bet · GD01KU33 · 1989-12-31 00:00:00 — Lagen gör detmöjligt att i extraordinära situationer utföra säkerhetskontroll i samband medsammanträde med kammaren och vid en offentlig del av ett utskottssammanträde. Säkerhetskontroll får nämligen äga rum, om det till följdav särskilda omständigheter finns risk för att det vid sammanträdet kan kommaatt förövas ett brott som innebär en allvarlig fara för någons liv, hälsa ellerfrihet eller för omfattande förstörelse av egendom (1 §). Säkerhetskontrollenbeslutas av talmannen (2 §), Säkerhetskontrollen omfattar besökare tillplenisalens åhörarläktare och lokalen för utskottssammanträdet (3 §), Medbesökare avses även journalister och pressfotografer men inte riksdagensledamöter, den som kallats till en utfrågning eller dennes bisittare eller deni övrigt som skall närvara vid sammanträdet på grund av allmän tjänst (KU1987/88:34 s, 3), Säkerhetskontrollen utförs av polisman efter närmare anvisningarav polismyndigheten med biträde av vaktpersonal vid (4 §), Vidsäkerhetskontrollen skall vapen och andra föremål som kan komma till användningvid den nämnda typen av brott eftersökas. För detta ändamål fårkroppsvisitation äga rum och väskor och andra föremål undersökas (5 §),Besökare som inte underkastar sig föreskriven säkerhetskontroll skall vägrastillträde till åhörarläktaren eller sammanträdeslokalen (6 §), Påträffasföremål som avses i 5 § och tas det inte i beslag enligt bestämmelserna irättegångsbalken, skall den hos vilken föremålet påträffas uppmanas att lämnadet ifrån sig för förvaring. Efterkommer han inte uppmaningen, får hanavlägsnas från (7 §). Lagens utformning innebär att säkerhetskontroll bara kankomma i fråga när våldshandlingar kan befaras på grund av hot eller andrasärskilda omständigheter. Lagen medger således inte att kontrollen utförs närsom helst eller regelmässigt vid vissa tillfållen. När lagstiftningsärendet behandlades erinrade konstitutionsutskottetom att vid upprepade tillfållen hade uttalat att öppenhet i vårtstatsskick utgör en grundläggande förutsättning för vårt demokratiskasamhällssystem och att detta självfallet skall prägla arbetet i idess egenskap av ledande statsorgan. Utskottet anförde vidare attkontrollåtgärder som syftar till att förebygga brott eller förhindra störningarav allmän ordning och säkerhet kan innebära mer eller mindre kännbarainskränkningar i lagskyddade fri- och rättigheter. Vid bedömningen av vilkabegränsningar som får göras skall särskilt beaktas vikten av vidast möjligayttrande- och informationsfrihet. Detta gäller i hög grad politiskaangelägenheter och där- med också allmänhetens tillträde till sammanträden med politiska 1989/90:KU33 församlingar. Utskottet ansåg emellertid att det borde finnas en möjlig- Bilaga 2 ' het för att i vissaextraordinära situationer kunna besluta om säkerhetskontroll vid sammanträdemed kammaren och vid offentliga utskottsutfrågningar (KU 1987/88:34). I det utredningsarbete som föregick förslaget redovisadesregler om tillträde för åhörare i nio andra earopeiska parlament, bl.a. iStorbritannien och . Av redovisningen framgår attåhörarna i många fall måste genomgå någon form av kontroll ofta i form avdetektor eller liknande. 1 några fall förekommer även identitetskontroll (förs.1987/88:9). Behov av utvidgad säkerhetskontroll i Efter lagens ikraftträdande har vissa händelser inträffatsom har väckt frågan om lagen gör det möjligt att åstadkomma ett tillräckligtskydd vid sammanträden med kammare och utskott. Under en debatt i kammaren klättrade engrupp demonstranter ned från läktaren och tog sig fram till talarstolen.Sammanträdet ajournerades och efter ett visst tumult fördes demonstranternaut. Vid ett sammanträde i kammaren kedjade demonstranter fastsig vid stolarna på åhörarläktaren och ropade slagord. Oordning uppstod och detdröjde länge innan demon stranterna blev avlägsnade. Vid inget av dessatillfållen hade det förelegat någon särskild omständighet som innebar att detfanns risk för något allvarligt våldsbrott, och något beslut omsäkerhetskontroll hade därför inte fattats. Några våldshandlingar förekom inteheller. Händelserna visar emellertid tydligt att möjligheterna att garanterasäkerheten genom förebyggande åtgärder är begränsade. I plenisalen kan ibland en stor del av landets politiskaledning vara samlad. Det framstår som uppenbart att det vid sådana tillfållenkan finuEis behov av åtgärder för att garantera säkerheten även om det inteföreligger något konkret hot om våldshandlingar. Det kan i sammanhanget ocksåerinras om att vissa statsråd har ett ständigt liwaktsskydd på grund av hot somde bedöms vara utsatta'för. Ett sådant hot bortfaller givetvis inte närstatrådet är i plenisalen. Det nu anförda talar för att säkerhetskontroll börkunna äga rum i större utsträckning än vad som är möjligt enligt nuvarandeordning. har mot denna bakgrund lagtfram ett förslag till ändring i lagen om säkerhetskontroll vid sammanträde medriksdagens kammare och utskott (förs. 1989/90:7). ' Förslaget innebär att säkerhetskontroll får äga rum ibetydligt större utsträckning än vad som är möjligt. Det föreslås nämli gen att 1 § ändras så att säkerhetskontroll får äga rum till förekom mande av brott som utgör allvarlig fara för ordningen vid sammanträ det. Det behöver inte föreligga några särskilda omständigheter i det 13 enskilda fallet som motiverar kontrollen. Att närmare ange när kon- trollenbör anordnas är enligt förslaget inte möjligt. Som exempel på 1989/90:KU33 anledningartill kontroll anges det vid tillfållet rådande debattklimatet Bilaga 2 isamhället eller närvaron av särskilt utsatta personer i sammanträdeslokalen.Kontrollen är inte heller förbehållen förebyggandet av brott som innebär enallvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattandeförstörelse av egendom. Kontrollen kan även avse att förhindra brottet störandeav förrättning (16 kap. 4 § ). Enligt förslaget blir det möjligtatt rutinmässigt tvinga besökarna att underkasta sig eftersökning av föremålsom kan tänkas användas för att störa ett sammanträde. Det är meningen attuttrycket "brott som utgör allvarlig fara för ordningen vidsammanträde" även skall innefatta de allvarliga brott av attentatskaraktärsom lagen avser. Mot förslaget har två reservationer anmälts. Ledamöternafrån moderata samlingspartiet föreslår att säkerhetskontroll får äga rum så längetalmannen inte beslutat annat. Ledamoten kommunisternaförordar en oförändrad lagstiftning. Med anledning av förslaget har tre motioner väckts,nämligen 1989/90:K68. I motion K6 av () förespråkas ytterligaresäkerhetsåtgärder. I motionerna K7 av m.fl. (vpk) och K8 avMarianne m.fl. (mp) hemställs att förslaget avslås. Säkerhetskontrollen vid sammanträde med kammareoch utskott bör liksom inriktas på skyddet mot grövre våldsbrott. Somframgår av det föregående kan det förekomma tillfållen då det finns ett behovav att säkerhetskontroll görs i detta syfte, även om det inte finns någrasärskilda omständigheter som pekar på att det finns risk för att ett grovtvåldsbrott kommer att förövas. Det kan gälla vissa tillfållen då mångariksdagsledamöter och andra är samlade, t.ex. vid öppnande. Men detkan också gälla vid behandlingen av ärenden som väcker starka känslor hos olikagrupper i samhället. Att närmare ange när kontrollen skall äga rum är intemöjligt. I varje särskilt fall måste en avvägning göras mellan å ena sidanintresset av säkerhet vid sammanträden med kammare och utskott och åandra sidan intresset av största möjliga öppenhet i riksdagsarbetet och denenskildes intresse av skydd för den personliga integriteten. Rätten att beslutaom kontrollen tillkommer talmannen. Detta innebär en garanti för att intressetav öppenhet och intresset för integriteten kommer att beaktas. En utvidgad säkerhetskontroll i enlighet med detföregående kan också få en viss betydelse när det gäller möjligheterna att förhindra att ordningen störs vid sammanträdena. Om det vid säkerhetskontrollen upptäcks att en besökare till plenisalen har med sig ett föremål som kan användas för att störa ordningen, kan han nämligen enligt tilläggs bestämmelsen 2.4.1 till riksdagsordningen anmodas att lämna kvar föremålet. Den som inte efterkommer en sådan anmodan får enligt , . bestämmelsen vägras tillträde. Föreskrifter av likartat innehåll för 19S9/90;KU33 offentlig del av utskottssammanträde finns i tilläggsbestämmelsen Bilaga 2 4.12.2. Säkerhetskontrollen sker i normala fall med användande aven detektor. Även om denna metod för undersökning utgör ett förhållandevislitet ingrepp i den personliga integriteten bör säkerhetskontroll inte äga rumi vidare mån än vad som är motiverat från säkerhetssynpunkt. Behovet av säkerhetskontrollär också olika starkt . En beslutad säkerhetskontroll bördärför vara beroende av en fortlöpande prövning. Beslut om säkerhetskontrollbör därför i likhet med vad som är fallet med säkerhetskontroll på flygplats gälla för . När tiden är till ända får frågan om fortsatt kontrollprövas på nytt. Den längsta tid som ett beslut om säkerhetskontroll skallkunna avse bör vara en månad. Vad som har sagts om sammanträde med kammaren gäller iallt väsentligt även en offentlig del av sammanträde med utskott. Detförutsätts att anordnandet av säkerhetskontroll i samband med en offentlig delav ett sammanträde med ett utskott föregås av samråd med utskottet i fråga. Den nyaordningen bör gälla fr.o.m. . I enlighet med det anförda har upprättats förslag tilllagom ändring i lagen om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammareoch utskott (bilaga). Lag omändring i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde med riksdagenskammare och utskott Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammareoch utskott skall ha följande lydelse. 1989/90:KU33Bilaga 2 Säkerhetskontroll får äga rum, omdet till följd av särskilda omständigheter finns rbk för att det i samband medett sammanträde med kammare eller vid offentlig del av sammanträdemed ett utskott kan komma att förövas brott som innebär en allvarlig fara förnågons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom. Säkerhetskontroll får äga rum /syfte att förebygga att det i samband med ett sammanträde med riksdagenskammare eller vid offentlig del av sammanträde med ett utskott förövas brottsom innebär en allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattandeförstörelse av egendom. Beslut om säkerhetskontroll fattasav talmannen. Beslut om säkerhetskontroll fattas av talmannen och skallavse vbs tid, högst en månad varje gång. Denna lagträder i kraft . Lagrådet 1989/90:KU33 Utdrag ur protokoll vid sammanträde " Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådetFredrik Sterzel, regeringsrådet . Enligt protokoll vid konstitutionsutskottssammanträde har utskottet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver ett som bilaga till en upprättad kanslipromemoria fogat förslag till lagom ändring i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde medriksdagens kammare och utskott. Förslaget har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet. I 2 § i lagförslaget görs ett tillägg till den nuvarandelydelsen av innebörd att talmannens beslut om säkerhetskontroll skall avse visstid, högst en månad varje gång. Lagens övriga bestämmelser tar sikte på attsäkerhetskontrollen görs i anslutning till ett sammanträde med riksdagenskammare eller utskott. Det är då naturligt, att talmannens beslut kan avsevisst eller vissa sammanträden utan att det närmare anges tidpunkter för dessa.För att det klart skall framgå att detta är ett möjligt alternativ förordarlagrådet att 2 § ges följande lydelse: "Beslut om säkerhetskontroll fattasav talmannen och skall avse visst sammanträde eller , högst en månadvarje gång." I övrigthar lagrådet ingen erinran mot lagförslaget. Lag omändring i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde med riksdagenskammare och utskott Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammareoch utskott skall ha följande lydelse. 1989/90:KU33Bilaga 4 Säkerhetskontroll får äga rum, omdet till följd av särskilda omständigheter finns rbk för att det i samband medett sammanträde med kammare eller vid offentlig del av sammanträdemed ett utskott kan komma att förövas brott som innebär en allvarlig fara förnågons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom. Beslut om säkerhetskontroll fattasav talmannen. Säkerhetskontroll får äga rum i syfte att förebygga attdet i samband med ett sammanträde med kammare eller vid offentligdel av sammanträde med ett utskott förövas brott som innebär en allvarlig faraför någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse avegendom. Beslut om säkerhetskontroll fattas av talmannen och skallavse vbst sammanträde eller vbs tid, högst en månad varje gång. Denna lag träder i kraft .