bet · GD01BoU4 · 1989-12-31 00:00:00 — 18. beträffande handläggningen avlänsbostadsnämndernas kvar varande uppgifier attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bol7 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Lantmäteri och fastighetsregistrering (mom. 19) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjarmed "delar" och slutar med "sin helhet"bort ha följande lydelse: Som anförs i kommunisternas partimotion Bo5är ansvarsfördelningen mellan länslantmäteriet och lantmäterienhetobegriplig för dem som inte är involverade i verksamheten. Förslaget ipropositionen innebär ingen lösning på problemet. Liksom motionärerna anserutskottet att den nya bör handlägga frågor om länets lantmäterioch fastighetsregistrering i sin helhet. nu anfört bör ges regeringen till känna. deb att moment 19 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 19. beträffandelantmäteri och fastighetsregbtrering attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo5 yrkande 5 inte godkänner proposition1988/89:154 såvitt nu är i fråga och som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Organisationen av den regionala och lokala lantmäteriverksamheten (mom. 21, motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 24 börjar med "Dock vill" och slutar med "ilänet" bort utgå. på regional i989/90:BoU4 nivå (mom. 22) och (båda fja)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjarmed ", som" och på s. 25 slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: I den avvikande meningen (fp) tillarbetsmarknadsutskottets yttrande 1989/90:ly anförs följande. Som anförs i motion Bo 17 är det inkonsekvent attarbetsmarknadsfrågorna lämnas helt utanför den föreslagna samordningen.Arbetsmarknadsfrågorna har en mycket central betydelse för den regionala planeringenoch samordningen. Av den anledningen bör målsättningen enligt utskottetsuppfattning vara att inlemma de planeringsfrågor som rörsysselsättningsutvecklingen i de nya länsstyrelsernas verksamhet.Arbetsförmedlingsverksamheten kan därefter ges en mer lokal förankring iarbetsförmedlingsnämnderna. Det sagdainnebär att utskottet tillstyrker motion Bol7 (yrkande 3). delar denna uppfattning. Det fortsattaarbetet med reformen bör utformas så att förslaget i motion Bol7 (fp)tillgodoses. bör därefter föreläggas förslag i frågan. Detta bör gesregeringen till känna. deb att moment 22 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 22. beträffande arbetsmarknadsfrågornas organbation påregional nivå attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bol7 yrkande 3 inte godkännerproposition 1988/89:154 såvitt nu är i fråga och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Resurserna vid länsstyrelsernas sociala funktioner (mom. 23) (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "I likhet" och slutar med "och Bo26 (s)" bort haföljande lydelse: Som framgått av partimotioner från ochcenterpartiet, motionerna Bo24 resp. Bo30, bör demokratin på länsnivå fördjupasoch få ett helt annat innehåll än . I reservation 1 (c, mp) till dettabetänkande har också givits uttryck för denna uppfattning. I avvaktan på att den regionala förvaltningen reformerasenligt vad i dessa motioner föreslagits bör de sociala enheterna vid denuvarande länsstyrelserna tillföras de resurser som krävs för att den socialafunktionen skall kunna fullgöras på ett tillfredsställande sätt. Utskottetförordar att detta ges regeringen till känna. 4 1989/90. deb attmoment 23 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoU4 23. beträffande resurserna vid länsstyrebernas sociala funktioner attriksdagen med anledning av motionerna l989/90:Bol4 och l989/90:Bo26 integodkänner proposition 1988/89:154 såvitt nu är i fråga och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, såvitt inte avser länsstyrelserna i och (mom. 24) (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjarmed "som" och på s. 29 slutar med"" bort ha följande lydelse: Som anförs i en avvikandemening (m, fp) till yttrande 1989/90:KUly ärförutsättningarna för länsstyrelsernas verksamheter på grund av de skildaförhållandena i länen i många fall så olikartade att en enhetlig lösning medobligatoriska nämnder inte innebär en lämplig lösning. 1 stället bör såsomframhållits i flertalet motioner varje länsstyrelse själv ges rätt att inrättade beslutsorgan som de anser sig behöva. Vad i den avvikande meningen anförtsbör med anledning av motionerna Bol7 (fp), Bol9 (s) och Bo23 (m)enligt bostadsutskottets uppfattning som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 24 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 24. beträffande nämndorganbationen såvitt inteavser länsstyrel serna i och attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Bol7 yrkandena 7 och 8,1989/90:Bol9, och 1989/90:Bo23 yrkande 9 samtliga yrkanden såvitt nu är ifråga inte godkänner proposition 1988/89:154 såvitt nu är i fråga och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förtroendemannainflytande i miljöfrågor (mom. 26, motiveringen) Vid bifall till reservation 21 (), (), (), () och (fja) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 29 börjar med "Förslaget i" och slutarmed "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: har ovan tillstyrkt motioner (m) och(fp) om att nämndorganisationens utformning bör beslutas av den enskilda länssty relsen. Det finns goda skäl anta att i flertalet län miljönämnder -p, kommer att inrättas. Vid en sådan uppfattning saknas skäl för riksda- gen attenligt förslaget i motion 1988/89:K504 (s) göra ett uttalande om 1989/90:BoU4 Detta inflytande kommer att kanaliseras genom de nämnder somkommer att inrättas. Sättet för val av ledamöter till nämnderna (mom. 29) Vid bifall till reservation 21 (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjarmed "ansluter" och slutar med "och 2avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan tillstyrkt motioner (m) och (fp) om attnämndorganisationen bör beslutas av den enskilda . Det finns dåinte skäl för att i sak pröva förslaget i propositionen och i vissamotioner om hur valet till nämnderna bör ske. Sättet för val till nämndernabehandlar utskottet ytterligare nedan. deb att moment 29 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 29. beträffande sättet för val avledamöter till nämnderna att med avslag på motionerna 1989/90:Bo2yrkande 2, 1989/90:Bo5 yrkandena 1 och 2 och 1989/90:Bo21 yrkande 3 dettayrkande såvitt nu är i fråga inte godkänner proposition 1988/89:154 såvitt nuär i fråga, Sättet för val av ledamöter till nämnderna (mom. 29) (), (), (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjarmed "ansluter" och slutar med "och 2 avstyrks"bort ha följande lydelse: Utskottet får anföra följande. Om i huvudfråganbeslutar att en ny statlig regional organisation skall skapas får förslaget till ökat förtroendemannainflytande genom inrättande av obligatoriska nämn der vid sidan av styrelse anses vara en viktig del av reformen. När det gäller val av ledamöter till dessa nämnder anser utskottet emellertid inte att de skäl som anförts i propositionen för att frångå det utredningsförslag som propositionen i övrigt till stor del baseras på är hållbara. Enligt utskottet talar tvärtom länsdemokratiska skäl starkt för att samtliga förtroendemän i nämnderna, såsom utred ningen föreslagit, skall utses av de direktvalda politiska församlingarna i landstingen. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av vänster partiet kommunisternas partimotion Bo5 och motionerna Bo2 (c) samt Bo21 (c) bör ges regeringen till känna. Propositionen avstyrks såvitt nu är i fråga. deb attmoment 29 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoU4 29. beträffandesättet för val av ledamöter till nämnderna attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Bo2 yrkande 2, 1989/90:Bo5yrkandena 1 och 2 och 1989/90:Bo21 yrkande 3 detta yrkande såvitt nu är i frågainte godkänner proposition 1988/89:154 såvitt nu är i fråga och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ordförandeskapet i nämnderna (mom. 30) (), (), (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjarmed "delar" och slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan ansett att bör utseledamöterna i de nämnder som kommer att knytas till . De främstlänsdemokratiska motiv som anförts för en sådan uppfattning gäller också närdet gäller val av ordförande i nämnderna. Utskottet anser att medanledning av motionerna Bo21 (c) och Bo28 (s) som sin mening bör ge regeringendetta till känna. Propositionen avstyrks såvitt nu är i fråga. deb att moment 30 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 30. beträffandeordförandeskapet i nämnderna attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Bo21 yrkande 3 såvitt nu är ifråga och 1989/90:Bo28 inte godkänner proposition 1988/89:154 såvitt nu är ifråga och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ordförandeskapet i nämnderna (mom. 30, motiveringen) Vid bifall till reservation 21 , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med"delar" och slutar med "avstyrks sålunda"bort ha följande lydelse: Enligt bostadsutskottets mening bör det ankomma på denenskilda att besluta om nämndorganisationen. Härigenom skapasförutsättningar för att denna skall få en med utgångspunkt i förhållandena ilänet lämplig utformning. Mot bakgrund härav bör det ankomma på den enskildalänsstyrelsen att också bestämma hur ordförandeposterna skall besättas.Motionerna Bo21 (c) yrkande 3 såvitt nu är i fråga och Bo28 (s) avstyrkssålunda. Valav ledamöter i vissa nämnder (mom. 31) i989/90:BoU4 Vid bifall till reservation 21 (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjarmed "1 motionerna" och på s. 33 slutar med "motionsyrkandenavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan tillstyrkt förslag i motioner (m) och(fp) om att det bör avgöras av den enskilda om nämnder skallinrättas. Det bör också överlåtas åt att avgöra hur valet tillnämnderna skall ske. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att moment 31 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 31. beträffande val av ledamöter i vbsanämnder att med anledning av motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 8 och1989/90:Bo23 yrkande 9 båda yrkandena såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förlängning av lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning (mom. 33) Vid bifall till reservation 1 (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjarmed "föreslår" och slutar med "dettabetänkande" bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan tillstyrkt motioner (c) och (mp) om enreformering av länsförvaltningen i enlighet med länsdemokratiska principer.Skäl saknas därför att förlänga lagen (1985:1073) om försöksverksamhet medsamordnad länsförvaltning med , dvs. till utgången av juni månad 1991. Regeringens förslag avstyrks följaktligen av utskottet.Försöksverksamheten kommer, vid ett bifall till detta förslag, attavslutas vid utgången av juni månad 1990. deb att moment 33 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 33. beträffande förlängning av lagen (1985:1073) omförsöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning att inte antardet vid proposition 1988/89:154 fogade lagförslaget. Särskildayttranden i989/90:BoU4 , och (alla m)anför: Vi har anslutit oss till regeringens förslag om att en nylänsstyrelse bör bildas. Vi har dock, bl.a. i motion Bo23 (m) och ireservationer, redovisat vissa avvikelser från förslaget i propositionen. 1 huvudfrågan har vi om än med viss tvekan kunnat anslutaoss till bostadsutskottets betänkande. Emellertid anser vi att utskottetuttryckt sig alltför positivt om den kommande reformens betydelse för destatliga regionala frågorna. En mera nyanserad beskrivning hade bättre svaratmot den tvekan som onekligen finns om det hittillsvarande arbetets uppläggningoch om den nya möjligheter att rationellt och smidigt lösa deuppgifter den kommer att få sig förelagda och att ta de initiativ som rimligenmåste prägla den regionala förvaltningen. Som framgått av propositionen och av utskottets betänkandekommer ånyo att i vissa delar få anledning att ta ställning till denregionala statliga administrationens utformning m.m. Vi kommer då, om såbefinns erforderligt, att aktualisera vissa av de förslag som vi anser börgenomföras så att de intentioner som bör vägleda kan förverkligas. (), () och () anför: I reservation 1 (c, mp) har yrkats avslag påpropositionen. Enligt vad där föreslagits bör sålunda propositionen i sinhelhet avslås och en parlamentarisk utredning tillsättas med uppdrag attutarbeta ett helt nytt förslag där kraven på länsdemokrati tillgodoses. Dennuvarande ordningen bör bestå till dess ett sådant förslag framlagts. Omreservationen inte bifalls har vi bl.a. följande synpunkter beträffande detframlagda förslaget. När det gäller det föreslagna nämndobligatoriet skallenligt propositionen finnas visst utrymme för avvikelser på grund av ett länssärskilda förhållanden. Enligt vår uppfattning står det redan nu klart attStockholms län och har så speciella förutsättningar att dessa länbör undantas från nämndobligatoriet. Som angivits i bl.a. motionerna Bo21 (c)och Bo30 (c) är det vidare angeläget att man inte går ifrån detutredningsförslag om val av ledamöter i de obligatoriska nämnderna sompropositionen grundas på, nämligen att skall välja samtligaledamöter i dessa nämnder inkl. ordförande. Vi har dock vid ett beslut i huvudfrågan, omatt en ny statlig organisation i huvudsak enligt regeringens förslag börskapEis, kunnat iandra hand ansluta oss till vad bostadsutskottet bl.a. anfört 1989/90:BoU4 underavsnittet Fysisk planering och bostadsförsörjning samt om fortsattaöverväganden avseende fiskenämnderna. I övrigt framgår våra ställningstaganden av dereservationer som vi avgivit till betänkandet. (vpk) anför: Jag uppfattar förslaget till ny länsstyrelse med kraftigtutökat förtroendeinflytande som ett steg på vägen mot verklig länsdemokrati.Det finns därför ingen anledning att av länsdemokratiska skäl vara negativ tillförändringen. Dock förutsätter jag att reformen i ett senare skede fullföljs påså sätt att länsparlamentet, dvs. , utser styrelse och nämnder inkl. ordföranden. Det innebär att landshövdingeämbetet kan avskaffas i sinnuvarande och historiska tappning. Inrättandet av en fristående statlig skolinspektion m.m. () anför: 1 motion Bo27 (m, fj), c) tas upp frågan om en statligskolinspektion. I motionen föreslås bl.a. att en sådan inspektion inrättas.Bostadsutskottet har i betänkandet föreslagit ett tillkännagivandetill regeringen om betydelsen av att utvärdering och tillsyn/inspektion får enstark ställning inom den nya . Det får anses naturligt att, i detfortsatta beredningsarbetet, även den i motionen aktualiserade frågan därvidkommer att aktualiseras. () anför: Rennäringens och samernas minoritetsställning avses ipropositionen tillgodosedd genom att rennäringsnämnder inrättas i ,och . Dessa nämnder föreslås få samisk representation.I propositionen anges inte exakt hur denna representation skall tillförasnämnderna. Jag anser att samernas och rennäringens problem varken harbelysts eller lösts på ett tillfredsställande sätt i föreliggande förslag. I samerättsutredningen (SOU 1989:41) är ett huvudförslaginrättande av ett sameting, vilket skulle vara en parallell till förhållandenai och . Ett sameting skulle ändamålsenligt kunna behandla rennäringsfrågorna inom ramen för den lagstiftning som utbildats för rennäringenoch den samiska minoriteten. har i remissvar påutredningen framfört detta förslag. Företrädare för förbundet har också införbostadsutskottet aktualiserat förslaget. Vad nu anförts liggerväl i linje med krav på ökat l989/90:BoU4 Jagförutsätter att regeringen i de fortsatta övervägandena ytterligare belyserrennäringsfrågorna och hur dessa skall administreras i den nya . ErlingBager och () anför: Fråganom den framtida fiskeriadministrationen på regional nivå är den fråga som möttstörst intresse i det nu behandlade ärendet såvitt gäller antalet motioner. Iinte mindre än 17 motioner behandlas frågan. Som framgått ovan föreligger imotionerna en samstämmighet när det gäller behovet av en länsanknuten kompetensi fiskefrågor. Regeringentycks dela denna uppfattning. I propositionen anförs nämligen att fiskefrågornahar många kopplingar till de verksamheter som ansvarar för ochatt det därför i och för sig är naturligt att fiskenämnderna ingår i den nyalänsstyrelsen. Detbör också noteras att det enligt jordbruksutskottets uppfattning är viktigt attfiskenämndens kompetens och lokalkännedom tillvaratas på länsnivå. Det börockså erinras om att i sitt remissvar på utredningenSamordnad länsförvaltning (SOU 1989:5 och 6) uttalat att, om en samordnadlänsförvaltning genomförs, det är viktigt att fiskefrågorna handhas inom dennya organisationen och att fiskets intressen inte underordnas lantbrukets. anfört kommer att föreläggas ett förslag omfiskeriadministrationens organisation. Det finns anledning att stryka under vadutskottet anfört om att det då ånyo kommer att bli tillfålle att behandlafrågan och, om så beslutar, inordna fiskenämnderna i de nyalänsstyrelserna fr.o.m. , dvs. då reformeni övrigt avses träda i kraft. En Utredning om trädgårdsnäringen KnutBilling (m), (), (), () ochIngrid () anför: Trädgårdsnäringenär en för viktig näringsgren som naturligtvis måste ges nödvändigabetingelser för att kunna bestå och utvecklas. Det finns skäl att med särskilduppmärksamhet följa utvecklingen inom näringen och vidta åtgärder för atttrygga en nödvändig inhemsk produktion. I första hand gäller det åtgärder avjordbruks- och näringspolitisk natur. Vi har också i andra sammanhang förtfram en rad förslag med denna inriktning. Det är vår avsikt att även framdelesbevaka dessa frågor. Eftersomfrågan om trädgårdsnäringen inte särskilt behandlas i föreliggande propositionhar vi avstått från nu att föra fram krav med denna innebörd. 8.Länsstyrelsernas juridiska kompetens l989/90:BoU4 och (båda fp)anför: Inom länsstyrelserna handläggs många frågor som kräverkvalificerad juridisk kompetens bl.a. i ärenden om tillståndsprövning och ibesvärsärenden. Det bör, som anförs i motion Bo 17 (fp), övervägas i detfortsatta arbetet om det är lämpligt att samla denna kompetens i en enhet. Viförutsätter att så kommer att ske. 1989/90:BoU4 Regeringens avbostadsutskottet tillstyrkta Bilaga1 Lag omfortsatt giltighet av lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med en samordnadlänsförvaltning Härigenom föreskrivs att lagen (1985:1073) omförsöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning, som gäller till utgången avjuni 1990 ' , skall fortsätta att gälla till utgången av . Lagens giltighetstid förlängd senast I988:*74. En ny regional statlig förvaltning 1989/90:BoU4Bilaga 2 har berett konstitutionsutskottettillfålle att avge yttrande över proposition 1988/89:154 om en ny regionalstatlig förvaltning samt de 31 motioner som väckts med anledning avpropositionen. överlämnar med eget yttrandetiil bostadsutskottet tre under den allmänna motionstiden till utskottetremitterade motioner - 1988/89:K229 (mp), 1988/89:K247 (c) och 1988/89:K504 (s) i vilka tas upp frågor som har samband med propositionens förslag. I propositionen anges riktlinjerna för en reform av denstatliga förvaltningen. Förslaget innebär att länsstyrelserna omorganiseras.Den nya ansvarsområde föreslås omfatta de verksamheter som i dagbedrivs av länsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksnämnden samt den nuvarandelänsstyrelsen. Dessutom föreslås att ansvarsområdet även omfattar den del avlänsbostadsnämndens verksamhet som avser bostadsförsörjning och annansamhällsplanering. I den mån en länsanknytning blir aktuell för fiskefrågornaföreslås den nya ansvara för dessa frågor. Den nya föreslås vidare bl.a. få vidgadebefogenheter vad avser kommunikationsområdet, skogsvården och trafiksäkerheten.Därutöver föreslås ett utvecklat samrådsförfarande vad gäller arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten och vissa andra frågor som rör arbetsmarknaden. Den nya föreslås få ett starktförtroendemannainflytande genom inrättande av fem obligatoriska nämnder vidsidan av styrelse, nämligen utbildningsnämnd, , lantbruksnämnd, kommunikationsnämnd och miljönämnd. Nämnderna skallvid sidan av att vara rådgivande organ även ha beslutsbefogenheter. Ledamöterna i nya styrelse skall väljas påsamma sätt som , dvs. De nya nämnderna föreslås ha elva ledamöter.Landshövdingen bör vara ordförande i nämnderna. Av övriga ledamöter bör femutses av och fem av regeringen. Vid dennya kommer särskilda tjänster som länsexper- cg Reformenföreslås träda i kraft . För att förbereda 1989/90;BoU4 genomförandetföreslås inrättandet av en central organisationskommit- Bilaga 2 té, vilken börbiträdas av bl.a. länsstyrelsernas organisationsnämnd, statskontoret ochberörda centrala verk. Vidare föreslås att en regional organisationskommittébildas i varje län. Departementschefen avser att senare föreslå regeringen attåterkomma till med förslag till ändringar i berörda lagar samt ifråga om medelstilldelning m.m. I hemställan föreslås att 1. antar förslagettill lag om fortsatt giltighet av lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med ensamordnad länsförvaltning, 2. godkänner de avdepartementschefen förordade riktlinjerna för en reform av den statligaregionala förvaltningen. Allmänt om motionerna i ärendet De i ärendet föreliggande motionerna avser i huvudsakföljande. I några av motionerna yrkas avslag på propositionen. 1vissa av dessa motioner förordas en ändrad regional förvaltning, bl.a.innebärande att landstingens roll stärks. Några av motionerna innehåller kritik mot propositionenför att den otillräckligt analyserat och klarlagt vissa principiellahuvudfrågor. I dessa motioner föreslås att regeringen i det fortsattareformarbetet beaktar de i motionerna framförda synpunkterna. Ett flertal motioner innehåller mera detaljeradesynpunkter i fråga om reformens omfattning, och då i första hand frågan vilkasektorsområden/uppgifter som den nya bör ansvara för. Frågan om inrättande av fem obligatoriska nämnder tas uppi flera motioner. Detsamma gäller frågan om val av ledamöter i dessa nämnder. begränsar sitt yttrande till dedelar av propositionen och motionerna som har att göra med huvudlinjerna iregeringens förslag. Detta innebär bl.a. att utskottet inte ingår i närmareöverväganden rörande de särskilda avsnitt i propositionen (avsnitten 812) och de i anslutning därtill väckta motionerna vari närmare behandlas desärskilda sektorsområden/uppgifter som den nya föreslås ansvaraför. Yttranden över dessa delar av ärendet torde komma att avges av deriksdagsutskott vars beredningsområden omfattar de angjvna frågorna. Utskottettar därför i sitt yttrande inte upp motionerna l989/90:Bol, 1989/90:Bo3-4,1989/90:Bo5 yrkandena 4, 5 och 7, 1989/90:Bo7 och, 8, 1989/90:BolO-16,l989/90:Bol7 yrkandena 3-6 och 9, 1989/90:Bol8, 1989/90:Bol9 (delvis),1989/90:Bo20, 1989/90:Bo22, 1989/90:Bo23 yrkandena 2-8, 1989/90:Bo25 yrkandena2-4, l989/90:Bo26-27 samt 1989/90:Bo29. Avslag på propositionen yrkas i motionerna l989/90:Bo2yrkande 1 av och (båda c), 1989/90:Bo21 n yrkande1 av m.fl. (c), 1989/90:Bo24 yrkande 1 av m.fl. (mp), 1989/90:Bo25 yrkande 1 av 1989/90:BoU4 m.fl. (c), 1989/90:Bo30 yrkande 1 av m.fl.(c) Bilaga 2 samt 1989/90:Bo31 yrkande 1 av (). I motion 1989/90:Bo30 (c) riktas kritik mot denföreliggande propositionen för att syftet med reformen inte är klart.Motionärerna konstaterar att propositionen i allt väsentligt går emotcenterpartiets förslag om regional förvaltning och att det inte innebär någonlänsdemokrati i verklig mening. Förslaget banar enligt motionärerna inte hellerväg för ökat medborgarinflytande.