bet · GD01SoU17 · 1989-12-31 00:00:00 — -informera statliga och kommunalamyndigheter, bostadsföretag m.fl. i frågor om barns miljö och säkerhet. Rådetsverksamhet skall rikta sig till bl.a. samhällsorgan på central, regionaloch lokal nivå, föräldrar, producenter och distributörer av materialför barn samt barn- och ungdomsorganisationer. I motion 1989/90:So638 av m.fl. (vpk) yrkasatt dels till anslaget . utövervad regeringen föreslagit (yrkande 1), dels till samma anslag anslår 1 500 000kr. för inrättande av en tjänst som barnombudsman vid barnmiljörådet (yrkande2). Motionärerna uppger att endast 9,5 av rådets 11 tjänster kan tillsättas.För att inte ytterligare urholka rådets knappa budget bör rådet erhålla medel ienlighet med sin anslagsframställan, framhålls det. Vidare anser motionärernaatt frågan om att tillsätta en barnombudsman vid barnmiljörådet bör varafårdigutredd samt att tjänsten som barnombudsman nu skall tillsättas. I motion 1989/90:So625 av m.fl. (fp)yrkas ett tillkännagivande om att en statlig barnombudsmannatjänst bör inrättas(yrkande 13). Motionärerna anser att den barnombudsmannainstitu-tion som finnsi kan tjäna som modell, när verksamheten skall planeras i skall ha till uppgift att kontinuerligt följa och utredabarns och barnfamiljers villkor i samhället, anförs det. I motion I989/90:So629 av m.fl. (mp) delvisyrkas att beslutar att en statlig barnombudsmannatjänst inrättas. Föratt hjälpa barnen krävs enligt motionärerna juridisk expertis, en organisationmed opinionsbildande fiinktion och någon som samordnar barnens rättigheter isamhället. I motion I989l90:So636 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om inrättande av en barnombudsman. Motionärernapåpekar att barns rättsskydd är eftersatt samt att barnkompetensen inom bl.a.hälso- och sjukvården, och skolan har urholkats. har föreslagit att det tillsätts en statlig barnombudsman,som skall förfoga över ett kansli bestående av en jurist, en sociolog ochkanslipersonal, anförs det. I motion 1989190:So641 av m.fl. (s)yrkas ett tillkännagivande om vad som anförts om en barnombudsman med placering på . En särskild, av staten utsedd, bar nombudsman bör enligt motionärerna tillsättas. Denne bör företräda barn och ungdomar i den allmänna debatten samt, i kontakter med kommuner och andra myndigheter, verka för att barns behov upp märksammas. är en stiftelse vars direktion utses av regeringen. Stiftelsen har tillgångar, främst i form av fastigheter och värdepapper. bedriver en omfattande konferensverksamhet _, och gerstöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet kring barn och ungdomar.Regeringen skall, enligt motionärernas förslag, utse barn- 1989/90:SoUl7 ombudsmannen,medan skall svara för finansieringen av barnombudsmannatjänsten medtillhörande kansli. överlämnade den inom regeringskansliettillsatta arbetsgruppen BUS (BarnUngdomSamordning) ett förslagomtillsättande av en barnombudsman, som skulle vara chef förbarnmiljörådet. Arbetsgruppen föreslog vidare bl.a. att barnmiljörådetsstyrelse skulle förstärkas. Statskontoret föreslog i sin rapport av småmyndigheter en förstudie (1988:23) att bl.a. barnmiljörådets verksamhet bordeintegreras i . Rapporten från översyn avsocialstyrelsens uppgifter och inriktning. i förändring (Ds1988:74), behandlade bl.a. frågan om barnmiljörådets fortsatta existens somsjälvständig myndighet. I syfte att förstärka och samordna samhällets insatserför barn förordades att barnmiljörådets verksamhet skulle inordnas isocialstyrelsen. I propositionen om framtida roll,uppgifter och inriktning (prop. 1988/89:130) anfördes det (s. 22) att enomfattande kritik hade framförts mot förslaget att inordna barnmiljörådet isocialstyrelsen. Föredragande statsrådet var bl.a. mot den bakgrunden inteberedd att föreslå någon förändring av barnmiljörådets verksamhet eller ställningsom egen myndighet. Uttalandet i propositionen föranledde inte något uttalandefrån sida (1988/89:SoU24, rskr. föreslår i sin anslagsframställning (prop.s. 119) bl.a. att rådet slipper genomföra en minskning på under tre årenligt huvudalternativet. Vidare begärs medel för en ny tjänst som handläggareav barnmiljöfrågor (-1- . ), en tjänst som vaktmästare/kontorist (+177 000 kr. ), övertidstillägg (-1- . ), kompensation för avtalsmässigahöjningar i tjänstetidsklasser {+ . ), dataanskaffning (+75 000 kr. )och portokostnader som ej kompenserats vid tjänstebrevsrättens upphörande (+75000 kr. ), dvs. Föredraganden föreslår att rådet undantas frånhuvudförslaget och beräknar anslaget till . I budgetpropositionen (s. 116) anges också attbarnmiljörådet i en skrivelse i anslutning till sin anslagsframställning bl.a. mot bakgrund av förslaget från arbetsgruppen BUS föreslagit att ensärskild barnombudsmannafunktion knyts till barnmiljörådet. anser att frågan om en eventuell barnombudsmannafunktion behöverbelysas ytterligare. Ett sådant arbete pågår inomsocialdepartementet. I betänkandet SoU 1987188:14 (s. 3 f.) behandladeutskottet en motion om inrättande av en statlig barnombudsmannatjänst. positivtpå åtgärder som syftar till en bättre bevakning av barnens Utskottet ansåg att sådana åtgärder behövs, såväl på lokal som central nivå. /4 av nämnda förslag borde dock avvaktas, innan riksdagenhade anled- ning att överväga något initiativ i frågan. I betänkandet 1989/90:SoUl 7 1988/89:SoU13(s. 9) hänvisade utskottet till det tidigare betänkandet och ansåg på nytt attregeringens överväganden borde avvaktas. Frågan om inrättande av en statlig barnombudsmannatjänstbehandlades av utskottet senast i betänkandet 1989/90: SoU15med anledning av en motion (fp). Utskottet konstaterade att frågan övervägdesinom och ansåg att borde avvakta regeringensställningstagande. Utskottet gör följande bedömning. Utskottet anser att barnens villkor i samhället ochbarnens utsatthet med rätta har kommit att uppmärksammas alltmer. Utskottetvill återigen understryka att utskottet ser positivt på åtgärder som syftartill en bättre bevakning av barnens intressen. Inrättandet av en centraltplacerad barnombudsmannatjänst kan vara en sådan åtgärd. Flera olika funktionerkan knytas till en sådan ombudsman, t.ex. att skapa opinion i olika frågor somär viktiga för barn. Utskottet anser att förutsättningarna för att inrätta enstatlig barnombudsmannatjänst på lämpligt sätt bör utredas ytterligare.Utredningen bör avse, förutom arbetsuppgifterna för en barnombudsman ochav-gränsningen av dessa uppgifter mot andra myndigheters och organisationersuppgifter, även de organisatoriska frågorna och frågan om finansieringen avverksamheten. åtaganden vid en ratificering av börenligt utskottet också beaktas. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motionerna So625 (fp) yrkande 13, So629 (mp) delvis, So636 (c),So638 (vpk) yrkande 2 och So641 (s) som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet konstaterar att barnmiljörådet undantagits frånhuvudförslaget. Att öka anslaget utöver vad regeringen föreslagit anserutskottet inte motiverat. Utskottet tillstyrker propositionens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motion So638 (vpk) yrkande 1. Utskottet tillstyrker de i propositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Bidrag till barnomsorg. Bidrag tillhemspråksträning i förskolan och för internationellaadoptionsfrågor. Omsorg om äldre och handikappade (G 1 G 3 och G 5-G 12) Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem m.m. (G 1) I budgetpropositionen föreslås 3 . underanslaget G 1. Från dettaanslag betalas statsbidrag till kommunerna för hjälp och Bidraget betalas för kalenderår i efterskott. /91 avser således bidrag för verksamheten 1990.Socialstyrelsen betalar ut statsbidraget. Underanslaget anvisas dessutom särskilda medel för utveckling och 1989/90:SoU17 förnyelse av den sociala hemhjälpen. Vidare anvisas under detta anslag bidrag tillpensionärsorganisationer. Statsbidraget till kommunerna för stöd och hjälp i boendet För bidragsgivningen gäller förordningen (1983:944, ändradsenast 1988:1203) om statsbidrag till kommunerna för stöd och hjälp i boendet.Statsbidrag lämnas med . för varje årsarbetare inom sådan verksamhetsom avses, dvs. stöd och hjälp i boendet åt äldre, handikappade ochbarnfamiljer. I kostnaderna för vilka bidrag lämnas får inte tas med löne- ochlönebikostnader för bl.a. arbetsledande personal. lämnas enligt förordningen även statsbidrag förpersonalutvecklande åtgärder inom äldreomsorgen. I motion 1989l90:So269 av m.fl. (vpk)hemställs att hos regeringen begär förslag till statsbidrag för attinitiera minskad helgtjänstgöring inom vården enligt motionens förslag (yrkande1 delvis; återstående del av yrkandet behandlas under anslaget E 16. Bidragtill allmän sjukvård m.m.), att hos regeringen begär förslag tillstatsbidrag för att initiera kortare arbetsdag inom enligt motionensförslag (yrkande 2) och att beslutar att under anslaget Bidrag tillsocial hemhjälp, ålderdomshem m.m. anslå 1 000 milj.kr. utöver regeringensförslag (yrkande 4). Motionärerna anför att erfarenheten pekar på attarbetstidsförkortningar har en mycket stor betydelse för att öka ett arbetesattraktivitet. Staten bör därför genom särskilda statsbidrag stimulera kommuneroch landsting att inom vården minska helgtjänstgöringen så att ingen behöverarbeta mer än var tredje helg och endast en helg . Inomhemtjänsten bör arbetstiden förkortas med . En del avarbetstidsförkortningen skall enligt motionärerna användas till fortbildning. Under avsnittet Bidrag till allmän sjukvård m.m. (E 16)har redovisats hur utskottet har behandlat frågor om rekryteringen avpersonal inom vården m.m. Där nämns också utredningsarbete m.m. som rör dennafråga. Även i betänkandet 1988/89:SoU19 behandlade utskottet ettmotionsyrkande om nytt statsbidrag för utbildning av vårdpersonal inomhemtjänsten, i syfte att bl.a. minska arbetstiden. Utskottet avstyrkte det dåaktuella motionsyrkandet (s. 10). Utskottet anser inte att det finns anledning för riksdagenatt nu ändra uppfattning i dessa frågor. Utskottet avstyrker sålunda motionSo269 (vpk) yrkandena 1 delvis och 2. Följaktligenavstyrker utskottet också yrkande 4 i samma motion. Utskottettillstyrker budgetpropositionens förslag till medelsanvisning 1989/90:SoU17till Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem m.m., vilken avserförhållandena under . I motion 1989/90:So314 av m.fl. (c)hemställs att till statligt stöd för utbyggnaden av gruppbostäderför /91 anslår 500 milj.kr. (yrkande 6). Motionärerna anför att gruppbostäder är särskilt lämpligaför senildementa grupper. Denna boendeform är emellertid mycket dåligtutbyggd. För att stimulera utbyggnaden anser motionärerna att gällande reglerbör ses över och göras mer flexibla. I motionen förordas flexibla planlösningarsamt att kollektivet bör inrymma något större antal lägenheter än förnärvarande. I budgetpropositionen framhålls att preliminära uppgifterfrån en enkät visar att den planerade utbyggnaden av gruppboende föråldersdementa i stort sett följts (s. 123). Det är emellertid mycket angelägetatt utbyggnaden av alternativa boende- och vårdformer för åldersdementapåskyndas (s. 124). De förändringar som äldredelegationen föreslår harbetydelse för utformningen av statsbidragssystemet. I budgetpropositionenframgår att en översyn av statsbidraget därför kommer att ske i anslutning tillöverväganden om den framtida ansvarsfördelningen inom samhällets äldreomsorg(s. 129). I betänkandet 1988/89:SoU6 (s. 20) behandlade utskottetförutom proposition 1987/88:176 Äldreomsorgen inför 90-talet även bl.a. ettmotionsyrkande (fp) om ett femårigt stimulansbidrag i syfte att stimulerakommunerna att övergå till nya boendeformer (gruppboende) för åldersdementa.Utskottet hänvisade inledningsvis till vissa uttalanden i den då aktuellapropositionen om äldreomsorgen inför 90-talet. I dessa uttalanden haderegeringen framhållit att med den utveckling i övrigt som förordades skullegruppboendet komma att få stor betydelse för framför allt de åldersdementa. Ipropositionen hade också framhållits som mycket angeläget att gruppboendetfortsätter att byggas ut. Gruppboendet etableras ibland inom sjukvårdensinstitutioner i avvaktan på lämpliga alternativa boendeformer. Även detta hadebedömts som positivt i propositionen. I propositionen hade också aviserats enuppföljning och utvärdering av gruppboendet för att ge erfarenheter till denvidare utvecklingen. gav regeringen ett sådant uppdrag tillsocialstyrelsen i samverkan med plan- och bostadsverket. Uppdraget skall varaavslutat . Utskottet framhöll (s. 20 f.) att man deladepropositionens syn på vikten av gruppboende för dementa. Denna uppfattning fannman också överensstämma med grundsynen i den då aktuella motionen. När detgällde frågan om införande av särskilda stimulansbidrag för utvecklingen av gruppboende för åldersdementa framhöll utskottet dock liksom i fråga om ombyggnad av långvårdsavdelningar på 77 sjukhus, sjukhem m.m. att planering för och inrättande av särskilda ' vård- ochboendeformer är en angelägenhet för landsting och kommu- 1989/90:SoU 17 ner.Utskottet ansåg inte heller när det gäller de åldersdementas boende att någotextra stimulansbidrag borde utgå. Utskottet avstyrkte därmed den då aktuellamotionen. I sammanhanget bör också pekas på ett av utskottetsuttalanden i samband med förändringar av det ekonomiska stödet tillålderdomshemmen och bidraget till social hemhjälp. Utskottet uttalade då (SoU1987/88:15, s. 8) att det förutsatte att om ändringar i fråga omhuvudmannaskapet för olika funktioner inom äldreomsorgen beslutas av riksdagendet måste göras en förutsättningslös översyn av statsbidraget till socialhemhjälp, så att statsbidragsregler anpassade till huvudmannaskapsförändringarnakan träda i kraft . I samband med att proposition 1987/88:176 föreladesriksdagen inrättade regeringen en delegation (S 1988:A) med uppdrag attutarbeta ett förslag till närmare utformning av en förändrad ansvarsfördelningmellan huvudmännen inom samhällets äldreomsorg samt att analyseraorganisatoriska, rättsliga och ekonomiska konsekvenser av en sådan förändring,den s.k. äldredelegationen. Delegationen har överlämnat rapporten (Ds 1989:27)Ansvaret för äldreomsorgen. Efter remissbehandling bereds rapporten förnärvarande i . En proposition har aviserats till . Äldredelegationen anför i sin rapport (s. 186) att detenligt delegationens mening finns skäl att överväga hur statens stöd tillhuvudmännen bör utformas efter en förändring av huvudmannaskapet för äldreomsorgen.Enligt delegationen talar mycket för att en del av statens bidrag tillhuvudmännen bör vara riktat till insatser som bedöms särskilt angelägna attstödja under ett bestämt utvecklingsskede. I betänkandet 1989/90:SoU12 behandlade utskottet hösten1989 motionsyrkanden liknande det i motion So314. Utskottet gjorde följandebedömning (s. 10 f.). Utskottet har vid flera tillfållen tidigare understrukitatt gruppboende är en lämplig boendeform för dementa och att det är angelägetatt gruppboendet byggs ut. Behovet av platser i gruppboenden för åldersdementafram har uppskattats, enligt vissa kalkyler, vara mellan 12 000och 15 000 platser och enligt andra vara så högt som 30 000 platser. Det är ialla händelser uppenbart att behovet av platser i gruppboende kommer att varaavsevärt större än den utbyggnad som planeras i kommuner och landsting. Detär därför enligt utskottet nu nödvändigt att prioritera utbyggnaden av dennaform för vård och boende. gav regeringen till känna vad utskottet anfört(rskr. Vad sedan gällde kraven på statliga bidrag tillgruppboende för att stimulera utbyggnaden av sådana vidhöll utskottet sininställning i betänkandet 1988/89:SoU6 att något särskilt stimulansbidrag tillgruppboende för dementa inte borde utgå. Utskottet erinrade dock om det tidigareuttalandet i betänkandet SoU 1987/88:15 om behovet av en 1989/90:SoU17 översyn avstatsbidragsregler inför ett framtida beslut om ändrat huvudmannaskap föräldreomsorgen. I en reservation framhöll dock utskottets m-, c- ochmp-ledamöter följande. Ansvaret för inrättandet av gruppboenden åvilar i dagkommuner och landsting. Huvudmännens ambitioner att bygga ut denna boende- ochvårdform är naturligtvis beroende av de ekonomiska resurser som de förfogaröver. Staten bidrar till olika boendeformer för service och omvårdnad genomt.ex. statsbidrag till social hemhjälp, kommunalt bostadstillägg och räntestödvid ny- och ombyggnad. En särskild satsning på gruppboende för dementa är såangelägen att staten enligt utskottets mening under ett utvecklingsskede börekonomiskt stödja den nödvändiga utbyggnaden av verksamheten. Regeringen böröverväga hur en sådan ekonomisk stimulans till huvudmännen kan utformas ochsnarast återkomma till med förslag. Vad utskottet anfört medanledning av motion Bo226 (fp) bör ges regeringen till känna. biföll reservationen (rskr. Utskottet erinrar om tillkännagivande tillregeringen i denna fråga och att regeringen avser att göra enöversyn av statsbidragsreglerna i anslutning till övervägandena om den framtidaansvarsfördelningen inom samhällets äldreomsorg. Syftet var att åstadkommaflera platser, bl.a. genom flexibla statsbidragsregler. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motion So314 (c), yrkande 6 om att nu anvisa medel för attstödja utbyggnaden av gruppbostäder. Kostnader för viss verksamhet för handikappade (G 7) 1 budgetpropositionen föreslås . underanslaget G 7. Från anslaget får () bidrag till , depåverksamheten, till verksamheten med ledarhundar samt till vissövrig verksamhet. Föreningen () erhåller bidrag förtidningsutgivning för dövblinda och () för sinteckenspråksavdelning. Under anslaget utges vidare bidrag till rikstolktjänst,hörselteknisk forskning, handikappforskningen i , palynologiskalaboratoriet vid . De handikappades riksförbunds ochSynskadades riksförbunds rekreationsanläggningar samt till FöreningenRekryteringsgruppen. I motion 1989l90:So243 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av stöd till Synskadades riksförbunds rekreations- och kursgårdAlmåsa. 1 motion 1989/90:So285 av och (båda s) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av stöd till Synskadades riksförbunds rekreations-och kursgård vid Almåsa. I de bådamotionerna anförs att den personliga servicen, som är en 1989/90:SoU 17 nödvändigförutsättning för att Almåsa skall kunna fylla sin uppgift, för med sig högakostnader för SRF. Enligt motionärerna har det statliga anslaget kraftigtminskat . I budgetpropositionen (s. 139) föreslås att till SRF förmerkostnader vid Almåsa semesterhem och kursgård anvisas . I direktiven handikapputredning (S 1988:03) sägs bl.a. En väsentlig fråga som bör behandlas av kommittén gällerfunktions-hindrades möjligheter till en god fritid och rekreation. Av studiersom gjorts har framgått att fritidssysselsättningen har storbetydelse för funktionshindrades livskvalitet. är det väl känt att isynnerhet svårt funktionshindrade är eftersatta inomfritidsområdet, främst beroende på den bristande tillgängligheten i olikaformer av verksamheter och avsaknaden av personlig assistans och andrastödinsatser kopplade till själva aktiviteterna. Det bör i sammanhanget noterasatt frågor om fritid och rekreation för funktionshindrade knappastalls blivit föremål för överväganden av statliga utredningar. Enligt den nya omsorgslagen har landstingskommunerna bl.a.till uppgift att verka för att fritids- och kulturutbudet blir tillgänligt förpsykiskt utvecklingsstörda. Någon motsvarande bestämmelse som gäller andragrupper funktionshindrade finns inte. Kommittén bör göra enkartläggning och analys av funktionshindrades möjligheter att få del avutbudet inom fritids- och rekreationsområdet. Om man finner det motiverat, börförslag redovisas som kan medverka till att funktionshindrade i högre grad änför närvarande kan delta i verksamheter och aktiviteter inom området. Utskottet konstaterar att bidragen till SRF för Almåsavarierat kraftigt mellan olika år. Detta beror på att bidrag vissa år inteenbart givits för att minska kapitalkostnaderna utan även för om- ochtillbyggnad av anläggningen. Bidraget för att minska kapitalkostnaderna harökat . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna So243 (s) ochSo285 (s). Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningentill Kostnader för viss verksamhet för handikappade. Träningscenter för barn med ovanliga handikapp I motion 1989/90:So227 av m.fl. (fp)yrkas att beslutar om inrättande av ett träningscenter för barn medovanliga handikapp (yrkande 2) samt att anslår II milj.kr. under särskilt anslag förinrättandet av ett center för barn med ovanliga handikapp (yrkande 3). Motionärerna anser att det är viktigt att det gesförutsättningar att bygga upp specialistkompetens inom sådana handikappområden.Detta center skall kunna fungera som ett stöd för föräldrar och ge kunskap närsådan saknas hos andra instanser. I direktiven till handikapputredning sägs bl.a.följande. Kommitténshuvuduppgift bör, mot bakgrund av vad jag nu sagt, vara 1989/90:SoU17 attkartlägga och analysera de insatser som görs för människor med funktionshinderinom och habiliteringen och rehabiliteringen. Om kommitténfinner att det föreligger brister i ochhabiliteringens/rehabiliteringens insatser för dessa grupper, bör den lämnaförslag som leder till förbättringar inom områdena och som innebär attgrupperna bör kunna tillförsäkras ett väl fungerande stöd. Kommitténbör härvid belysa möjligheterna till ökad effektivitet, nytänkande och ettbättre resursutnyttjande när det gäller olika former av verksamheter inomområdena. Kommittén bör också pröva hur den enskilde funktionshindradesinflytande över utformningen av de olika insatser som han får kan utvecklas. Beträffande den landstingskommunalaverksamheten bör en motsvarande kartläggning och analys av habiliteringen ochrehabiliteringen göras. Utredningen beräknas avge ettkartläggningsbetänkande. Avsikten är att också ett slutbetänkande skallavlämnas . I betänkandet l988/89:SoU19 (s. 24) behandlade utskottetliknande motionsyrkanden (fp). Utskottet konstaterade att de frågor som aktualiseratsav motionärerna omfattas av handikapputredningens direktiv. Resultatet avutredningens arbete borde enligt utskottet därför avvaktas innan riksdagenöverväger något initiativ i frågan. Motionsyrkandena avstyrktes därför. Utskottet vidhåller sin inställning att 1989 årshandikapputrednings arbete bör avvaktas innan överväger någotinitiativ i frågan. Motion So227 (fp) yrkande 2 avstyrks därför. Följaktligenavstyrker utskottet också yrkande 3 i samma motion. Bidrag till handikapporganisationer (G 10) I budgetpropositionen föreslås . underanslaget G 10. Från anslaget erhåller handikapporganisationerna bidragtill sin verksamhet. Regeringen beslutar om fördelningen av anslagsbeloppetmellan organisationerna efter förslag av . 33 organisationerhar fått bidrag under innevarande budgetår, däribland fördementas rättigheter och . I motion 1989/90:So227 av m.fl. (fp)yrkas att beslutar att till anslag G 10 Bidragtill handikapporganisationer för /91 anvisa ytterligare 25milj.kr. (yrkande 18). Motionärerna anser inte att den ökning avorganisationsstödet som föreslås i budgetpropositionen är tillräcklig för atthandikapporganisationerna skall ges reella möjligheter att driva sinverksamhet. Dessutom måste handikapporganisationerna, utöver vad som yrkas imotionen, kompenseras för ökade kostnader på grund av skattereformen. I motion 1989/90:So296 av m.fl. (c) yrkasatt /91 anslår 10 milj.kr. utöver vad som föreslagits i 8I regeringensproposition till handikapporganisationerna (yrkande 11). Motionärernaanför att arbetet i handikapporganisationerna inte kan 1989/90:SoU 1 7 utförasmed alltför knappa resurser och anser att organisationerna behöver detföreslagna tillskottet för fortsatt framgångsrikt arbete. I motion 1989/90:So315 av m.fl. (vpk) yrkasatt till anslaget G 10. Bidrag till handikapporganisationer /91 anslår . utöver regeringens förslag ellersåledes . till centrala handikapporganisationer (yrkande 2).