bet · GD01KrU29 · 1989-12-31 00:00:00 — För att kunna ge en överblick över myndighetens arkiv fårdet anses erforderligt att beskrivningen lämnar besked om myndighetens uppgifteroch organisation och hur dessa har skiftat. Därav framgår vad som kommer ifråga att omhänderha i myndighetens arkiv och, i större myndigheter, hur olikaärenden kan vara fördelade på olika enheter inom myndigheten. Beskrivningen börockså ge en översikt över arkivets organisation samt över de gallringsreglersom tillämpas på arkivet. Vidare bör framgå vem eller vilka som är ansvarigaför arkivvården. Utbildningsministern bedömer att det med tanke på detsyfte beskrivningen skall fylla är naturligt att beskrivningen blir av olikaomfattning för olika myndigheter. Den bör dock alltid vara någorlundakortfattad för att fylla sitt syfte att ge en översikt. Utskottet konstaterar att bestämmelsen om arkivbeskrivningsyftar till att på ett relativt okomplicerat sätt öka möjligheterna till insyni myndighetsarkiven. Den kan vara av betydelse i de fall då myndighet harändrat organisation och uppgifter. Med hänsyn bl.a. till att arkiven i alltstörre grad utnyttjas av amatörforskare är det enligt utskottets meningangeläget med olika åtgärder för att öka arkivens tillgänglighet föranvändarna. Enligt arkivpropositionen skall det ankomma på att förden statliga sidan lämna närmare föreskrifter när det gäller arkivbeskrivningenoch arkivförteckningen. Utskottet utgår från att härvid beaktar desynpunkter på beskrivningens omfattning och syfte som anges i arkivpropositionen. Utskottettillstyrker att lagtexten får den angivna lydelsen. En redak- 1989/90:KrU29 tionelländring bör göras i övergångsbestämmelserna. Motionerna Krl3 yrkande 1 och Kr20yrkande 1 avstyrks. Gallring av allmänna handlingar Enligt förslaget till 10 § arkivlagen skall allmännahandlingar få gallras. Gallring skall dock alltid ske med beaktande av attarkiven utgör en del av kulturarvet och så att det återstående arkivmaterialetfyller ändamålen med arkiven, nämligen att tillgodose rätten att ta del avallmänna handlingar, rättskipningens och förvaltningens behov av informationoch forskningens behov. Speciella gallringsregler skall kunna ges i särskildalagar, främst de som reglerar integritetskänsliga register. Vissaförenhetliganden föreslås i gallringsbestämmelserna i de lagar som innehållersärregler på det området. Dessa förslag syftar bl.a. till att göra det möjligtatt bevara vissa urval av arkivmaterial. I arkivpropositionen påpekas att det finnshandlingsbestånd där bevarandefrågan måste bedömas också med särskild hänsyntill integritetsaspekten. Utbildningsministern slår fast att sådanasärbestämmelser som skall ta över grundregeln för gallring som regel bör halagform. Med hänsyn till att det kan finnas fall då det vore en onödig åtgärdatt lagreglera enbart med hänsyn till en gallringsbestämmelse anser han att enviss möjlighet bör finnas att ge avvikande bestämmelser även i förordning. Detförbehåll som då behöver fogas till grundregeln skulle därför innebära attgrundregeln gäller, om det inte finns särskilda bestämmelser i annan lag ellerförordning. Förslagen om gallring tas upp i motion Kr 17 (fp).Motionärerna diskuterar lagförslagen främst med hänsyn tillintegritetsaspekten. De menar att forskningens behov alltid måste vägas motnödvändigheten av att skydda medborgarnas personliga integritet. I motionenanförs bl.a. att dessa delvis motstående intressen aktualiseras framför alltvid gallring av arkiv med känsliga handlingar. Motionärerna anser att riksdagenalltid bör göra en avvägning mellan forskningens behov ochintegritetsaspekterna. Med hänvisning härtill föreslås i motionen (yrkande 1)att i de fall särbestämmelser om förstörande av allmänna handlingar skallfinnas i stället för arkivlagens gallringsregler, skall dessa särbestämmelserges i lagform. Särbestämmelser om gallring skall alltså inte kunna ges genomförordning. I detta sammanhang kan nämnas att i den inledningsvisnämnda skrivelsen från , vari instämt,förordas att enligt hittillsvarande praxis myndighet skall beslutaom gallring av kommunens handlingar så länge bestämmelse härom inte finns iannan lag. I skrivelsen föreslås en ändring i 10 § arkivlagen av innebörd attavvikande bestämmelser om gallring inte skall kunna ges i förordning. Utskottet kan instämma i motionärernas synpunkter omnödvändig heten av att göra en avvägning mellan olika intressen när det gäller .~ gallring och att därvid integritetsaspekten är särskilt viktig att beakta. Utskottetvill understryka att grundregeln för gallring är att särbestäm- 1989/90:KrU29 melser somskall ta över grundregeln bör ha lagform, vilket ju slås fast Utskottet delar dock utbildninministerns bedömning att detbör finnas möjlighet att göra undantag från huvudregeln med tanke påatt det kan finnas fall då en lagreglering enbart med hänsyn till engallringsbestämmelse vore onödig. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet attlagtexten får den i 10 § förslaget till arkivlag angivna lydelsen. Motion Krl7yrkande 1 avstyrks därmed. I arkivpropositionen läggs fram förslag till ändringar isocialtjänstlagen. I propositionen behandlas sålunda vissa mindre justeringari gallringsplikten för socialnämnderna samt de undantag som bör göras igallringsplikten. , som har yttrat sig över propositionen i defrågor som direkt berör utskottets ämnesområde, lämnar en redovisning förgällande bestämmelser och för propositionens överväganden. Kulturutskottethänvisar till denna redovisning. tar i yttrandet upp frågan om bevarandehos av det ADB-regjster, individinriktadeinsatser, som med tillstånd av datainspektionen förs hos statistiskacentralbyrån (SCB). Enligt propositionen bör ett bevarande hos riksarkivetkunna innebära vissa fördelar och minska forskningens behov av uppgifter frånkommunerna. Avsikten är att föredragande statsrådet socialministern senareskall återkomma till regeringen med de förslag till författningsåtgärder somkan bli aktuella. I motion Kr 17 yrkas att beslutar i enlighet medvad som anförts i motionen om gallring av statistikregister inom socialsektorn(yrkande 2). Motionärerna hänvisar till 63 § socialtjänstlagen, vari stadgasatt socialnämnden skall lämna uppgifter ur sina personregister till statistiskacentralbyrån. Registren skall sedan, enligt propositionens förslag, bevaras hosriksarkivet. I motionen anförs vidare följande. Regeringen konstaterar på samma sätt somsocialdatautredningen att ett sådant förfaringssätt skulle ha fördelar urintegritetssynpunkt. En avsevärd del av forskningens databehov kan tillgodosesav registren utan att man behöver gå in i de mer känsliga personakterna. Dettalåter sig sägas i de fall personakterna finns bevarade hos socialnämnderna.Men såvitt vi förstår kommer detta inte att vara fallet för de flestapersonakter. Akterna skall ju i princip gallras . Således bör ocksåstatistikregistren gallras på samma sätt som gäller försocialnämndernas personregister. I yttrandet anför socialutskottet att utskottet delar denuppfattning som kommer till uttryck i propositionen, nämligen att ett bevarandeav förevarande register hos för forskningsändamål kan innebärafördelar. har inte heller någon erinran mot de ipropositionen föreslagna lagändringarna. förordar således attpropositionen, såvitt nu är i fråga, tillstyrks samt att motionsyrkandetavstyrks. Kulturutskottetinstämmer i socialutskottets bedömning. Förfarandetmed arkiv då myndigheter upphör l989/90:KrU29 1 förslaget till 11 § arkivlagen föreskrivs att om enmyndighet upphör och därmed också den verksamhet som myndigheten svarat för,skall myndighetens arkiv överlämnas till en arkivmyndighet ominte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver någotannat. Motsvarande föreskrifter för kommunala arkiv lämnas i 14 § lagförslaget.I specialmotiveringen till lagförslaget anförs att på samma sätt som regeringenkan medge undantag på den statliga sidan, kan kommunfullmäktige resp.landstinget medge undantag för sina myndigheter. Beslut om undantag skall tasför varje särskilt fall för sig. och kritiserarförslaget och anför följande. Regeringens motsvarighet i kommunerna är kommunstyrelsenoch i landstingskommunerna förvaltningsutskottet. Kommunernas högsta beslutandeorgan skall regelmässigt inte befatta sig med rutinfrågor av här aktuellt slag.Om den föreslagna bestämmelsen stode kvar, skulle fullmäktige och landstingetpå grund av bestämmelserna i kommunallagen (1:5) vara förhindrade att delegerasådana ärenden, eftersom ärenden som följer av lag (arkivlagen) inte fårbeslutas av styrelse eller nämnd i fullmäktiges ställe. Förbunden föreslårdärför att sista satsen i lagförslagets 14 paragraf ändras till " ,såvida inte den kommunala arkivmyndigheten har beslutat något annat".Kommunal arkivmyndighet är enligt huvudregeln kommunstyrelsen resp.förvaltningsutskottet. Utskottet har förståelse för de synpunkter somKommunförbundet och . Utskottet vill dock framhållaatt de bestämmelser om kommunernas och landstingens arkivvård som ges i 14, 15och 16 §§ förslaget till arkivlag bygger på principen att det är fullmäktigeresp. landsting som beslutar om avvikelser från lagens huvudregler. Härigenomfår besluten en särskild tyngd. Utskottet, som gör bedömningen att handläggningen intekommer att bli alltför betungande för kommunfullmäktige och landsting, godtarden föreslagna lagtexten i här aktuell del. Myndigheternas rätt att göra sig av med allmänna handlingarpå annat sätt än genom gallring eller överlämnande till arkivmyndighet Enligt propositionen skall myndigheter utöver sådantavhändande som sker genom gallring eller överlämnande till arkivmyndighet intefå göra sig av med allmänna handlingar utan stöd i författning eller i beslutsom har fattats av politiskt ansvarigt organ. Utskottet har inget att erinramot förslaget (12 §). Vidgadtillämpning av bestämmelserna för statliga i989/90:KrU29 De bestämmelser som gäller för statliga arkiv skall enligtförslaget i arkivpropositionen gälla också för arkiv hos kyrkokommunala myndigheter,vissa organ som jämställs med myndigheter och allmänna försäkringskassor. Utbildningsministern erinrar om att bestämmelserna förstatliga arkiv, dvs. bestämmelser i allmänna arkivstadgan (1961:590), gälleräven för kyrkoarkiv och arkiv hos allmän försäkringskassa. Med kyrkoarkivförstås såväl pastorsämbetes och kyrkas som församlings, pastorats och kyrkligsamfållighets arkiv. har föreslagit att denna ordning skallfortsätta att gälla, och utbildningsministern ansluter sig till dennauppfattning. Vidare föreslås att bestämmelserna för statliga arkivskall tillämpas även på arkiv hos vissa organ som jämställs med myndigheter.Det gäller här arkiv hos vissa organ som i sekretesslagen jämställs medmyndighet, och ytterligare en inskränkning görs genom att det inte är helaarkivet hos organet det gäller utan bara den del som bildas i den verksamhetdär myndighetsutövningen sker. Vilka dessa organ är framgår av sekretesslagen. Frågan om arkivhållningen av kyrkobokföringsarkiven tasupp i motion Kr 18 (c). I promemorian Framtida förvaring av kyrkobokföringsarkivhar organisationskommittén för folkbokföringen (Fi 1988:2) lagt framförslag till framtida förvaring av det kyrkobokföringsmaterial som finns hospastorsämbetena vid omorganisationen av folkbokföringen. Kommittén föreslår att omorganisationen av folkbokföringenfår till följd att kyrkobokföringshandlingarna som finns hos pastorsämbetenaöverförs till de statliga arkivmyndigheterna. Överförandet måste dock anståtill dess att arkivmyndigheterna har tillförts behövliga resurser, vilket börkunna ske . I avvaktan på resurstillskotten föreslårkommittén att kyrkobokföringshandlingarna får vara kvar påpastorsexpeditionerna. I motionen anförs att man från statens sida har bedömt inte kan klara av arkivhållningen utan bett kyrkokommunerna om hjälp.Motionärerna erinrar om att de i annat sammanhang yrkat att beslutet om attflytta ansvaret för folkbokföringen till de lokala skattemyndigheterna skallrivas upp. De anför vidare.följande. Enligt vår mening skulle ett beslut om att upphävabeslutet om en ny organisation för folkbokföringen också innebära att en braoch fungerande arkivhållning kan bibehållas. Syftet med förslaget synes enligt utskottets mening varaatt riksdagsbeslutet (prop. 1986/87:158, bet. SkU2, rskr. 2) om att den lokalafolkbokföringen skall skötas av de lokala skattemyndigheterna fr.o.m. den 1juli 1991 skall rivas upp. Regeringen har i kompletteringspropositionen (prop. 1989/90:150, 15 4 s.23) lagt fram förslag om att ett anslag på 370 milj.kr. anvisasför genomförandet av folkbokföringsreformen. Detta förslag 1989/90:KrU29 kommeratt behandlas av skatteutskottet. I sammanhanget kommer skatteutskottet ävenatt ta ställning till under allmänna motionstiden väckta motioner omfrågor rörande folkbokföringen. Den övergripande frågan om ansvaret för denlokala folkbokföringen kommer alltså att behandlas av skatteutskottet. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Krl8 yrkande 5. Utskottet vill i detta sammanhang nämna att regeringen den26 gett organisationskommittén (U 1989:10) för statliga arkivdepåer som har i uppgift att utarbeta en plan för försörjningen av arkivdepåer iuppdrag att beakta även behovet av depåer, personal och övriga resurser somföljer av att kyrkobokföringsarkiven skall föras över till landsarkiven. I propositionen föreslås att beteckningen "svensktarkiv" också i fortsättningen skall skyddas och utgöra en garanti för attarkivmaterielen är typgodkända. Den kraftiga ökningen av arkivhandlingar den årligatillväxten uppskattas till innebär att staten står införuppgiften att organisera den långsiktiga förvaringen av mycket stora volymer avhandlingar. Enligt arkivutredningens beräkningar torde behovet av nya depåerför den civila statsförvaltningen motsvara en ungefårlig kostnadsökning av 10milj.kr. , en siffra som sedan stigertill ca 25 milj.kr. till decenniets slut. Utbildningsministern konstaterar att hanteringen avarkivens depåfrågor kräver stor omsorg för att kostnaderna så långt möjligtskall kunna pressas. skall bl.a. pröva förutsättningarna föratt etablera nya landsarkiv. depåbehov bör också ges en långsiktiglösning. I de ursprungliga direktiven (dir. U 1989:46) anges följande uppgifterför kommittén. Kommittén skall beräkna omfattningen av de nya arkivdepåeroch övriga resurser som krävs för att arkivmyndigheterna skall kunna ta emot deleveranser som statsförvaltningens myndigheter nu och under i första hand dennärmaste tioårsperioden behöver göra. Kommittén bör lägga fram förslag om denya depåernas lokalisering, organisatoriska ram, nödvändiga tidpunkter förfärdigställande samt beräkna kostnaderna för statsförvaltningen. beakta behovet av depåer och övriga resurser förkyrkobokföringsarkiven utifrån de beslut regeringen kan komma att fatta medanledning av det förslag som har lagts fram av organisationskommittén förfolkbokföringen. Beträffande utbyggnaden av landsarkivens depåbehov skallkommit tén pröva lämpligheten av att detta behov tillgodoses genom etablering- 16 en av nya landsarkiv. Förslagen om lokaliseringen av nya depåer skall sammanvägabehoven hos dem som använder arkiven, möjligheterna 1989/90: Kr U29 attsamverka med andra arkivhuvudmän, särskilt primär- eller landstingskommuner,och kostnaderna för etableringar på de orter som aktualiseras för kommittén. I utredningsuppdraget ingår även att göra en avvägning avomfattningen av de arkivhandlingar som kan överföras till mikrofilm, vilket isin tur påverkar lokalbehoven. Kommittén skall också föreslå hur finansieringenav en bred investering i mikrofilmning inom statsförvaltningen skallåstadkommas. Kommitténs förslag till utbyggnadsplan för arkivdepåerfram skall enligt direktiven vara kostnadsberäknat med avseende påsåväl investeringar som driftskostnader och personal. Förslaget skallpresenteras före utgången av . Förslag om utbyggnad av landsarkivorganisationen förs frami en rad motioner. I motion Kr277 (fp) förordas att ett landsarkiv skallinrättas i (yrkande 1). Enligt motion Kr359 (c) bör en utbyggnad avlandsarkivet i komma till stånd. Etablering av ett nytt landsarkiv iJönköping föreslås i motionerna Kr315 (s), Kr316 (m) och Kr235 (fp). Enligtmotionerna Krl5 (fp), Kr208 (c) och Kr211 (s) bör ett landsarkiv förläggastill . Förslagen i motionerna Kr212 (m) och Kr278 (fp, c, mp) syftar tillatt utbyggnaden av vid i skall fullföljas.Motionärerna hänvisar bl.a. till att landsarkivet har behov av ytterligaremagasinsutrymme. Med anledning av motionärernas synpunkter påangelägenheten av en fortsatt uppbyggnad av försvarsvallarna vid slottvill utskottet hänvisa till sitt ställningstagande i denna fråga.I sitt av godkända betänkande 1989/90:KrU9 avstyrkte utskottetmotionsyrkanden om en fortsatt uppbyggnad av men förutsatte att frågankommer att övervägas av när arkivdepåutredningen avslutatsitt arbete. Som utskottet redovisat i det föregående hararkivdepåkommittén i uppdrag att utarbeta en plan för försörjningen avarkivdepåer och att pröva förutsättningarna för att etablera nya arkivdepåer. I avvaktan på resultatet av kommitténs överväganden som äratt vänta anser utskottet att det inte finns anledning förriksdagen att göra något uttalande om utbyggnad av existerande eller etableringav nya landsarkiv. Utskottet avstyrker alltså motionerna Krl5, Kr208, Kr211,Kr212, Kr235, Kr277 yrkande 1, Kr278, Kr315, Kr316 och Kr359. I motion Kr314 (fp) förordas att lokalproblemskall lösas genom en utbyggnad av bergsmagasinen. Motionärerna påpekar att enutbyggnad i en första etapp med skulle innebära att flertaletav de externa depåerna skulle kunna avvecklas. Med anledning av motionsyrkandet vill utskottet peka påatt det i arkivdepåkommitténs uppdrag ingår att lämna förslag till en långsiktig lösning även av depåbehov. Med hänvisning härtill avstyr ker utskottet motionen. 2 1998/90. Rättelse: S. 24 rad 9 och S. 28 rad 11 nedifrån Står: 51078 000 Rättat till: 51 068 000, Arkivutredningenhar i betänkandet (SOU 1988:11) Öppenhet och 1989/90:KrU29 minne.Arkivens roll i samhället bl.a. föreslagit en utbyggnad av landsarkivorganisationen,grundad på länstanken samt att landsarkiv bör inrättas i och . Imotion Krl8 (c) hänvisas till utredningsförslagen som motionärerna anser börgenomföras. Med hänvisning till vad utskottet anfört i det föregåendeom arkivdepåkommitténs arbete avstyrker utskottet yrkandena 2 och 3 i motionKrl8. Arkivens användning och tillgänglighet Utbildningsministern framhåller att en förutsättning föratt arkiven skall kunna uppfylla de angivna verksamhetsmålen är att informationeni arkiven är lättillgänglig. Bakom de värderingar som uttrycks i bl.a.offentlighetsprincipen ligger inte bara rätten att ta del av allmännahandlingar, utan också en insikt om att det är viktigt att den rätten ocksåfaktiskt kan utnyttjas av medborgarna. Medvetenheten inom arkivväsendet om användarfrågornasbetydelse har ökat . Enligt utbildningsministerns mening är denmedvetenheten viktig för grundläggande frågor, såsom arkivinstitutionernassamverkan med forskningsinstitutioner, hur arkiven prioriterar mellan olikauppgifter och hur arkiven anpassar sina öppettider. Det är därför nödvändigt, anser utbildningsministern, attarkivinstitutionernas änvändarservice kompletteras med insatser för att aktivttillhandahålla och marknadsföra arkivinformationen till användarna. I dettasammanhang diskuteras och landsarkivens resursbehov med hänsyntill mer traditionella hjälpmedel som handböcker och arkivguider samtpublicering av viktiga och mer frekvent utnyttjade urkunder. I arkivpropositionenföreslås att särskilda resurser skall anvisas till för dessaändamål. Dessa förslag behandlar utskottet i det följande i samband med förslagom medelsanvisningen till och landsarkiven. Till väsentliga delar måste enligt utbildningsministern enövergång till aktiv änvändarservice inom arkivväsendet ses som enforskningspo-litisk reformfråga. I proposition 1989/90:90 omforskningspolitiken föreslås också att skall få resurser till attutveckla en nationell arkivdatabas ett ADB-baserat register som skall geöversikt och tillgång till de olika delarna av landets samlade arkiv. Dettaförslag behandlar utskottet i sitt betänkande 1989/90:KrU23 om forskning. Behovet av insatser för att öka tillgängligheten i arkivenpåtalas i flera motioner. I motion Kr 13 (m) föreslås att regeringen i nästa budgetproposition skall presentera en plan för en förstärkning av landsarkivens resurser för att möjliggöra arkivens grundläggande för teckningsarbete och öka deras tillgänglighet. Även i motion Kr20 (fp) hävdas att landsarkiven saknar resurser för att utföra förteckningsarbe tet. Motionärerna anser att landsarkiven måste få en personalförstärk- ning. Enligt motion Krl4 (c) har landsarkiven alldeles förknappa perso- 1989/90:KrU29 nella resurser för att kunna uppfylla allade uppgifter som statsmakterna lägger på dem. Motionären förordar därför attarkivens, särskilt landsarkivens, personalsituation blir föremål föröversyn. Enligt utskottets mening är det angeläget att frågan omarkivens änvändarservice uppmärksammas. Detta är viktigt inte minst med hänsyntill att arkiven vid sidan av professionellt bedriven forskning även i ökandeutsträckning utnyttjas av alla dem som vill forska i sin släkt- ellerhembygdshistoria. Utskottet kan ansluta sig till den bedömning som görssåväl i motionerna som i propositionen, nämligen att det är nödvändigt attarkivinstitutionernas änvändarservice kompletteras med insatser för att aktivttillhandahålla arkivinformationen till användarna. Förslag i detta syfte harockså lagts fram i arkivpropositionen och i den forskningspolitiskapropositionen. Med anledning av motionsförslagen vill utskottet erinra omatt i arkivdepåkommitténs uppdrag ingår att föreslå en utbyggnadsplan förarkivdepåer beträffande såväl investeringar som driftskostnader och personal.Utskottet utgår från att kommittén i sina överväganden härvidlag beaktar debehov som finns vid de nuvarande landsarkiven. Utskottet anser därför att någonriksdagens åtgärd med anledning av motionerna Krl3 yrkande 2, Krl4 och Kr20yrkande 2 inte är påkallad. Enligt motionerna Kr225 (c) och Krl6 (fp) börarkivlektorstjänster inrättas vid varje landsarkiv. I motion Kr317 (c, m, vpk)föreslås att försöksverksamhet med arkivlektorer skall bedrivas i projektformunder . Motionärerna lämnar följande motivering. Arkivlektorn skulle förutom egen undervisning om olikakällmaterial också kunna samla ihop och vidmakthålla det existerandekontaktnätet mellan olika typer av forskarmiljöer (släkt-, hembygds- ochhögskoleforskare). Genom att föra fram olila källor i relevanta sammanhangskulle arkivlektorer medverka till att landsarkivens material blev bättreutnyttjat, vilket skulle förbättra kvaliteten i forskningen och servicen åtallmänheten. Liknande synpunkter förs fram i de två övriga motionerna. I motion Krl8 (c) förordas att sju arkivarietjänster skallinrättas. Därigenom skulle det enligt motionärerna bli möjligt för landsarkivenatt förstärka sin service till forskare och utöka sitt öppethållande på helgeroch kvällar. Utskottet vill med anledning av de här aktuellamotionsyrkandena erinra om att i årets anslagsframställning intefört fram förslag om arkivlektors- eller arkivarietjänster. Utskottet är därförinte berett att förorda en förstärkning av landsarkivens personal som föreslåsi motionerna Kr225, Kr317, Krl6 och Krl8 yrkande 4. Dessa avstyrks alltså. I arkivpropositionen påpekas att ett sätt att spridaarkivinformation är genom mikrokort. En omfattande konvertering av äldre kyrkohand lingar har genomförts, och har föreslagit att arbetet drivs 19 vidare med i första hand handlingar ur äldre domstolsarkiv. Riksarkivetbör enligt arkivpropositionen förfoga över medel för att 1989/90:KrU29kunna reproducera arkivhandlingar på mikrofiche. Regeringen föreslår därföratt skall tilldelas en engångsanvisning på drygt 2 milj.kr. Detta förslag behandlar utskottet i det följande.