör ett län. Yrkandenaär, som nämnts, genomgående av tre olika slag. Det vanligast förekommandeinnebär krav på att ett visst eller vissa vägobjekt möjligt skall kommatill stånd. Vanligt är också krav på att ett visst län skall tillföras ökademedel för drift av vägar. Frågor av de två sistnämnda slagen omfattas i mångafall av ett och samma yrkande. Den ökade medelstilldelningen avses vanligenkomma till stånd genom en omfördelning länen emellan. I några fall begärsemellertid en specialdestine-rad medelsanvisning till förmån för ett visst län.Till stöd för yrkandena, av samtliga kategorier, åberopas marknadsmässiga samttrafik-, miljö- och regionalpolitiska överväganden. Utskottetavstyrker samtliga dessa motionsyrkanden av följande skäl. Utskottet har i det föregående under avsnittet 4Investeringsplane ring utförligt redogjort för de grundläggande bestämmelserna om vägplaneringsprocessen. Den innebär att det ankommer på de centrala, regionala och lokala vägmyndigheterna att pröva frågorna om utred ning, projektering och planering samt prioritering m.m. av vägutbygg naderna. Som utskottet tidigare i olika sammanhang framhållit är det ett inte minst från planeringssynpunkt komplicerat och tidskrä vande förfarande som i de enskilda fallen föregår vägfrågornas lösning. De stora kostnaderna för vägbyggandet och den begränsade medels tilldelningen nödvändiggör noggranna avvägningar mellan olika pro jekt och mellan alternativa lösningar med avseende på arbetenas utförande m.m. Behov av samordning med andra planeringssektorer och intressen har därvid medfört ökade krav på vägplaneringens inordnande i den totala samhällsplaneringen. Vad gäller länsstyrelserna har de ett avgörande inflytande på vägfrågorna, dels genom sitt allmän na planerings- och beslutsansvar på regional nivå, dels genom sina speciella uppgifter avseende bebyggelseplaneringen och för natur- och miljövårdsområdena samt dels också genom de befogenheter som väg lagstiftningen ger dem. Under alla skeden av vägplaneringen förekom- 78 mer med kommuner och andraberörda intressenter ett omfattande 1989/90:TU27 samrådsförfarande, somtill sina huvuddrag är reglerat i väglagstiftningen. Detsystem för planeringen av väghållningen med planläggning och projektering, somsedan länge använts av tillsammans med länsstyrelser och kommuner ochnumera även s.k. fasta beredningsgrupper vid länsstyrelserna, är för övrigt konstrueratså att anpassningar till trafikplanering och fysisk samhällsplanering kantillgodoses. Utskottet vill också erinra om att nu gällande planerings- ochbeslutsordning på detta område tillkommit efter ett omfattande utredningsarbeteoch en rad beslut från statsmakternas sida samt fått en utformning som frånmånga synpunkter ansetts förebildlig. Den kännetecknas också som utskottetvid flera tillfållen tidigare framhållit av stor flexibilitet, som är avbetydande värde inte minst i skiftande arbetsmarknadssituationer.Regionalpolitiska bedömningar vägs också in vid länsstyrelsernasprioriteringar, något som utskottet finner lämpligt med hänsyn till denbetydelse som goda kommunikationer tillsammans med andra faktorer har förden regionala utvecklingen. Fördelningenav investeringsmedel de skilda landsdelarna och väg-kategorierna emellan skervidare på grundval av en noggrann angelä-genhetsgradering och eftervederbörande regionala och lokala vägmyn-digheters hörande allt i syfte attåstadkomma en så likformig och rättvis fördelning av dessa medel som möjligt. Detär enligt utskottets mening av stor vikt att vägbyggnadsprojekten tillkommer iden prioriteringsordning som de regionala och kommunala instanserna isamverkan med uppställt. Frågorsom gäller insatser och fördelning av medel för drift av vägar avgörs även degenom en decentraliserad beslutsprocess som innefattar en dialog mellanvägverkets huvudkontor och de regionala vägmyndigheterna och som resulterar ifemårsplaner, underkastade en revision . Motbakgrund av det anförda finner utskottet det klart olämpligt att såsom motionärerna förutsätter tar ställning till de frågor om vägväsendet iolika län som aktuella motioner avser. Demotionsyrkanden som utskottet sålunda avstyrker gäller följande län. MotionT209 (s) om en utbyggnad av infrastrukturen i södra delen av i den del motionen avser vissa väg- och broprojekt. Motio nerna T219 (m) yrkande 1 och T317 (m) enligt vilka bör tilldelas sin rättmätiga andel av väganslagen. Motion T229 (fp, c, vpk) om utbyggnad av kommunikationerna i Södertäljeregio nen i den del motionen avser vissa väg- och broprojekt. Motion T247 (s) yrkande 3 om att de statliga väganslagen till skall anpassas till behovet av kringfartsleder. Motion T256 (fp) yrkande 2 i den del yrkandet avser ökade väganslag för och upprustning av vissa vägavsnitt och yrkande 3 med önskemål att '" Motion AlOl (fp) yrkande 1 om en 1989/90:TU27 ändradfördelningsmodell för väganslagen så att får en ökad andel avdessa. MotionT315 (s) om prioritering av och E4 genom , nya och förbättradeförbifarter och upprustning av riksvägarna 52, 53 och 57. MotionT332 (fp) yrkande 1 om upprustning av länsvägnätet, yrkande 2 om en tvärförbindelseKindaÅtvidabergValdemarsvik, yrkande 3 om upprustning av mellanÖrebro och och yrkande 4 om byggande av en förbifart vidSöderköping. MotionT326 (s) om byggande av en förbifart på genom . Motion T333 (s) ombyggande av förbifarter på genom och . MotionT244 (fp) om upprustning av och . MotionT302 (c) yrkande 1 om statens ansvar för att leva upp till den av riksdagenuttalade målsättningen om en tillfredsställande transportförsörjning i landetsalla delar och yrkande 2 om behovet av ytterligare 300 milj. kr. i särskildaväganslag för upprustning av riks- och länsvägar och enskilda vägar i länet.Motion T328 (s) om behovet av upprustning av vägarna i län. MotionT31 (c) om förstärkning och beläggning av vägnätet. MotionA117 (c) yrkande 5 om behovet av ett resurstillskott om 300 milj. kr. tillvägarna i sydöstra . MotionernaT203 (m) yrkande 2 och T207 (m) yrkande 3 om en omfördelning av väganslagen till förmån för . Motion T243 (c) yrkande 1 om nödvändigheten av offensiva insatser för att utveckla infrastrukturen i i den del yrkandet avser ökade medel för vägunderhåll m.m. Motion T253 (m, fp) yrkande 2 om upprustning av kommunikationerna i i den del yrkandet avser förbätt- of) ringar av mellan Malmöoch genom . Motion 1989/90:TU27 A52 (s) yrkande 3 i dendel yrkandet gäller förbättringar av och . MotionT245 (fp) yrkande 2 om utbyggnad av till motorvägsstandard där så ännu inteskett. Motion T254 (c) om kommunikationerna i i den del motionenavser krav på ökade väganslag. MotionT312 (fjp) yrkande 1 om utbyggnad av till motorväg där så ännu inte skettoch jrrkande 2 om upprustning och nybyggnad riks-och länsvägnätet. MotionT30 yrkande 1 om ökade väganslag. Motionerna T304 (c), T337 (fp) och T346 (m)yrkande 1 om fårdigställande av . Motion T308 (m) om upprustning avvägnätet. Motion T316 (c) yrkande 1 om ökade anslag för byggande och underhållav mindre vägar och yrkande 2 om att byggandet av bör fullföljas.Motion T327 (s) yrkande 2 om ökade resurser till förbättringar av grusvägnätet.Motion T329 (fp) om vikten av en annan fördelning av medel för upprustning ochvidmakthållande av det sekundära vägnätet. Motion T344 (fp) yrkande 2 om enannan fördelning av anslagen till upprustning och underhåll av grusvägar. MotionT324 (c) yrkande 1 om beläggning av länets samtliga grusvägar. MotionT213 (m) om vägar och kommunikationer i den del motionen avser nödvändighetenav att framlagda flerårsplaner för vägbyggandet kangenomföras m.m. Motionerna T224 (c) yrkande 1, T237 (s) yrkandena 7 och 8 ochT319 (c, m, fp) yrkande 1 om behovet av ökade väganslag. Motion A61 (vpk)yrkande 1 om särskilda medel för vägnätet. MotionT223 () yrkande 2 om att skall ingå iBergslagsdiagonalen. Motion T303 (s) om behovet av upprustning av vägarna 49och 195. Motion T307 (s) om genomförande av vägobjekt på mellan denvärmländska länsgränsen och . Motionerna T322 (s) och T330 (c,vpk) omfullföljande av upprustningen av LokaKedjeåsen. 6 1989/90. MotionT236 (s) yrkande 4 om behovet av väginvesteringar. Motion T352 (m) yrkande 1 omutbyggnad av /E18 till motorväg och ökade anslag för upprustning av vägnätetoch yrkande 2 om upprustning av . MotionT210 (s) yrkande 1 om medel för upprustning av riluväg 68. Motion T318 () omutbyggnad av genom . Motion A65 (m) yrkande 2 om upprustningoch ombyggnad av samt . MotionT226 (s) om väsentligt ökade ramar för infrastrukturella investeringar i dendel motionen avser upprustning och ombyggnad av vissa vägar. MotionernaT235 (mp) yrkande 4 och T313 (fp) yrkande 1 om behovet av förbättrade vägar.Motionerna T313 (fp) yrkande 2, T323 (s) yrkande 2, T341 (m) och T351 (c)yrkande 2 om ändrade grunder för fördelning av väganslag. Motion T323 (s)yrkande 1 om behovet av upprustning av länsvägnätet. Motion T343 () om ändradsträckning av och E75 genom . Motion T351 (c) yrkande 1 omett vägpaket för länet i syfte att nå en vägstandard jämförbar med övrigalandet. Motion A69 (fp) yrkande 7 om upprustning av länsvägarna. MotionT230 (s) yrkande 1 om behovet av insatser för väginvesteringar ochvägunderhåll. Motion T347 (c) yrkande 1 om ett extra anslag om 100 milj. kr.för nästa budgetår för underhåll och upprustning av vägnätet. MotionT231 (fp) yrkande 2 om behovet av att införa en ny beräkningsmodell så att länetskall få erforderliga medel för ökad bärighet, underhåll och beläggningar förvägarna och för brobyggande, yrkande 3 om en omfördelning av anslaget tilllänsvägarna och yrkande 5 om ett särskilt åtgärdsprogram för förbättringar avgrusvägarna. Motion T305 (c) om anslag på 100 milj. kr. utöver nu gällanderamar för beläggning av grusvägar.