bet · GD01KU36 · 1989-12-31 00:00:00 — 4. beträffandeorganbationen av den statliga revbionen attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K210 yrkande 11 och 1989/90.K215 yrkande11, res.2 (m, fp) 5. beträffandeordningen för behandlingen av propositioner och attriksdagen avslår motion 1989/90:K325 yrkandena 1, 2 och 5, res.3 (mp) 6. beträffandeomläggning av budgetåret attriksdagen avslår motion 1989/90:K302 yrkande 1, res.4 (c) I. beträffande allmän motionstid att avslår motion 1989/90:K320, att riksdagena) avskaffar tilläggsbestämmelsen 4.8.2 till riksdagsordningen, b) anfar ibilaga 1 angiven lydelse av 4 kap. 8 § riksdagsordningen, 9. beträffandesammanträdesfria veckor i attriksdagen avslår motion 1989/90:K302 yrkande 3, såvitt nu är i fråga, res.4 (c) 10. beträffandeutvidgning av attriksdagen avslår motionerna 1989/90:K309 och K325 yrkande 6, res.3 (mp) beträffandeinformation om kammararbetet m.m. attriksdagen avslår motionerna 1989/90:K302 yrkande 3, såvitt nu är i fråga, ochK328, 4(c) 12. beträffiindevitalisering av kammardebatterna attriksdagen avslår motion 1989/90:K325 yrkande 4, såvitt nu är i fråga, 13. beträffande användning av tilltabordet Du ikammardebat terna attriksdagen avslår motion 1989/90:K321, res.5 (mp) 14. beträffande motionsrätten påskriveber att avslår motion 1989/90:K308, 15. beträffande utskottens mandatperiod attriksdagen anfar i bilaga 1 angiven lydelse av 4 kap. 2 § riksdagsordningen, -,, 16. beträffandeutskottens ledamotsantal 1989/90:KU36 att antar i bilaga 1 angiven lydelse av tilläggsbestäm melsen 4.3.1 till riksdagsordningen, res.6 (m) 17. beträffandeminoritetsskyddet i utskotten attriksdagen med anledning av motion 1988/89:K327 anfar i bilaga 1 angiven lydelseav 4 kap. 10 § riksdagsordningen, 18. beträffandeutskottens sammansättning attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K317 och 1989/90:K326, res.7 (mp) 19. beträffande inrättande av ett miljöubkott att avslår motion 1989/90:K303, res.8 (mp) 20. beträffande utskottsberedningen avalkoholbeskattningen att avslår motion 1989/90:K301, 21. beträfliande beslut om offentlighetvid utskotbutfrågning att avslår motion 1989/90:K302 yrkande 2, 22. beträffande sanningsförsäkran vidutskotbutfrågning att avslår motion 1989/90:K311, res.9 (m, mp) 23. beträffande riksdagsledamots möjlighet att fådel av hemliga handlingar m.m. attriksdagen avslår motion 1989/90:K325 yrkande 7, res.3 (mp) 24. beträffande jäv förutskotbledamöter att avslår motion 1989/90:K327, 25. beträffande ordningen förfrågestunderna attriksdagen antar i bilaga 1 angiven lydelse av tilläggsbestämmelsen 6.2.3 tillriksdagsordningen, 26. beträffandeskriftliga frågesvar attriksdagen avslår motion 1989/90:K202, 27. beträffandereglerna för interpellationsdebatterna attriksdagen avslår motion 1989/90:K325 yrkande 4, såvitt nu är res.3 (mp) 28. beträffande utrikesnämndens sammansättning att avslår motion 1989/90:K325 yrkande 8, res.10 (vpk, mp) 29. beträffande utredningsarbetet på riksdagsområdet att avslår motion 1989/90:K302 yrkande 4, res.4 (c) 30. beträffandelagförslaget i övrigt attriksdagen antar i bilaga 1 angivet förslag till lag om ändring iriksdagsordningen i den mån det inte omfattcts av vad utskottet tidigarehemställt. Stockholmden 1989/90:KU36 Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (),(), Hans Nyhage (m), (), Anifa (), TorgnyLarsson (s), (), (fj), (),(vpk), Hans Leghammar (mp) och Finansmakten och budgetprocessen (mom. 2) , Hans Nyhage och (allam) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med"När det gäller motionens" och slutar med "avstyrker yrkande4" bort ha följande lydelse: Regleringen av finansmakten i grundlagen är påfallande kortfatfad.Det har dock tidigare funnits inskrivet ett krav att statsbudgeten skall varabalanserad. Enligt utskottets mening finns det skäl att återinföradenna föreskrift som en målsättning över tiden. Detta löser visserligen inteproblemet med de alltför stora utgifts- och skattekvoterna. Med nuvarande riksdagsmajoritetoch regering får man här i stället lita till de allt friare rörelser övergränserna för arbetskraft och kapital som genom marknadens försorg kommer attframtvinga en anpassning nedåt för del. Utskottet tillstyrker yrkande1 i motion K234. Tanken på------ ( = utskottet) Yrkande 3 avstyrks. En egendomlighet i utövandet av den svenska finansmaktenär att inte anger någon gräns för den upplåning som regeringenbemyndigas att ikläda staten. I andra länder, t.ex. , , ,, och Förenfa Sfaterna, beslutarparlamenten hur mycket staten får låna upp eller hurstor statsskulden högst får vara. Om dessa gränser behöver överskridas, måsteberörd regering återkomma till parlamentet med begäran om nytt bemyndigande,vilket föranleder offentlig debatt och naturligtvis ökar de folkvaldaskontrollmöjligheter. På motsvarande sätt bör årliga lånebemyndigandei enlighet med vad som föreslås i motionen vara försedd med en beloppsgräns,som inte får överskridas utan nytt riksdagsbeslut. Utskottet tillstyrkeryrkande 4 i motion K234. 3 1989/90. deb attmoment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:KU36 2. beträffande finansmakten och budgetprocessen attriksdagen med bifall till motion 1989/90:K234 a) hos regeringen begär förslag omgrundlagsreglering av en balanserad budget, b) hos regeringen begär förslag om ändring i lagen (1988:1387) om statens upplåning. Organisationen av den statliga revisionen (mom. 4) (), (), Hans Nyhage (m),() och (fjp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "I motionerna" och slufar med "Motionerna avstyrks"bort ha följande lydelse: Med hänsyn till det ansvar som hav enligtgrundlagen för granskningen av rikets styrelse och förvaltning anser utskottetdet naturligt att också ges ett väsentligt större inflytande över denstatliga förvaltningsrevisionen. Detfa är för övrigt en ordning som tillämpas ide flesfa jämförbara länder där den statliga revisionen betraktas som ennaturlig och självklar uppgift för i första hand parlamentet. Frågan börnärmare övervägas i en utredning. deb att moment 4 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 4. beträffande organbationen av denstatliga revbionen att med bifall till motionerna 1988/89:K210yrkande 11 och 1989/90:K215 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Reformering av arbetsformer (mom. 5, 10, 23 och 27) Hans Leghammar (mp) anser deb att utskottets yttrande såvitt avser motion1989/90:K325 yrkandena 1, 2, 4, såvitt nu är i fråga, 5, 6 och 7 bort haföljande lydelse: Enligt utskottet krävs en reformering av riksdagensarbetsformer i syfte att förbättra förutsättningarna för en fri och obundenåsiktsbildning i . Fri åsiktsbildning innebär tillgång tillinformation, tid att sätfa sig in i den och rimlig möjlighet att använda den iegna politiska syften. Riksdagsarbetet kännetecknas emellertid för det mesta avstor brådska. Det finnas oftast allt för litet tid för ledamöterna att trängain i de förslag som kommer. Med den arbetsbörda som har är det dock enligtutskottets mening svårt att åstadkomma den nödvändiga fördjupningen av arbe tet. Därför måste beslutsfattandet i ökad utsträckning decentraliseras från riksdagregering till kommunerna. Genom treårsbudgeteringen öppnas också möjligheter till en rationellare ordning, där ärendeområ den kommer upp till behandling en gång i stället för -,4 . För attdemokratisera anser utskottet att en utredning bör 1989/90:KU36 göras avförslagen i motion K325 som gäller handläggningen av propositioner ochmotioner, resultatuppföljning av beslut, former för kammardebatter,motions- och arbetstider samt riksdagsledamots rätt att få del av hemligahandlingar inklusive s.k. arbetspapper från regeringen och andra myndigheter. För det första föreslår utskottet med tillstyrkande avyrkande 1 i motionen en annan behandlingsordning med anledning av regeringensmera genomgripande propositioner. Denna skall ske enligt följande. Ansvarigminister presenterar propositionen i kammaren. Presentationen skall kunnaföranleda debatt. Vid det följandeutskottssammanträdet presenteras propositionen mera noga av representanter förregeringskansliet. Syfte och förväntade verkningar skall beskrivas ochprotokollföras som underlag för framtida beslutsuppföljning. Vid dettasammanträde bedömer utskottet om motionstiden måste förlängas. Omrepresentanter för två partier begär detta skall motionstiden förlängas till enmånad. Vid nästa utskottssammanträde bör det äga rum enutfrågning av personer och grupper, som har speciella kunskaper ocherfarenheter av det område som propositionen avhandlar, om represenfanter förtvå partier begär detta. Det sammanträdesom följer efter det att motionstiden utgått används till föredragning ochdebatt. Till detta bör en sammanställning av motioner och proposition föreliggaså att en jämförelse kan göras av var de avgörande skillnaderna mellanregeringen och oppositionen finns och hur dessa skillnader ser ut. Påföljandesammanträde kan användas till att gå igenom det utarbetade utkastet tillbetänkande med partirepresenfanterna, varvid dessa tar preliminär ställningtill betänkandet. Därpå följerjusteringssammanträde då oppositionspartierna markerar skillnaderna gentemotmajoritetens betänkande. Tidpunkt för avlämnande av reservationer fastställs. Debatt ikammaren och beslut. När det för det andra gäller behandling av motioner sominte har föranletts av propositionen bör enligt utskottet utredas en ordning,som kan innebära att utskotten vid inledningen av den treåriga riksmötesperiodeni princip slår fast en ärendeplan, som för med sig att en typ av ärendennormalt bara behandlas en gång . Ett sådant förfarande skulleinnebära en minskning av arbetsbelastningen och upprepningar av redan kändaståndpunkter samt leda till en mera grundlig behandling av frågorna. Ärenden måste slutbehandlas före följande ordinarie val.För extraordinära förhållanden bör det dock kunna öppnas möjlighet att flyttabehandling av ärende till nästkommande valperiod. En sådan möjlighet kanbehöva kompletteras med någon form av minoritetsskyddsregel. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet yrkande 2. För det tredje är det enligt utskottet viktigt medbeslutsredovisning /90:KU36 och uppföljning av resultat. Utskottetbehandlar emellertid denna fråga i annat sammanhang och föreslår därtillsättande av en utredning. Utskottet behandlar också på annan plats frågan om envifalisering av kammardebatterna. Här upptas därför endast frågan om deinterpellationsdebatter där en minister samlar ihop flera interpellationer underett svar. Vid sådana situationer måste deltagarna enligt utskottet få en vidgadreplikrätt så att debatten kan bli fullödig. Utskottet tillstyrker yrkande 4,såvitt nu är i fråga. Utskottets förslag att göra större, mera genomarbefadebetänkanden en gång betyder att via utskottenmåste göra upp en plan för detfa arbete. Ledamöterna skall då kunna motioneraenskilt, i grupp eller i partimotion i samband med dessa planerade betänkanden.På detta sätt utökas motionsrätten och initiativrätten för ledamöterna ochpartierna. Det betyder inte att den allmänna motionstiden skall avskaffas. Detär enligt utskottet viktigt att ledamöterna kan motionera i anslutning tillbudgetpropositionen. Utskottet tillstyrker yrkande 5. Enligt utskottet bör andra tider för övervägasså att det blir fler sammanträdesfria veckor under vår och höst. Det är viktigtatt ledamöterna får bättre möjligheter att hålla kontakt med väljare ochorganisationer. Särskilt på vårarna då behandlar många betydelsefullafrågor bör fler sammanträdesfria veckor läggas in för att göra det möjligt förriksdagsledamöterna att förankra sina ståndpunkter hos väljarna. En följd avdetta blir att tiden för riksmötena måste utvidgas. Utskottet tillstyrkeryrkande 6. Motion K309 avstyrks. Fri åsiktsbildning i en demokratisk process förutsätterslutligen att åtminstone ledamöter har tillgång till relevantmaterial i sitt riksdagsarbete. Utskottet anser därför att varjeriksdagsledamot bör ha rätt att från regeringen eller annat offentligt organ fådel av hemliga handlingar och även s.k. arbetspapper som berör ett ämne i hanseller hennes utskott. Om ett parti inte är representerat i ett utskott börrätten anförtros viss ledamot från detfa parti. Undantag kan göras för frågorsom rör rikets säkerhet. Utskottet tillstyrker yrkande 7. deb att momenten 5, 10, 23 och 27 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse: 5. beträffande ordningen för behandlingen av propositionoch motioner attriksdagen med bifall till motion 1989/90:K325 yrkandena 1, 2 och 5 godkännervad utskottet uttalat, 10. beträffande unidgning av att medbifall till motion 1989/90:K325 yrkande 6 och med avslag på motion 1989/90:K309 godkänner vad utskottet uttalat, 23. beträffande riksdagsledamots möjlighet att del avhemliga handlingar m.m. att med bifall till motion 1989/90:K325 yrkande 7 godkänner vadutskottet uttalat, 27. beträffande reglernaför interpellationsdebatterna 1989/90:KU36 att med bifall till motion 1989/90:K325 yrkande 4, såvitt nu är i fråga, godkännervad utskottet utfalat. arbetsformer (mom. 6, 9, 11 och 29) BertilFiskesjö och (båda c) anser debatt utskottets yttrande såvitt avser motion 1989/90:K302 yrkandena 1, 3 och 4bort ha följande lydelse: är de villkor som gäller för arbete viktiga ur en radolika aspekter. Denfolkvalda är det främsfa statsorganet i riket. har bl.a.det slutliga ansvaret för lagstiftning och budgetreglering. De uppgifter som ärknutna till detfa ansvar måste kunna genomföras effektivt och med stornoggrannhet. Riksdagenär landets främsfa forum för debatter och politiska initiativ. De är iriksdagen partier och ledamöter lägger fram de förslag och redovisar deåsiktsbrytningar som utgör grunden för det politiska meningsutbytet och denpolitiska viljebildningen i landet som helhet. Arbetsformernahar stor betydelse för hur rapporteringen genom massmedierna sker ut tillmedborgarna om de förslag som läggs fram i , de beslut som fattas ochde argument som förs fram. För att på ett tillfredsställande sätt kunna leva upptill detta måste de förtroendevalda ledamöterna också underriksdagssessionerna ha goda möjligheter att delta i informationsaktivitet ochkonfaktverksamhet utanför . Degrundläggande villkoren för uppläggningen av riksdagsarbetet har dock inteförändrats genom de delreformer som genomförts. För att mera påtagligaförbättringar skall kunna ske krävs det enligt utskottets mening meradjupgående förändringar. Detgrundläggande felet med det nuvarande systemet är enligt utskottet att viktigabestämmelser om t.ex. budgetår och allmänna motionstider, vilka i hög grad avgördet reella innehållet i riksdagsarbetet, inte är anpassade till riksdagsåret.Budgetpropositionen framläggs således inte vid början och någonallmän motionstid finns inte heller. Regeringens budgetförslag avlämnas ijanuari, och i anslutning till detta kommer de stora partimotionerna och enmängd enskilda motioner under den allmänna motionstiden. Senare under vårenavlämnas också regelmässigt ett stort antal fristående propositioner och ianslutning till dessa följdmotioner. Den största arbetsbelastningen kommersåledes, liksom före omläggningen av riksdagsåret, med en särskildanhopning av viktiga beslutsärenden under två sista månader. Utskottetmenar att de förhållanden som här berörts har en rad negativa konsekvenser för planeringen av arbete. Anhopningen under vårenförsvårar arbetet i utskotten. Rapporteringen utåt i massmedierna blir begränsad redanav det 1989/90:KU36 skälet att anhopningen av stora och viktiga ärenden gör en selektion Riksdagsledamöternablir hårt bundna till och och harsåledes små möjligheter att ställa upp i aktiviteter på hemorten. Ur allmänpolitisk synpunkt är det också otillfredsställande att början inteockså innebär en mera subsfantiell uppfakt i riksdagsarbetet. För att i någonmån utjämna arbetsbördan under har behandlingen avmånga motioner och en del propositioner skjutits från vår till höst, dvs. irealiteten från ett till ett annat. Huvudregeln borde givetvis varaatt varje skall ta ställning i de frågor som väckts under . Den nuvarandeordningen innebär också i många fall onödigt dubbelarbete. Motioner sombehandlas av utskott och kammare återkommer i betydandeutsträckning under den allmänna motionstiden . Denärendeanhopnng som det nuvarande systemet ger och den orationella ordning sområder har tvingat fram en del ändringar av debatt- och beslutsformerna som ihuvudsak inte är positiva ur arbetssynpunkt och inte heller ur informations-och publicitetssynpunkt. En övergång till kalenderårsbudget skulle enligt utskottethelt allmänt vara till fördel. Bl.a. skulle därmed uppnås parallellitet medvad som gäller i kommuner och landsting. Förutsättningarna för en bättreplanering av arbete skulle bli helt annorlunda med enkalenderårsbudget. Riksdagsarbetet skulle med en sådan uppläggning i stort kunnaläggas upp efter följande schema: Regeringens förslag till statsbudget överlämnas tillriksdagen när öppnas . Till budgetförslaget knyts denallmänna motionstiden. Huvudparten av riksdagsarbetet ägnas åtbudgetbehandlingen, dvs. åt regeringens förslag och de motioner som innehållerbudgetförslag. En särskild fördel med detta skulle vara att budgetfrågornadärmed fick en mera sammanhållen behandling än . En invändning som framförts är att en omläggning avbudgetåret skulle kräva att riksdagsvalen förlades . En sådan ordningskulle ha vissa fördelar, bl.a. att valen kom i nära anslutning till riksmötetsavslutning. Utskottet anser dock inte att en övergång till val påvåren är någon förutsättning för en omläggning av budgetåret. En eventuell nyriksdagsmajoritet har efter valet goda möjligheter att under budgefarbetetunder hösten göra de förändringar i den avgående regeringens budgetförslag somman anser erforderliga. Här kan hänvisas till erfarenheter från andra länder. Utskottets förslag innebär att budgeten antas innanriksdagen gör uppehåll för julhelgen. skulle därmed få mera tid att ägna sig åt principfrågor och lagfrågor i anledning av proposi tioner och motioner. Omläggningen skulle enligt utskottet också underlätfagenomföran- 1989/90:KU36 det av förslaget om regelbundet återkommanderiksdagsfria veckor. En sådan ordning skulle på ett mycket verksamt sättförbättra ledamöternas möjligheter att fullgöra de uppgifter utanför riksdagensom är nära förknippade med och en förutsättning för riksdagsuppdraget men somnu ständigt kommer i kollision med det direkta riksdagsarbetet. Som utskottet framhållit ovan finns det inslag iriksdagens arbetssätt som försvårar journalisternas arbete och som gör attselektionen bestäms av faktorer som inte har med nyhetsvärderingen att göra.En sådan faktor är onekligen kvällsplena och ordningen med voteringar som kankomma långt efter sakdebatterna. Detta är ett skäl för att debatt och beslut i sakärenden iprincip inte bör äga rum efter . Det finns enligt utskottet många medborgare som vill hatillgång till en utförligare information om vad som försiggår i änden som ges i tidningar, radio och TV. Detta är ur allmändemokratisk synpunktpositivt och bör söka tillgodose dessa önskemål. Utskottet föreslår därför att beslufar att dentidning som finns, nämligen Från Riksdag & Departement, utvidgas och fårett fylligare och mera mångsidigt innehåll. Med detta avses såväl direktaredovisningar av förslag, debatter och beslut som allmänna reportage kringriksdagen, debattinlägg och recensioner av politisk litteratur. Även inslag omvad som händer i andra länders parlament borde kunna förekomma. Det finnsutomlands exempel på tidningar av detta slag, vilka kunde tjäna som förebild. Det har visat sig att direktsändningar i radio och tv frånriksdagen tilldragit sig stor uppmärksamhet. Förvånansvärt många med tanke påarbetstider och påstått allmänt ointresse för följer dessadirektsändningar helt eller delvis. Anfalet direktsändningar är dock starktbegränsat, och med den uppläggning som varit vanlig är det i första handdebatter mellan partiledarna som sänds. Från de sakdebatter som ständigtförekommer i kammaren är sändningarna mycket få. Utskottet föreslår därför med instämmande i motion K302och K328 att i förhandlingar med företrädare för undersöker möjligheternatill flera sändningar från . Enligt utskottets mening skulle det vara en fördel urmånga olika synpunkter om angränsande ärenden i högre grad än nu sammanfördesi ett betänkande och om betänkanden inom samma ämnesområde i större utsträckningän nu togs upp till debatt i kammaren vid samma tillfålle. En sådan ordningskulle ge underlag för mera principiellt hållna debatter och också underlättarapporteringen i medierna. Genomförandetav förslagen 1989/90:KU36 De förslag utskottet framlagt är av olika karaktär och börför den skulle beredas på olika sätt. Förslaget om en omläggning av budgetåret bör behandlas aven sedvanlig parlamentarisk utredning eftersom det har betydelse förverksamheter och organ också utanför . Utskottet tillstyrker såledesyrkande 1 i motion K302. Övriga förslag som rör arbete bör behandlas aven parlamentariskt sammansatt utredning som tillsätts av , lämpligengenom talmanskonferensens försorg. Härmed tillstyrks yrkande 3 i motion K302.Även motion K328 tillstyrks. I detta sammanhang vill utskottet fåsta uppmärksamheten påatt det finns en rad olika arbetsgrupper som på ett eller annat sätt sysslarmed frågor som rör arbete. Detta försvårar samordning och överblick.Utskottet föreslår därför att all utredningsverksamhet om inrearbete samordnas i den utredning som förordats ovan. Utskottet tillstyrkeryrkande 4. deb att utskottets hemställan under punkterna 6, 9, II och 29 bort ha följande lydelse: 6. beträffande omläggningen av budgetåret att riksdagenbifaller motion 1989/90:K302 yrkande 1, 9. beträffande sammanträdesfria veckor i attriksdagen bifaller motionerna 1989/90:K302 yrkande 3, såvitt nu är i fråga,samt 1989/90:K328, 11. beträffande information om kammararbetet att riksdagenbifaller motionerna 1989/90:K302 yrkande 3, såvitt nu är i fråga, och K328, 29. beträffande utredningsarbetet på riksdagsområdet attriksdagen bifaller motion 1989/90:K302 yrkande 4. Användningen av tilltalsordet Du i kammardebatterna(mom. 13) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar"När det gäller användningen" och slutar "K321 avstyrks"bort ha följande lydelse: Enligt utskottet bör tilltalsordet Du kunna tillåtas isituationer där tveksamhet om vem som avses inte kan uppkomma. Liksom när detgäller andra ord och uttryck som brukas i debatterna måste det vara denenskilde ledamoten som i sista hand avgör och tar ansvar för när tilltalsordetDu skall kunna användas. Motion K321 tillstyrks. deb att moment 13 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 13.beträffande användning av tilltabordet Du i auriksdagen bifaller motion 1989/90:K32I. Utskottensledamotsantal (mom. 16) 1989/90:KU36 , Hans Nyhage och (allam) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "nästa utskottsval"bort ha följande lydelse: Den utökning av ledamotsantalet från 15 till 17 som skettär enligt utskottet olycklig. Den har försvårat för utskotten att arbetasmidigt och effektivt. Än värre riskerar det att bli om den ordning som föreslåsgenomförs. Den skulle underlätta en fortsatt eller rent av ytterligare utökningav antalet ledamöter. Det skulle i praktiken inte gå att motsätta sig krav påutökning, om ytterligare partier passerar 4-procentsspärren utan att erhållatillräckligt många mandat för att vara garanterade plats i utskott med 15ledamöter. Enligt utskottets mening bör inte heller en så viktigfråga som antalet ledamöter i utskott beredas av valberedningen utan på sedvanligtsätt av utskott. Utskottet kan således inte ställa sig bakom förslaget ikammarkansliets promemoria. Utskottet föreslår i stället att fr.o.m.näsfa valperiod återgår till ordningen med 15 ledamöter i varje utskott.