bet · GD01BoU6 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 B0U6 Utskottet tillstyrker förslaget i proposition 1989/90:37om övernattningslägenheter och om slopande av preskriptionstiden när detgäller rätt att ingripa genom ansökan om handräckning ochföreläggande om rättelse för att återställa bostadslägenheter som tagits ianspråk eller inretts för väsentligen annat ändamål än bostadsändamål. I enreservation (m, fp) föreslås att bestämmelserna om preskriptionstiden behålls.I en reservation (c, vpk) tas upp frågan om lokalisering av tillkommandekontorsytor. I två reservationer (c, mp) och (vpk) tas upp förslag tillåtgärder för att friställa s.k. övernattningslägenheter m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag också ominförande av möjlighet att vägra bygglov för väsentligt ändrad användning avbostadslägenheter inom områden med detaljplan i de fall planen saknar bestämmelserom byggnaders användningssätt. 1 en reservation (m) har förordats avslag påregeringens förslag i frågan. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag atthyresnämnden i vissa fall skall kunna meddela beslut om särskild förvaltningenligt bostadsförvaltningslagen. I en reservation (m, fp) föreslås att gällanderätt i denna del inte ändras och i en reservation (c, mp) föreslås att ettförfarande med vitesföreläggande i stället bör genomföras. Utskottet föreslår idenna fråga ett tillkännagivande. Utskottet tillstyrker regeringens förslag även i övrigt. reservation (m) behandlas planinstitutet områdesbestämmelser och i tvåreservationer (c, mp) och (m, c, mp) tas upp frågor om bygglovspliktensomfattning. Tillbetänkandet har fogats fyra särskilda yttranden. Regeringen har i proposition 1989/90:37 föreslagit attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag om ändringi (1987:10), 2. lag om ändringi naturvårdslagen (1964:822), 3. lag omupphävande av lagen (1973:189) med särskilda 1989/90. hyresbestämmelserför vissa orter och 1989/90:BoU6 4. lag om ändring i bostadsförvaltningslagen (1977:792). 1 betänkandet behandlas de med anledning av propositionenväckta motionerna 1989/90:Bo33 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att avslår regeringens förslag om slopande avden tioåriga preskriptionstiden när det gäller byggnadsnämnds rätt att in gripa genom ansökan om handräckning och föreläggande om rättelse för att återföra olovligt kontoriserade lägenheter m.m. till bostäder, 2. att riksdagenavslår regeringens förslag om att bygglov skall kunna vägras för ändratanvändningssätt av bostadslägenheter, även om detaljplanen saknar bestämmelserom byggnaders användningssätt, 3. att riksdagenavslår regeringens förslag om att hyresnämnd skall kunna meddela beslut omsärskild förvaltning av en fastighet om en fastighetsägare underlåter att hyra.ut bostadslägenheter, 4. att riksdagenbeslutar ändra (1987:10) så att planinstitutetområdesbestämmelse avskaffas. 1989/90:Bo34 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. attpropositionen avslås i den del den avser slopad preskriptionstid för olovligkontorisering, 2. attpropositionen avslås i den del den avser utvidgade möjligheter för hyresnämndatt meddela beslut om särskild förvaltning av fastighet. 1989/90:Bo35 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att ianledning av proposition 1989/90:37 som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om åtgärder för att frigöra s.k. övernattningslägenheterför den ordinarie bostadsmarknaden, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omlokaliseringen av tillkommande kontorsytor, 3. att ,med avslag på proposition 1989/90:37 i denna del, beslutar om ändring avbostadsförvaltningslagen i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attkompletteringsbyggnader med byggnadsyta om högst 16 m-skall vara bygglovsfria, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att bygglov ej behövs försäsongsmässigt viss ändrad verksamhet i lantbrukets ekonomibyggnader i enlighetmed vad som anförs i motionen, 6. att ,med avslag på proposition 1989/90:37 i denna del, beslutar att kungörande avatt plan vunnit laga kraft enligt 5 kap. 27 § skall ske ienlighet med vad som anförs i motionen. 1989/90:Bo36av och (båda vpk) vari 1989/90;BoU6 1. att beslutar att 12 kap. 46 § jordabalken ändras i enlighetmed Ds 1989:11, 2. att riksdagenbeslutar att lagen (1987:1274) om bostadsanvisningsrätt ändras ienlighet med Ds 1989:11. har inkommit med en skrivelse i ärendet. Betänkandet behandlar vad i proposition 1989/90:37förordats om åtgärder i syfte att ställa övernattningslägenheter m.m. tillbostadsmarknadens förfogande jämte motioner. Vidare behandlas regeringens förslagtill lag om ändring i (1987:10), PBL, naturvårdslagen(1964:822) och bostadsförvaltningslagen (1977:792) samt motioner som väckts medanledning av förslagen. Lagförslagen bygger på förslag i departementspromemorian(Ds 1989:11) Övernattningslägenheter m.m. och promemorian Förslag tilländringar i och naturvårdslagen, som utarbetats inomboverket och lantmäteriverket. Slutligen föreslås i propositionen att lagen(1973:189) med särskilda hyresbestämmelser för vissa orter upphävs. I departementspromemorian (Ds 1989:11)Övernattningslägenheter m.m. föreslås att kommunerna ges möjlighet att hoshyresnämnden utverka ett föreläggande mot en fastighetsägare att vidta deåtgärder som krävs för upplösning av sådana hyresförhållanden som avserövernattningslägenheter m.m. Under remissbehandlingen avstyrkte de flestaremissinstanser förslaget. Departementschefen har därför valt att inte läggaförslaget till grund för lagstiftning. I propositionen redogörs för demöjligheter som redan finns genom nuvarande lagstiftning att fåhyresförhållanden som avser bl.a. övernattningslägenheter upplösta. Det anförsockså att kommunen i samband med tilldelning till företag och andra avlägenheter i s.k. lägenhetshotell kan villkora tilldelningen med attlägenheter, som inte bebos permanent, ställs till bostadsförmedlingensförfogande. Sammanfattningsvis anser departementschefen att kommunerna genomöverenskommelser med fastighetsägarna och på annat sätt bör kunna verka för attdessa utnyttjar de möjligheter som finns så att hyresförhållanden som avserövernattningslägenhet m.m. upplöses och lägenheterna ställs till förfogande förkommunal bostadsförmedling. 1 12 kap. 46 § jordabalkenåterfinns ett antal situationer då hyresvärdens intresse av atthyresförhållandet upphör kan ta över hyresgästens rätt till förlängning avhyreskontraktet. Hyresgästen saknar rätt till förlängning bl.a. om det intestrider mot god sed i hyresförhållanden ellerannars är oskäligt mot hyresgästen att hyresförhållandet upphör. Vidtillämpningen av lagrummet i denna del skall hyresvärdens och hyresgästensintressen vägas mot varandra. Om hyresvärdens skäl för uppsägning är attlägenheten skall ställas till förfogande för bostadsförmedling ochhyresgästen har ringa behov av lägenheten eller inte nyttjar den stadigvarandehar hyresvärden goda möjligheter att få hyresförhållandet upplöst. 1 motion Bo35 (c) yrkande 1 föreslås att förslaget omfrivilliga överenskommelser mellan kommun och fastighetsägare för att få utövernattningslägenheter på bostadsmarknaden bör kompletteras med åtgärder somunderlättar för företag att få tillgång till tillfålliga övernattningsmöjlighetertill ett rimligt pris. En väg skulle enligt motionärerna vara att kommunerna isamarbete med hotellnäringen bygger särskilda övernattningshotell med rum somskulle kunna stå till företagens förfogande för ett pris väsentligen underhotellpris. I motion Bo36 (vpk) yrkande 1 hemställs att 12 kap. 46 §jordabalken ändras i enlighet med det förslag som fördes fram i promemorian.Motionärerna anför att det inte går att förlita sig på fastighetsägarnas godavilja och idealitet. De anser att remisskritiken inte är så allvarlig att denbör förhindra den föreslagna lösningen. I samma motion yrkande 2 hemställs attlagen om bostadsanvisningsrätt ändras i enlighet med promemorian, dvs.på det sättet att en hyresnämnd ges möjlighet att förelägga fastighetsägarenatt upplösa ett hyresförhållande som inte avser permanentboende. Utskottet finner med hänsyn till den bostadsbrist sområder i vissa delar av landet det otillfredsställande att bostadslägenheter stårtomma eller utnyttjas endast i mindre omfattning. Som framgår av redogörelsenovan finns det redan genom nuvarande lagstiftning möjlighet att få etthyresförhållande avseende övernattningslägenheter och liknande bostäderupplöst. Det är emellertid fastighetsägaren som avgör om han vill säga upphyresavtalet eller inte och få hyresförhållandet prövat i hyresnämnden.Fastighetsägarna kan ibland förmodas vara ointresserade av att vidta någraåtgärder för att upplösa ett sådant hyresförhållande. Det ankommer därför påkommunerna, som svarar för bostadsförsörjningen i den egna kommunen, attförsöka få ett samarbete till stånd med fastighetsägarna och träffaöverenskommelser med dem om att använda sig av de lagliga möjligheter som finnsför att flera lägenheter skall ställas till bostadsförmedlingens förfogande.Utskottet noterar med tillfredsställelse att departementschefen uttalat att hanavser att ta kontakt med företrädare för bl.a. ochfastighetsägarnas organisationer för att närmare diskutera arbetet för att sökanå frivilliga lösningar mellan kommunen och fastighetsägarna. Det kan därförförutsättas att s.k. övernattningslägenheter och andra inte permanent beboddalägenheter kan komma att ställas till bostadsförmedlingens förfogande utan eningripande lagstiftning. Det förslag som förs fram i motion Bo35 attkommu nerna i samarbete med hotellnäringen bygger särskilda övernattnings hotell till företags förfogande är i och för sig en åtgärd som en 4 kommun kan besluta om. Kommunerna ansvarar ju som tidigare nämnts förbostadsbyggandet i den egna kommunen. Det ankommer 1989/90:BoU6 såledesinte på att genom uttalanden styra bostadsbyggandet ellerbyggandet över huvud taget i en kommun. ihithörande frågor som tillämpas och som bl.a. innebär ett tillkommunerna decentraliserat ansvar bör bestå. avstyrker bostadsutskottet motion Bo35 (c) yrkande 1 om särskilda Vad i motion Bo36 (vpk) föreslagits om 5.A:.övernattningslägenheter m.m. har prövats och avvisats i det beredningsarbetesom föregått regeringens förslag. Utskottet delar vad i propositionen anförtsom att dessa lägenhet kan ställas till bostadsförmedlingarnas förfogande utanlagstiftning. Även denna motion avstyrks av utskottet. 3.Åtgärder mot olovlig kontorisering 3.1 Preskriptionstiden för ansökan om handräckning m.m. Enligt 8 kap. 1 § första stycket 3 PBL krävs bygglov föratt ta i anspråk eller inreda en byggnad helt eller till viss del förväsentligen annat ändamål än det för vilket byggnaden senast har använts ellerför vilket bygglov har lämnats. Att bygga om en bostadslägenhet till kontoreller att använda en sådan lägenhet som kontor kräver alltså bygglov. Om ettsådant ändrat utnyttjande sker utan lov kan begära handräckningvid tingsrätt för att få rättelse. kan också föreläggafastighetsägaren att vidta rättelse och om rättelse inte sker begära handräckning. Gällande preskriptionsbestämmelser i begränsar dockbyggnadsnämndens möjligheter att ingripa till efter det att någon utanlov vidtagit en åtgärd som kräver bygglov. I regeringsförslaget föreslås att byggnadsnämnderna skallges möjlighet att begära handräckning eller utfårda föreläggande om rättelseså länge en olovlig användning av en bostadslägenhet pågår. Det föreslås därföratt det i lagen klart uttrycks att preskriptionsbestämmelserna inte gäller närnågon utan lov har tagit i anspråk eller inrett en bostadslägenhet förväsentligen annat ändamål än bostadsändamål. Preskriptionsbestämmelserna gällersåledes inte vid sådana fall av olovlig användning. Däremot omfattas andrafall, t.ex. olovligt inrättande av upplag och andra s.k. svartbyggen avpreskriptionsbestämmelserna. Om möjligheten att ingripa enligt gällande rättpreskriberats före lagens ikraftträdande bör något ingripande därefter intekunna ske. I fråga om påföljder i form av avgift föreslås ingen ändring av dennuvarande tioåriga preskriptionstiden. I motionerna Bo33 (m) och Bo34 (fj)), båda yrkande 1,hemställs att avslår förslaget. I de båda motionerna tas rättssäkerhetssyn punkter upp t.ex. i samband med överlåtelse. Det hänvisas också till de preskriptionsbestämmelser som gäller för andra lagöverträdelser. 1 mo tion Bo35 (c) yrkande 2 hemställs om ett tillkännagivande om lokaliseringen av tillkommande kontorsytor. 1 motionen sägs att - det ärnödvändigt att t.ex. i driva en hård linje motkontorisering av lägenheter. Det förutsätter enligt motionärerna 1989/90:BoU6 attkommunen planerar och använder en annan lokalisering, även om det skullemedföra att arbetsplatserna hamnar i en annan kommun. Det finnsingen anledning att tillkommande kontorsytor lokaliseras till de allramest centrala delarna av storstäderna, utan de bör förläggas till de delardär det är ont om arbetstillfållen, anser motionärerna. bör enligtmotionen ges regeringen till känna. 1 denna del understryks också attlånevillkoren för ombyggnader måste stimulera avkontorise- ring på ett bättre sätt än och aviseras förslag om förändradelånevillkor i annat sammanhang. Utskottet anför följande med anledning av avslagsförslageni motionerna Bo33 (m) och Bo34 (fjp). Utskottet finner det självklart särskiltmed bostadsbrist inom många tätorter att en lägenhet som byggts förbostadsändamål skall användas till sådant ändamål. Så snart det finns anledningatt anta att t.ex. en bostadslägenhet används för annat ändamål utan lovåligger det att ingripa. Stadgande om detta finns bl.a. i 10kap. 1 § PBL. Preskriptionsbestäm-meberna har ansetts innebära attpreskriptionstiden börjar löpa från den dag då den olovliga kontoriseringenskedde. Detta innebär enligt nuvarande ordning att en byggnadsnämnd inte kan fårättelse till stånd i de fall den otillåtna användningen pågått i mer än tioår. En otillåten användning av en bostadslägenhet är naturligtvis otillåtenunder detta förhållande pågår. Utskottet anser i likhet med vad somanförs i propositionen att en byggnadsnämnd alltid bör kunna ingripa för att fårättelse till stånd. Något bärande skäl mot en sådan ordning har inte framförtsav motionärerna. Det kan här erinras om att inom straffrätten anses enverksamhet som bedrivs utan lov eller anmälan som brottslig så länge verksamhetenbedrivs, och preskriptionstiden börjar inte löpa så länge överträdelsen begås.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Bo33 (m) och Bo34 (fp), bådayrkandena 1. När det sedan gäller frågan om lokalbering av tillkommandekontorsytor erinrar utskottet om att det är kommunerna som har det grundläggandeansvaret för planeringen av markanvändningen. Utskottet hänvisar i övrigt tillvad ovan anförts vid behandlingen av yrkande 1 i samma motion. Det finns avanförda skäl inte anledning att i detta sammanhang göra något uttalande ifrågan. Utskottet avstyrker motion Bo35 (c) yrkande 2. 3.2 Bygglovsprövning vid ändrad användning av enbostadslägenhet Att ta i anspråk eller inreda en bostadslägenhet förväsentligen annat ändamål än bostadsändamål kräver bygglov. Om sådant bygglovsöks inom ett område med detaljplan skall ansökan bifallas om åtgärderna intestrider mot planen och andra hinder inte finns (8 kap. 11 § PBL). Bestämmelserom en användningssätt kan tas in i en detaljplan, I de fall en plansaknar bestämmelser om en användningssätt kan inteutan att meddela nya planbestämmelser vägra bygglov. För attkomma till rätta med nämnda situation och förhindra 1989/90:BoU6 kontoriseringav bostadslägenheter föreslås ett nytt femte stycke i 8 kap. 11 § PBL som gerbyggnadsnämnden möjlighet att vägra bygglov även i de fall bestämmelser om enbyggnads användning saknas i detaljplan och då åtgärden avser enbostadslägenhet, som behövs för bostadsförsörjningen. I motion Bo33 (m) yrkande 2 hemställs att avslårförslaget. I motionen sägs att den enskildes intressen måste sättas i förstahand när en detaljplan saknar bestämmelser om användningssättet och att förslagetkommer att leda till stor rättsosäkerhet. Vad som föreslås kommer att framgå av lag och på ettentydigt sätt. Det kan därför enligt utskottets mening inte råda någonosäkerhet om vad som gäller för den enskilde i denna fråga. Utskottet avstyrkermotion Bo33 (m) yrkande 2 om bygglovsprövning vid ändrad användning avbostadslägenhet och tillstyrker propositionen såvitt nu är i fråga. Fastighetsägare har i allmänhet själva ansvaret för sitthyreshus. Om vården av fastigheten försummas, åtgärder för att bevara sundhet,ordning och skick inom fastigheten inte vidtas eller det på annat sätt framgåratt fastighetsägaren inte förvaltar fastigheten på ett för de boende fulltgodtagbart sätt får hyresnämnden dock besluta om särskild förvaltning avfastigheten. skall då ålägga fastighetsägaren att överlämnaförvaltningen till särskild förvaltare (förvalt-ningsåläggande). Kan det antasatt sådant åläggande inte får avsedd verkan skall hyresnämnden i ställetbesluta att ställa fastigheten under förvaltning av särskild förvaltare(tvångsförvaltning). Lagens syfte är att tillvarata de boendes intressen. Enförutsättning är därför att åtminstone en lägenhet i fastigheten är uthyrd sombostad. I propositionen föreslås nu att lagens tillämpningsområdeutvidgas till att omfatta också sådana fall då huset står tomt; dock underförutsättning att det med hänsyn till bostadsförsörjningen är uppenbartoförsvarligt att lägenheterna står tomma. Enligt departementschefen tar förslagetsikte på sådana fall då en fastighetsägare av spekulativa skäl eller av skälsom inte kan sägas vara förenliga med god fastighetsförvaltning underlåter atthyra ut bostadslägenheter. 1 motionerna Bo33 (m) yrkande 3, Bo34 (fp) yrkande 2 ochBo35 (c) yrkande 3 hemställs att avslår förslaget. I de två först nämnda motionerna riktas kritik mot att förslaget inte ger tillräcklig vägledning i fråga om när ett ingripande skall kunna ske. Bl.a. anförs att tvångsförvaltning av en fastighet är en mycket ingripande åtgärd som kräver synnerligen starka skäl och noggrant angivna förutsättning ar. Motionärerna anser att förslaget inte uppfyller dessa krav utan har motiv som är så lösligt angivna att det i sig är ägnat att skapa rättsosäkerhet. De anför också att vägledning saknas när det gäller frågan om vilka skäl som kan vara "godtagbara", medan"bostadsbrist" ., är mycketlättare att konstatera och mera regel än undantag och att det för denenskilde blir svårare att försvara sin rätt. I c-motionen föreslås 1989/90:BoU6 att det istället för särskild förvaltning införs möjligheter till vitesföreläggandenmed mycket kraftiga belopp i de fall fastighetsägare låter fastigheter ståouthyrda utan bärande skäl och det är uppenbart oförsvarligt att lägenheternastår tomma. Ett sådant förfarande torde enligt motionärerna vara mer rimligt urrättssäkerhetssynpunkt, och det föreslås att bostadsförvaltningslagen ändras ienlighet med vad som anförts. Motionärerna anser att det i propositionenframförda förslaget inte kommer att få någon reell betydelse om detförverkligas. Utskottet anför följande. Grundtanken i gällande rätt äratt en fastighetsägare själv bär ansvaret för sitt hyreshus och att denne inteskall tvingas att hyra ut en lägenhet. En rimlig grundinställning måste enligtutskottets mening också vara att en bostadslägenhet skall hållas uthyrd.Naturligtvis kan det såsom departementschefen anför finnas skäl för att så inteär fallet. Ett tvångsingripande måste därför föregås av en noggrann prövningoch avvägning av motstående intressen. Det bör emellertid inte tillåtas attfastighetsägare utan godtagbara skäl låter en fastighet med efterfrågadebostadslägenheter stå tom. Utskottet delar vad i propositionen anförs om attdet när det är uppenbart oförsvarligt att bostadslägenheter står tomma finns möjlighet att ingripa genom beslut om särskild förvaltning. Sådanaingripanden torde komma att bli aktuella endast i ett fåtal fall. Emellertidkan det finnas anledning att överväga någon form av ingripande också i mindreuppenbara fall t.ex. genom vitesförfarande. Ett förslag med i huvudsak dennainnebörd förs fram i motion Bo35. Sammanfattningsvis föreslås således att medbifall till propositionen antar regeringsförslaget om ingripande genom särskildförvaltning och med anledning av motion Bo35 (c) yrkande 3 som sin mening gerregeringen tillkänna vad utskottet anfört om ingripande genomvitesföreläggande. Regeringen bör skyndsamt förelägga förslag ifrågan. Förslagen i motionerna Bo33 (m) yrkande 3 och Bo34 (fp) yrkande 2 omavslag på propositionen såvitt avser särskild förvaltning av fastigheteravstyrks med hänvisning till vad nu anförts. Övriga ändringar i PBL m.in. De förändringar som i propositionen föreslås i denna delhar till syfte att förenkla förfarandet under planarbetet och i samband medolika beslut enligt PBL. Det föreslås också att kravet på bygglov utanfördetaljplan avseende komplementbyggnader, murar och plank i omedelbar närhet aven- och tvåbostadshus som inte ingår i samlad bebyggelse skall upphävas i defall kommunen inte bestämmer annat i områdesbestämmelser. Vidare införsbestämmelser som innebär att bygglov kan meddelas i vissa fall, trots attbyggnaden eller fastigheten på vilken åtgärden skall utföras avviker fråndetaljplan eller fastighetsplan. Vidare föreslås vissa ändringar iförtydligande syfte. 5.1Kungörandeförfarandet i vissa fall 1989/90:BoU6 I förslaget föreslås bl.a. att underrättelser tillsakägare m. fl. berörda personer, föreningar eller organisationer skall kunnaske i "brev" i stället för i "vanligt brev" som tidigareordning föreskrev. Härigenom ges kommunerna en större valfrihet. Om ett stort antal personer skall underrättas föreslås attkommunen skall kunna välja mellan två alternativa förfaranden. En kungörelseskall alltid anslås på kommunens anslagstavla. Därutöver kan kommunen väljaantingen att införa kungörelsen i ortstidning eller att sprida informationsbladom kungörelsen till de boende som berörs av beslutet och skicka brev tillsådana sakägare som har rätt att överklaga beslutet samt till hyresgästernasorganisationer eller föreningar. De som äger mark, som kan komma att tas ianspråk eller har särskild rätt till sådan mark, skall alltid underrättassärskilt. Utskottet har ingen erinran mot förslaget. Med denutformning som 5 kap. 30 § andra stycket PBL fått bör emellertid iförtydligande syfte stadgandets tredje stycke om kungörandeförfarandet utformaspå annat sätt. I bilaga 1 till detta betänkande har ett sådant förslagintagits. Utskottet föreslår att antar detta förslag. I regeringsförslaget föreslås vidare att det inte längreskall vara obligatoriskt att kungöra att ett beslut om antagande av detaljplaneller fastighetsplan vunnit laga kraft. De som till följd av beslutet kan harätt till ersättning skall dock alltid underrättas om detta, men kommunen fårsjälv välja om det skall ske genom kungörande eller genom brev. I motion Bo35 (c) yrkande 6 hemställs att avslårförslaget i denna del och i stället beslutar att kungörandet skall ske enligtvad som anförs i motionen. Enligt motionärerna kan det ifrågasättas omförslaget är tillräckligt för att ta till vara den enskildes rätt på ettacceptabelt sätt. Det föreslås därför utöver kungörande i ortstidning attbrev skickas till sakägare och sådan organisation eller förening som inte fåttsina synpunkter tillgodosedda. Utskottet vill erinra om att huvudsyftet medbestämmelserna i 5 kap. 31 § PBL är att motverka att de som kan ha rätt tillersättning försitter tiden för talans väckande. Dessa skall alltid underrättas.Utskottet anser att valet av underrättelseform bör vara kommunens ansvar.Dessutom torde det förhålla sig så att en kommun som försummar sinunderrättelseskyldighet kan bli skadeståndsskyldig mot den som på grund avförsummelsen går miste om en rätt till ersättning. Andra, som inte fått sinasynpunkter tillgodosedda, har inget beaktansvärt intresse att få veta att enplan vunnit laga kraft. När detta har skett har de inte längre någon möjlighetatt överklaga beslutet.