bet · GD01SfU18 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt statsrådets mening skulle en sådan lagstiftning motdiskriminering på arbetslivets område också tillgodose kraven enligt FN-konventionen.Med hänsyn till den allt större betydelse diskrimineringsfrågorna kan väntasfå på grund av ökande invandring anser hon att det är angeläget att möjlighetentill lagstiftning övervägs. Det kan inte uteslutas att det finns möjligheteratt genom mindre ändringar i den av DO föreslagna lagen, eller genom annan formav lagstiftning, komma till rätta med de största tillämpningssvårigheterna. Denovan förordade utredningen av ytterligare lagstiftning mot verksamheten i vissaorganisationer bör även kunna behandla dessa frågor. Utredningen bör i dennadel bedrivas i nära kontakt med arbetsmarknadens parter. Ett syfte skulle varaatt utröna möjligheterna att som ett alternativ eller komplement tilllagstiftning genom kollektivavtal åstadkomma en reglering mot etniskdiskriminering i arbetslivet. Motioner 1989/90:SfU18 I motion Sf46 yrkande 1 anför m.fl. att deregler som finns till skydd för etniska minoriteter ger dessagrupper ett tillräckligt skydd. Motionärerna begär därför ett tillkännagivandeom att man inte bör överväga lagreglering mot etnisk diskriminering påarbetsplatser. m.fl. framhåller i motion 5147 yrkande 4 attdet är angeläget att lagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet övervägspå nytt. Motionärerna anser dock att straffrättsliga ingripanden bör undvikasoch att sanktioner bör utgöras av skadeståndsskyldighet. Utredningen, som börvara parlamentariskt sammansatt, bör även analysera den diskriminering som kanförekomma på grund av myndighetsbeslut. Motionärerna begär att det anförda gesregeringen till känna. m.fl. anför i motion 5149 yrkande 6 att det ärbeklagligt att regeringen ännu inte lagt fram ett förslag om en lag mot etniskdiskriminering på arbetsmarknaden. Motionärerna anser att DOs lagförslag ärväl ägnat att tjäna som utgångspunkt för en proposition som börföreläggas . DOs förslag bör emellertid kompletteras så att man ävenkommer åt indirekt diskriminering. Det är också nödvändigt att en enskild, somför en process, inte drabbas för hårt av ålägganden att betala motpartensrättegångskostnader. Motionärerna begär ett tillkännagivande i enlighet härmed.I motion Sf261 yrkande 1 begär m.fl. förslag om att lagen motetnisk diskriminering tillförs tvingande skadeståndssanktioner vid etniskdiskriminering på arbetsmarknaden. och begär i motion 5151 yrkande3, såvitt nu är i fråga, ett tillkännagivande om att en lag mot etniskdiskriminering i arbetslivet på nytt bör tas upp till behandling. Vidare begär m.fl. i motion 51603yrkande 1 ett tillkännagivande om att etnisk diskriminering bör förbjudas påhela arbetsmarknaden. Man bör också kunna sätta in ekonomiska sanktioner ochstraffpåföljder i allvarligare fall. Det är angeläget att regeringen snarastlägger fram ett lagförslag i enlighet härmed. Kommissionen har föreslagit att en lagreglering mot etniskdiskriminering i arbetslivet ånyo bör övervägas. Nästan samtligaremissinstanser har ställt sig positiva till förslaget. Utskottet noterar attDO, som har stor praktisk erfarenhet på området, har ansett att lagstiftning ärpåkallad och även har utarbetat ett lagförslag. Utskottet finner det otillfredsställande att t.ex. den somvägras en anställning med hänvisning till ras, hudfårg, etniskt ursprung eller liknande inte kan få detta rättsligt prövat. En lagreglering skulle även kunna motverka en ytterligare på etnisk grund uppdelad arbetsmark nad. Utskottet delar därför uppfattningen i propositionen att möjlighet att lagstifta mot etnisk diskriminering på arbetslivets område ånyo bör 19 övervägasoch att detta lämpligen bör ske av den utredning som skall övervägaytterligare åtgärder mot rasistisk verksamhet. 1 enlighet med 1989/90:SfU18 vadstatsrådet förordat bör i utredningens uppdrag även ingå att utredamöjligheterna att i kollektivavtal reglera frågan om etnisk diskriminering påarbetsmarknaden. Motion 5f46 yrkande 1 bör därför avslås. Någon närmare precisering av den kommande utredningensarbete bör enligt utskottets mening inte göras från sida och såledesinte heller några uttalanden med anledning av motionerna 5147 yrkande 4, 5f49yrkande 6, Sf261 yrkande 1, 5151 yrkande 3, såvitt nu är i fråga, och 51603yrkande 1. Enligt svensk rätt kan en folkgrupp inte vara målsägandenär det gäller brottet hets mot folkgrupp och det däremot svarandetryckfrihetsbrottet. Därmed saknas också möjlighet till enskild talerätt. Inteheller har de i gruppen ingående, kränkta personerna, rätt till skadestånd. Enligt proposition 1989/90:86 är frågan om möjlighet tillgrupptalan och rätt till skadestånd för enskild som utsatts för brott, såsomingående i en grupp, aktuell även på ett antal andra rättsområden, t.ex.konsumenträtten och miljörätten. Statsrådet framhåller att det här emellertidrör sig om komplicerade och centrala processuella frågor. Ingående övervägandenär därför nödvändiga. Statsrådet anser att dessa överväganden bör göras i ettsammanhang för alla berörda rättsområden och att det därför är olämpligt attsärskilja brottet hets mot folkgrupp. I två motioner, 5149 yrkande 7 av m.fl. och5f51 yrkande 3 av och , såvitt nu är i fråga, begärstillkännagivanden om att möjlighet till grupptalan och skadestånd vid brottethets mot folkgrupp bör införas. I motion 5147 yrkande 5 ifrågasätter m.fl.om det är praktiskt möjligt att föra grupptalan, och motionärerna begär etttillkännagivande härom. Utskottet anser det lämpligast att frågan om möjlighettill grupptalan och skadestånd vid brottet hets mot folkgrupp utreds i ettbredare sammanhang. Resultatet av en sådan utredning bör därför avvaktas, ochutskottet avstyrker bifall till motionerna Sf49 yrkande 7, Sf51 yrkande 3 idenna del och 5147 yrkande 5. Närradion och dess verksamhet I proposition 1989/90:86 anförs att kommissionens förslagom överträdelse av gränserna för yttrandefriheten i närradion skall övervägasav en beredningsgrupp inom , som arbetar med detkonstitutionella skyddet för yttrandefriheten. Vidare har kommissionensförslag om en översyn av reglerna om ansvar för referensband-ning, och avmöjligheterna att ge närradions etiska nämnd en starkare ställning, överlämnatstill utredningen om vissa närradiofrågor. I motion Sf48 yrkande 2 anför m.fl. att enorganisa tion, som avstängs från närradion på grund av hets mot folkgrupp, 20 med dagens bestämmelser kan börja sända närradio- Motionärerna anser att närradionämndens befogenheter 1989/90:SfU18 börförstärkas så att en ny ansökan om tillstånd till närradiosändningar i dessafall skall kunna göras först . Motionärerna anser attberedningsgruppen inom bör få i uppdrag att överväga ensådan förändring, och de begär ett tillkännagivande härom. Utskottet förutsätter att de ytterligare utredningarrörande närradion som enligt propositionen skall ske även kommer att kunnaomfatta den fråga motionärerna far upp. Något uttalande med anledning av motion5148 yrkande 2 är därför inte påkallat. Utskottet vill nämna att ett liknandemotionsyrkande avstyrkts av kulturutskottet i betänkande 1989/90;KrU25. Förbättrad statistik rörande rasistisk brottslighet Fr.o.m. kommer brotten hets mot folkgrupp ocholaga diskriminering att särredovisas i polismyndigheternas rättsstatistik. Iproposition 1989/90:86 anförs att det är mycket svårt att redan när ett brottanmäls, men även senare, bedöma om det kan ha rasistiska ellerfrämlingsfientliga motiv. Det är emellertid av så stort samhällsintresse attbrottsutvecklingen på området följs att möjligheterna bör undersökas att irättsstatistiken redovisa i vilken mån "allmän" brottslighet kananses ha förövats av rasistiska eller främlingsfientliga skäl. I vart fall bördet vara möjligt att genom återkommande stickprovsundersökningar följautvecklingen av rasistisk eller främlingsfientlig brottslighet. I motion 5151 yrkande 5 föreslår och EvaGoés att regeringen får i uppdrag att undersöka i vilken mån invandrare ochflyktingar är brottsoffer. Med hänsyn till de åtgärder som redan vidtagitsbeträfiande polismyndigheternas rättsstatistik, och till regeringens uttalandeatt möjligheterna att i övrigt följa utvecklingen av rasistisk ellerfrämlingsfientlig brottslighet bör undersökas, anser utskottet att någotuttalande med anledning av motion 5151 yrkande 5 inte är nödvändigt. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) Som ovan nämnts föreslogs i diskrimineringsutredningensbetänkande SOU 1983:18 ett lagfåst förbud för arbetsgivare att diskriminera påetnisk grund. Förslaget avvisades, och i stället inrättades enny myndighet, ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Som stöd åtombudsmannen inrättades en diskriminering.Verksamheterna regleras genom lagen (1986:442) mot etnisk diskriminering. Ombudsmannens uppgift är att genom olika åtgärder motverka etnisk diskriminering i arbetslivet och på andra områden av samhälls livet. Ombudsmannens verksamhetsområde omfattar hela samhällslivet med undantag för privatlivet. Särskild uppmärksamhet skall ägnas etnisk diskriminering i arbetslivet. Ombudsmannen skall dels i indivi duella fall ge råd och annat stöd, dels på ett generellt plan bl.a. genom 21 överläggningar och information arbeta för att gällande rättsregler på områdetiakttas, och för att kartlägga behovet av ytterligare åtgärder 1989/90:SfU18 På arbetslivets område har ombudsmannen befogenheter att vidvite förelägga arbetsgivare att komrria till överläggningar med och att lämnaupplysningar till ombudsmannen. Nämnden har tre uppgifter; att pröva besvär över vite somombudsmannen förelagt, att ge ombudsmannen råd i principiellt viktiga frågorsamt att hos regeringen föreslå författningsändringar eller andra åtgärder somär ägnade att motverka etnisk diskriminering. När inrättades var avsikten att enutvärdering av verksamheten skulle göras efter omkring . För detta syftetillkallade regeringen en särskild utredare. Utredaren harredovisat sitt arbete i betänkandet (SOU 1989:57) DO och . Utredaren har under arbetets gång haftomfattande kontakter med berörda myndigheter och organisationer, bl.a. deinvandrarorganisationer som ingått i invandrar-rådet. Någon remissbehandlinghar därför inte ansetts erforderlig. DO har i en skrivelse fört framDO-myndighetens synpunkter, önskemål och förslag . Hanframhåller där bl.a. att DO har att verka för etnisk rättvisa och inte bara detnegativa att verka mot etnisk diskriminering. DO anser vidare att lagen motetnisk diskriminering inte i fortsättningen bör ha den särskilda hänsyftningenpå arbetslivet som den har, utan att den skall vara riktad motsamhällslivet i stort. I proposition 1989/90:86 anförs att DOs roll i arbetet motrasism och främlingsfientlighet är viktig. har visat sig ha opinionsbildande betydelse, och DO bör fortsätta att sprida kunskap ometnisk diskriminering och om vilka vägar som står till buds för att motverkadiskriminering. DO har uppnått goda resultat i ett stort antal enskilda ärendenenbart genom att begära in yttranden eller genom att ta informella kontakter.För att det skall vara möjligt för att ägna krafterna åt de ärendensom är principiellt viktiga eller som verkligen kräver aktiva insatser, bör manbättre sprida kunskaper om vad DO egentligen har till uppgift. Statsrådet utgårfrån att DO även vad gäller generella åtgärder i fortsättningen kommer attkoncentrera sig på vissa frågor. I mera omfattande frågor bör DO kunna begränsasin insats till att ge regeringen uppslag till särskilda utredningar ellerforskningsuppdrag. I en del fall bör DO själv kunna anlita utomståendeexpertis. I propositionen föreslås att myndigheten får kraftigt förstärktaresurser för extern information m.m. Statsrådet anser att den verksamhetsperiod som nuutvärderats är för kort för att ge en rättvisande bild av en ny och oprövadverksamhet. Hon anser därför liksom utredaren och DO själv att en nyutvärdering bör göras efter ungefår . Hon anser vidare att den tidigarenämnda utredningen även bör få i uppdrag att göra en översyn av lagen motetnisk diskriminering mot bakgrund av bl.a. de tankar som förts fram av DO. mot etnisk diskriminering finns det skäl som 22 talar föratt nämnden skulle kunna avvaras, men DO har uttryckt uppfattningenatt nämnden utgör ett värdefullt stöd. Statsrådet anför 1989/90:SfU18 attverksamheten hos DO alltjämt är relativt sett ny. Den hittillsvarandeverksamheten hos DO har i hög grad präglats av ämbetsinnehavarens person. Vidskiften på befattningen kan nämnden spela en viktig roll som stöd för den nyeinnehavaren och för kontinuiteten i verksamheten. Statsrådet anser därför attövervägande skäl talar för att inte nu avveckla nämnden eller förändra dessuppgifter eller sammansättning. bör dock nämnden kunna avvarassom självständig myndighet. I motion 5147 yrkande 6 anför m.fi. att detär angeläget att en ny utvärdering av DOs och nämndens verksamhet görs och attdetta bör ske . Motionärerna påpekar även att behovet av torde minska om en lagstiftning mot etnisk diskriminering iarbetslivet införs, och ett ökat kommunalt ansvar för diskrimineringsfrågor kanavsevärt komma att minska handläggningstiderna vid DO. Motionärerna begär etttillkännagivande härom. I motion 5152 yrkande 2 begär etttillkännagivande om att när den föreslagna utredningen om lagstiftning motrasistisk verksamhet är klar, vilket torde vara fallet inom , skallDOs verksamhet utvärderas igen. begär i motion 5146 yrkande 3 etttillkännagivande om att diskriminering bör avskaffas såsnart som möjligt och . Utskottet konstaterar att DO under sin kortaverksamhetstid dels har uppnått mycket goda resultat i enskilda ärenden, delshar fått en betydelsefull roll i samhällsdebatten. Utskottet delar emellertidstatsrådets uppfattning att den tid utvärderingen avser är alltför kort föratt man skall kunna fatta några närmare beslut om framtidaverksamhet. Utskottet tillstyrker därför att en ny utvärdering görs om någraår. I propositionen anges att en sådan utvärdering bör göras efter ungefår femår. Utskottet har ingen erinran mot detta, men regeringen är givetvisoförhindrad att tidigarelägga utredningen om det finns skäl för detta. Någotuttalande med anledning av motionerna Sf47 yrkande 6 och 5f52 yrkande 2 bördäremot inte göras. Utskottet har inget att erinra mot den förordade översynenav lagen mot etnisk diskriminering. Vad gäller diskriminering motsätter sigutskottet, på de skäl som anförts i propositionen, att nämnden avskaffas redannu. Utskottet avstyrker därför bifall till motion 5146 yrkande 3. Från anslaget bekostas bidrag till den centralaverksamheten vid in vandrarnas riksorganisationer enligt förordningen (1986:472) om stats bidrag till invandrarnas riksorganisationer samt till vissa samarbetsor- ~. gan för sådana riksorganisationer. Bidrag kanockså utgå till avgränsade projekt, till viss publikations- 1989/90:SfU18 verksamhetsom bedrivs av sammanslutningar bland invandrare samt till åtgärder iopinionspåverkande syfte. Regeringen har beräknat medelsbehovet för statsbidragettill invandrarnas riksorganisationer till , varav 471 000 kr.utgör en uppräkning för att möta kostnadsökningar. Till bidrag till avgränsadeprojekt m.m. har beräknats drygt 8 milj.kr., vilket är en dryg fördubbling motföregående år. Av medlen skall 1,5 milj.kr. reserveras för särskilda insatser ianslutning till FNs kulturårtionde. skall kunna ge utrymmeockså åt projekt som kan utveckla samverkan med och inom invandrarnas egnaorganisationer och åt insatser på ytterligare betydelsefulla områden, t.ex. förflyktingbarn, invandrarkvinnor, projekt med anknytning till återvandring ochstöd för social verksamhet inom invandrarnas trossamfund. Sammanlagt föreslåsatt till anslaget E 3 anvisas ett reservationsanslag på . m.fl. anser i motion 51636 att regeringensförslag till medelsanvisning är otillräckligt. Motionärerna begär i yrkandena 2 4 att ytterligare 20,6 milj.kr. skall anvisas till anslaget, varav 5 milj.kr.till bidrag till den centrala verksamheten vid invandrarnas riksorganisationer,2 milj.kr. till stöd till verksamhet bland invandrarkvinnor inominvandrarorganisationerna och 13,6 milj.kr. till bidrag till vissa avgränsadeprojekt. Regeringen har för /91 föreslagit enkraftig förstärkning av medlen under detta anslag, och utskottet tillstyrkerdenna förstärkning. Utskottet är emellertid inte berett att förorda någonytterligare medelstilldelning. Motion Sf636 yrkandena 24 bör därför avslås. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. Från anslaget betalas kostnader för ombudsmannen motetnisk diskriminering jämte kansli och för diskriminering. I proposition 1989/90:86 föreslås ett förslagsanslag på , vilket innebär en ökning av medelstilldelningen jämfört med innevarandebudgetår med , varav . avser förstärkning av informations-och utbildningsverksamheten. I motion S146 yrkande 2 av m.fl. anförmotionärerna att de delar regeringens synpunkter att börbehållas. De anser däremot inte att myndighetens resurser bör ökas utöver vadsom erfordras för de löpande utgifterna. Motionärerna föreslår därför att tillanslaget anvisas , vilket är . mindre än vad regeringenföreslagit. Utskottet anser det värdefullt att kan fåekonomiska möjligheter att genom ytterligare information om sin verksamhetkoncentrera sitt arbete på principiellt viktiga frågor. Med den föreslagnamedelstilldelningen kommer DO även att få möjlighet att i vissa fallanlita utomstående expertis. Utskottet tillstyrker således regering- 1989/90:SfU18 ens förslag till medelsanvisning och avstyrker bifall tillmotion Sf46 yrkande 2. Utskottet har ingen erinran mot vad i övrigt anförts iproposition 1989/90:86. 1. beträffandemålen för invandrarpolitiken attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5147 yrkandena 1 och 2 och1989/90:51623, 1(c) 2. beträffande information till allmänheten omgällande regler och bidrag attriksdagen avslår motion 1989/90:51605 yrkande 9, , 2(m) 3. beträffandebosättningslån m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:51610 yrkande 27 i denna del, 4. beträffandeinvandrarkvinnornas situation attriksdagen avslår motion 1989/90:5147 yrkande 7, res.3 (c) 5. beträffande förbättring av invandrarnas socialaoch ekonomb- ka situation m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:5149 yrkandena 14, 4(vpk) attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5151 yrkande 4 och 1989/90:51603 yrkande 3, 5 (mp) 1, beträffande massmedia att avslårmotion 1989/90:51603 yrkande 4, attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5147 yrkande 8 och l989/90;5f61O yrkande 27i denna del, 6(c) 9. beträffandeförbud mot rasbtbka organbationer attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5149 yrkande 5, 1989/90:5150, 1989/90:5151yrkande 2, 1989/90:5152 yrkande 1 och 1989/90:51603 yrkande 2, 7(vpk, mp) 10. beträfende utredning om annan lagstiftningmot rasbtbk verksamhet attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5147 yrkande 3 och 1989/90:5148 yrkande 1, 8(c) 25 11. beträffande utredning om lag mot etnbkdbkriminering i 1989/90:SfU18 arbetslivet attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5146 yrkande 1, 1989/90:5147 yrkande 4,1989/90:5149 yrkande 6, 1989/90:5151 yrkande 3 i denna del, 1989/90.Sf261yrkande 1 och 1989/90:81603 yrkande 1, res.9 (m) 10(c) res.11 (vpk) res.12 (mp) 12. beträffandegrupptalan och skadestånd attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5147 yrkande 5, 1989/90:5149 yrkande 7 och1989/90:5151 yrkande 3 i denna del, res.13 (m, c) res.14 (vpk, mp) attriksdagen avslår motion 1989/90:5148 yrkande 2, res.15 (fp) 14. beträffandeinvandrare som brottsoffer attriksdagen avslår motion 1989/90:5151 yrkande 5, 15. beträffandeny utvärdering av attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5147 yrkande 6 och 1989/90:5152 yrkande 2, 16. beträffande avskaffande av nämnden motetnbk dbkrimine ring attriksdagen avslår motion 1989/90:5f46 yrkande 3, res.16 (m) 17. beträffandemedebanvbning till åtgärder för invandrare attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:86 och med anledning avproposition 1989/90:100 samt med avslag på motion 1989/90:51636 yrkandena 2-4till Åtgärder för invandrare för /91 anvisar ettreservationsanslag på , 17(vpk) 18. beträffande medebanvbning tillombudsmannen mot etnbk dbkriminering m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:86 och med anledning avproposition 1989/90:100 samt med avslag på motion 1989/90:5146 yrkande 2 tillOmbudsmannen mot etnbk diskriminering m.m. för /91 anvisar ettförslagsanslag på , res.18 (m) 19. att lägger proposition 1989/90:86 i övrigt till handlingarna. vägnar 1989/90:SfU18 Närvarande: (), (), UllaJohansson (s), (), (), (), MargitGennser (m), (), (), (),(), (), (), Margö (vpk),(), () och (). Målen för invandrarpolitiken (mom. 1) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "åtgärd. "bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att arbetslösheten bland utländskamedborgare är dubbelt så hög som bland svenska medborgare och att inslaget avlångtidsarbetslösa är betydligt högre bland utländska medborgare. Utskottetkonstaterar också att en stor andel av invandrareleverna har behov av extrahjälp i skolan och att invandrarungdomarna i hög utsträckning har socialaproblem. Vidare är beredskapen ute i kommunerna att ta hand om det stora antaletäldre med invandrarbakgrund dålig. Dessutom har stödet till invandrarnasorganisationer m.m. urholkats. Utskottet anser att dessa men även andra brister visar påbehovet av en utvärdering av hur de övergripande målen för invandrarpolitikenuppfylls inom olika samhällssektorer. I propositionen anger föredragande statsrådet att honavser att återkomma till regeringen med ytterligare övervägandeni frågan om en precisering av begreppet valfrihet som mål för invandrarpolitiken.Utskottet anser att vallrihetsmålet är av central betydelse för invandrarnasanpassning till vårt samhälle. Det är därför viktigt att begreppet valfrihetpreciseras, och enligt utskottets mening bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag till sådana preciseringar. Det anförda bör med bifall till motionerna Sf47yrkandena 1 och 2 och S1623 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: I. beträffande målen för invandrarpolitiken att med bifall till motionerna 1989/90:5147 yrkandena 1 och 2 och 1989/90:51623 som sin mening ger regeringen till 27 känna vadutskottet anfört. Informationtill allmänheten om gällande regler i989/90:SfUl8 och bidrag (mom. 2) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Utskottet konstaterar" och på s. 11 slutar med "intepåkallade." bort ha följande lydelse: Främlingsfientlighet beror ofta på bristande kunskaper omfaktiska förhållanden. För att förhindra ökad främlingsfientlighet är detdärför viktigt att allmänheten får korrekt information om t.ex. de bidrag somutges till flyktingar och andra invandrare. Det anförda bör med bifall tillmotion 5f605 yrkande 9 ges regeringen till känna. deb att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffande information till allmänheten om gällanderegler och bidrag attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51605 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Invandrarkvinnornas situation (mom. 4) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjarmed "Utskottet konstaterar" och på s. 11 slutar med "intepåkallade." bort ha följande lydelse: Invandrarkvinnorna har ofta en mycket utsatt situation.Många kvinnor är i behov av svenskundervisning och kompletterande skol-ochyrkesutbildning. En förutsättning för att de skall kunna delta i utbildning ocharbetsliv är dock i regel att någon form av barntillsyn kan erbjudas.Invandrarkvinnornas villkor i det svenska samhället bör därför särskiltuppmärksammas i en kommande utredning. Vad sålunda anförts bör med bifall tillmotion Sf47 yrkande 7 ges regeringen till känna. deb att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 4. beträffande invandrarkvinnornassituation att med bifall till motion 1989/90:5147 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,