bet · GD01UU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet instämmer med motionärerna om värdet av att fåtill stånd oberoende årliga redovisningar av situationen för de mänskligarättigheterna i biståndsmottagarländerna. Dessa skulle t.ex. kunna utarbetas isamarbete med den ovan skisserade stiftelsen. Med detta bifaller utskottet yrkande 12 i motion U204,yrkande 14 i motion U641 och yrkande 6 i motion U202 (m). Yrkandena 18 och 22 imotion U246 får anses besvarade. deb att utskottets hemställan i momenten 21 och 22 bort haföljande lydelse: 21. beträffande mänskliga rättigheter att med bifall till yrkande 6 i motion1989/90:U202, yrkande 14 i motion 1989/90:U641 och yrkande 22 i motion1989/90:U246 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 22. beträffande oberoende rapporter om demokratioch mänskliga rättigheter attriksdagen med bifall till yrkande 12 i motion 1989/90:U204 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 11 1989/90. Skuldavskrivning(mom. 26) 1989/90:UU15 deb att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjarmed "För att komma" och på s. 56 slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: bör aktivt medverka till en lösning av deskuldproblem som drabbat många och i synnerhet de fattiga i dessaländer. Nettoflödet av ekonomiska resurser går från fattiga människor iu-länderna till rika människor i i-länderna. anser inte attbiståndsmedel, som är avsedda för de fattiga, skall tillfalla de rika bankernai i-länderna. Det måste därför till en annan finansieringsform än viabiståndsbudgeten. Yrkande 16 i motion U220 tillstyrks. deb att utskottets hemställan i moment 26 bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till yrkande 16 i motion 1989/90:U220 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Metoder att lösa skuldkrisen (mom. 27) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 57 börjarmed "Utskottet välkomnar detta" och slutar med "och motion U214(vpk)" bort ha följande lydelse: Det är viktigt att tar ytterligare initiativ föratt effektivare bidra till en lösning av skuldkrisen. Många är medvetna om attdet är mycket sannolikt att en stor del av skulderna aldrig kommer att betalastillbaka. Den mest realistiska vägen är att inrikta politiken mot enavskrivning av skulderna. Därvid kan nya regler behöva skapas av långivarna.Det är givetvis tillsammans med andra länder som kan arbeta för attlösa skuldkrisen. Särskilt viktigt är det att finna lösningar för de allrafattigaste länderna. Den internationella börshandeln omsätter ca per dag. Om alla länder går med på att beskatta denna omsättning medförslagsvis en promille skulle resurser skapas som kunde användas för attbetala skulder. Idén kan vara värd att granska närmare. Med det ovan anförda tillstyrks yrkandena 4, 5 och 6 imotion U213 (vpk) och motion U214 (vpk). deb att utskottets hemställan i moment 27 bort ha följandelydelse: 27. beträffandemetoder att lösa skuldkrben attriksdagen med bifall till yrkandena 4, 5 och 6 i motion 1989/90:U213 och tillmotion 1989/90:U214 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Deltagandei strukturanpassningsprogram 1989/90:UU15 (mom. 28) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjarmed "Enligt utskottets uppfattning" och på s. 59 slutar med"motion U220 (mp)." bort ha följande lydelse: Den minskning av budgetunderskotten som IMF ordinerat harockså inneburit sänkta sociala utgifter och minskade subventioner tilllivsmedel och tjänster. De kraftiga åtstramningarna har lett till skarpasociala konflikter, polisvåld och undantagstillstånd på sina håll. IMF är en hårdhänt företrädare för fordringsägarnas intressen. Detför mest lämpliga är att avstå från att delta i IMF:sstrukturanpassningsprogram. Med det ovan anförda tillstyrks yrkande 2 i motion U213(vpk) och yrkande 9 i motion U220 (mp). deb att utskottets hemställan imoment 28 bort ha följande lydelse: 28. beträffande deltagande istrukturanpassningsprogram att med bifall till yrkande 2 i motion1989/90:U213 och yrkande 9 i motion 1989/90:U220 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Förändring av strukturanpassningsprogram (mom. 29) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 59 börjarmed "Det finns alltså" och slutar med "i motion U213 (vpk)"bort ha följande lydelse: Det är emellertid inte utan skäl som FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna beslutat ta upp skuldfrågan och anpassningspolitikensom ett brott mot FN-deklarationen om rätten till utveckling. Kritiken somframförs i motion U2I3 har således visst stöd i den internationella opinionen. deb att den del av utskottets yttrande som på s. 60 börjarmed "Det svenska biståndet är inte" och slutar med "motion U251(vpk) avstyrks" bort ha följande lydelse: Det svenska biståndet får inte villkoras av attmottagarländerna gjort överenskommelser med IMF. Med det ovan anförda tillstyrks yrkandena 3 och 7 i motionU213 (vpk), yrkandena 1 och 2 i motion U216 (vpk) och yrkande 2 i motion U251(vpk). Yrkande 1 i motion U213 (vpk), berörd del av yrkande 32 i motion U204(fp) och yrkande 3 i motion U244 (c) får anses besvarade. deb attutskottets hemställan i moment 29 bort ha följande lydelse: 1989/90:UUl5 29. beträffande förändring av strukturanpassningsprogramatt med bifall till yrkandena 3 och 7 i motion1989/90:U213, yrkandena I och 2 i motion 1989/90:U216 samt yrkande 2 i motion1989/90:U251 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Alternativ till strukturanpassning (mom. 26 31) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjarmed "Räntor och amorteringar" och på s. 61 slutar med "U220 (mp)avstyrks" bort ha följande lydelse: Räntor och amorteringar på skuldbeloppen har medfört attnettoka-pitalflödet från i-länderna till blivit negativt, dvs.u-länderna betalar mer till den rika världen än de får i bistånd. tunga skuldbörda är en relativt ny företeelse.Bakgrunden till skuldkris är de kraftiga oljeprisökningarna1973/74 och 1979/80, vilka medförde betydande betalningsbalansöverskott iOPEC-länderna. Följden blev ett överskott av s.k. petrodollar i detinternationella finansiella systemet. Dessa lånades ut till mycket förmånligavillkor och utan tillräcklig kreditgranskning. I de finansiellainstitutionerna, bl.a. , uppmuntrades låntagning. Somresultat bl.a. av den amerikanska finanspolitiken höjdes de reala räntorna till710 % . Enligt utskottets mening står det klart att Världsbankensagerande inte alltid stått i överenskommelse med dess instruktion att endastlåna ut till kreditvärdiga, produktiva investeringar och med hänsyn tilllåntagarnas möjlighet att betala tillbaka. Detta gäller i än högre grad deenskilda bankerna. och de privata långivarna måste takonsekvenserna av sitt agerande och genomföra avskrivningar av de fattigasteländernas skulder. Därmed får yrkandena 4, 5 och 6 i motion U213 (vpk), motionU214 (vpk) och yrkande 16 i motion U220 (mp) anses besvarade. För att få tillgång till nya krediter och bistånd tvingasu-länderna att anta s.k. strukturanpassningsprogram, föreskrivna avInternationella valutafonden, IMF. Dessa har till syfte att reformeraskuldländernas ekonomier, avveckla obalanser, uppnå tillväxt och internationellkreditvärdighet. De åtgärder som genomförs är vanligen en liberalisering avhandeln, mer marknadsanpassade valutakurser, en minskning av budgetunderskotten,högre jordbrukspriser som incitament till större produktion, effektivisering avstatliga företag m.m. Programmen har i allmänhet visat sig främja den ekonomiskatill växten på kort sikt men skapar allvarliga sociala problem och kan bli ett hot mot den långsiktiga utvecklingen. De är främst 164 ägnade attöka förmåga att betala sina skulder. Somframhålls i partimotion U244, går åtstramningarna ut /90:UU15 överhälsovård, miljövård, utbildning, byutveckling och livsmedelsförsörjning istorstadsslummen. Detta motverkar direkt uppbyggnaden av ett produktivtnäringsliv. administrativa kapacitet används tilltidsödande förhandlingar i i stället för att ägnas åt att lösa landetskonkreta problem. De makroekonomiska modellerna, som och arbetarefter, bortser från den stora självförsörjningssektorn. Det drabbar särskiltkvinnorna som i beräknas stå för av familjens försörjning medlivsnödvändigheter genom jordbruk och småföretag-samhet i den informellasektorn. Centermotionen U235 tar upp vikten av att u-ländernashandel gynnas. Det är otillfredsställande att biståndspolitik gradvisändrat riktning från att stödja nya ekonomiska världsordning tillkrav på att anpassa sig till den ekonomiska världsordning som passarde rika länderna. biståndsinriktningen bygger i ökande grad påVärldsbankens makroekonomiska analys i stället för ett samarbete i enlighet medu-ländernas egna utvecklingsansträngningar. bar tagit intryck av kritiken och söker läggaett mer långsiktigt perspektiv. Man analyserar den sociala dimensionen men denpraktiska effekten har varit begränsad. Den NGO-arbetsgrupp som är knuten till ärdjupt kritisk. I denna arbetsgrupp ingår Kyrkornas världsråd, den katolskakyrkans internationalis, olika frivilliga organisationer från bl.a.Storbritannien, , , , , , , ,, , , , , , ochZimbabwe. Gruppen menar att det är ekonomiskt självmord föru-länderna att följa strukturanpassningsprogrammen. Det finns inga tecken påatt de negativa effekterna för de fattiga blir tillfålliga, som banken hävdar.De sociala stödprogram som initierar blir punktvisa insatser mestägnade att lugna opinionen och miljöprogrammen blir mest ord, menarNGO-arbetsgruppen. Det är nödvändigt att byta till en ekologiskt ochekonomiskt hållbar utvecklingsstrategi och fokusera egna problemmer än fordringsägarnas. Den lokala befolkningens medverkan är nödvändig.Självförsörjning med basförnödenheter och lokal produktion i småindustrier förden inhemska marknaden måste främjas. bör stödjasydsyd-samarbete, landreformer och en rättvis fördelningspolitik. är som regel själva medvetna om att de måsteändra sin struktur för att utvecklas. De är medvetna om att de behöver eneffektivare administration, mindre byråkrati och mindre centralstyrning. MenVärldsbankens utvecklingsmodell hindrar den sturkturom-vandling de vill arbetaför. och lMF:s strukturanpassningsprogram kankomma i konflikt med biståndspolitiska mål, att främja demokrati, 165 resurstillväxt,ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och poli- 1989/90:UU15 tisksjälvständighet samt en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljöni mottagarlandet. Andra FN-organ har mer konstruktiva utvecklingsstrategier.FN:s ekonomiska kommission för (ECA) har lagt fram en rapport kallad"En Afrikansk alternativram för ett strukturanpassningsprogram försocial-ekonomisk återhämtning och förändring" (AAF-SAP). Den är samstämmigmed den ovan relaterade NGO-arbetsgruppen. kritiserar ochhar utvecklat strategier för Adjust-ment with a Human Face. skriver i sin Trade and Development Report 1989 omstagnation, kaos och reformer i världsekonomin och är starkt kritisk tillvärldsbanksmetoderna och föreslår en särskild strategi för de fattigasteländerna. Nord/1987/88 genomfördes avSvenska Nord/Syd-koalitionen, som är en paraplyorganisation knuten till . Koalitionen arbetar bl.a. för skuldavskrivning, nya former förstrukturanpassningpvogrammen, speciella dragningsrätter för de skuldtyngdafattigaste länderna, för att kvinnoperspektivet skall inkorporeras i alltutvecklingsbistånd på ett synligt och konkret sätt och för attBrundtlandrapporten skall ligga till grund för utvecklingssamarbetet. Dessaförslag överensstämmer med tankegångarna i motion U244. Enligt utskottets mening bör inte koppla sittbistånd till och lMF:s strukturanpassningsprogram. Vi bör göra ensjälvständig analys av problemen tillsammans med och även stödjaländer som inte accepterar strukturanpassningsprogrammen. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkande 3 i motionU244 och yrkande 1 i motion U235. Yrkande 32 i motion U204 (fp), yrkandena 1,2, 3 och 7 i motion U213 (vpk), yrkandena I och 2 i motion U216, yrkandena 9och 17 i motion U220 (mp) och yrkande 2 i motion U251 får anses besvarade. deb att utskottets hemställan i momenten 26, 27, 28, 29,30 och 31 bort ha följande lydelse: attriksdagen förklarar yrkande 16 i motion 1989/90:U220 besvarat med vadutskottet anfört, 27. beträffandemetoder att lösa skuldkrben attriksdagen förklarar yrkandena 4, 5 och 6 i motion 1989/90:U213 samt motion1989/90:U214 besvarade med vad utskottet anfört, 28. beträffandedeltagande i strukturanpassningsprogram attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1989/90:U213 och yrkande 9 i motion1989/90:U220 besvarade med vad utskottet anfört, 29. beträSande förändring avstrukturanpassningsprogram 166. att förklarar yrkandena 3 och 7 i motion 1989/90:U213, yrkandena 1och 2 i motion 1989/90:U216 samt 1989/90:UU15 yrkande 2 i motion1989/90:U251 besvarade med vad utskottet 30. beträffandesociala effekter av skuldsanering att deb bifallerberörd del av yrkande 3 i motion 1989/90:U244, deb förklarar berörd del avyrkande 32 i motion 1989/90:U204 och yrkande 1 i motion 1989/90:U213 besvarademed vad utskottet anfört, 31. beträffandeu-ländernas exportmöjligheter att deb bifalleryrkande 1 i motion 1989/90:U235 och kvarvarande del av yrkande 3 i motion1989/90:U244, deb förklarar kvarvarande del av yrkande 32 i motion1989/90:U204 besvarad med vad utskottet anfört, Multinationella företag (mom. 32) debatt den del av utskottets yttrande som på s. 61 börjar med "Det svenskaintresset" och slutar med "U220 (mp) avstyrks" bort ha följandelydelse: Detär angeläget för att de transnationella företagens makt minskas.Deras makt och möjligheter är långt större än enskilda staters. Detransnationella företagen är ofta ett instrument för överföring avresurser från till i-länder. Härmedtillstyrker utskottet yrkande 17 i motion U220. Berörd del av yrkande 32 imotion U214, berörd del av yrkande 3 i motion U244 samt yrkande I i motion U235får anses besvarade. debatt utskottets hemställan i moment 32 bort ha följande lydelse: 32. beträffandemultinationella företag att med bifalltill yrkande 17 i motion 1989/90:U220 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Kvinnobistånd (mom. 36) Karl-GöranBiörsmark (fp), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 65 börjar med "Vadgäller" och slutar med "anses besvarade" bort ha följandelydelse: kvinnohandläggare har tillsatts på många biståndskon tor i programländerna. Problemet är att dessa oftast är lokalanställda och därmed har lägre status än utsänd personal. En annan nackdel är att lokalanställda inte har samma kontakt med SIDA som de anställda som verkat i . Utskottet menar att kvinnohandläggarna normalt skall vara utsänd personal och att en övergång till ett sådant sysfem successivt skall ske. Utskottet konstaterar vidare att kvinno handläggarna i de flesta fall endast delvis arbetar med kvinnofrågor i biståndet. Uppgifter av annat slag ingår i deras arbete som gör att de ej 167 fullt ut kan ägna sig åtkvinnor i biståndet. Utskottetmenar vidare att ett problem vid bedömningen av kvinno- 1989/90:UU15 biståndetär att statistiken inte är uppdelad på kvinnor och män. Utskottet föreslårdärför att en målsättning för all statistik om utvecklingssamarbete skall varaatt där det är möjligt göra den uppdelad på kön. Enligt utskottet bör SlDA:s kvinnoenhet förstärkas. Dettaär nödvändigt bl.a. för att den skall kunna fungera som sekretariat för SIDA:skvinnoråd, KJB, samt för att få möjlighet att göra en särskildöversyn av det bilaterala kvinnoinriktade biståndet. Kvinnoenheten har en viktig koordinerande roll. Denbevakar att svenska åtaganden förverkligas, SIDA:s handlingsprogram för ettkvinnoinriktat bistånd tillämpas och att deras riktlinjer efterlevs. Därmed tillstyrker utskottet yrkande 34 i motion U204(fp), yrkande 20 i motion U220 och yrkande 4 i motion U244. deb att utskottets hemställan imoment 36 bort ha följande lydelse: 36. beträffande kvinnobbtånd att riksdagenmed bifall till yrkande 34 i motion 1989/90:U204, yrkande 20 i motion 1989/90:U220, yrkande 4 i motion 1989/90:U244 och motion 1989/90:U607 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Programlandssamarbete (mom. 42) och (båda lip) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 68 börjarmed "Utskottet konstaterar att" och på s. 69 slutar med "U241(vpk) avstyrks." bort ha följande lydelse: Enligt utskottet har systemet med programländer mångafördelar. En sådan fördel är att en betydande del av det svenska bilateralabiståndet koncentreras till ett begränsat antal länder. Vi bygger upplandkunskap. Koncentrationen minskar bördan på administrationen. Utskottet kansåledes instämma i de synpunkter på systemet med programländer som redovisas imotion U204. Rörligheten i programlandssystemet bör öka genom att samarbetetas upp med nya länder. Utskottet konstaterar att fruktansvärtinbördeskrig söker nu den nya ledningen i starta en fredlig utveckling ilandet. Ledningen har av många bedömts ha goda förutsättningar för att fålandet på rätt väg och vad gäller demokralimålet torde förutsättningarna iUganda vara bättre än de varit . Utskottet föreslår att Ugandablir nytt programland och tilldelas en landram på 110 milj.kr. Enligt utskottet är det väsentligt att den hjälp Namibiaerhållit under det namibiska folkets frigörelsekamp mot det orättfårdigaapartheidsystemet fortsätter även nu när som nyfödd demokrati skallforma sin framtid. Särskilt i ett inledningsskede fordras det ett omfattandebistånd för att trygga demokratin och det nationella oberoendet. Regeringen harvalt att sätta upp en biståndsram på 100 milj.kr. Mot bakgrund av de storabehoven och den ömtåliga situationen det unga landet befinner sig i under denärmaste åren anser utskottet att biståndsramen för som programlandskall uppgå till 120 milj.kr. Utskottet instämmer i vad som anförts i motion U204 omCosta . Landet har ett utsatt läge i en krigshärjad region och dras med entung utlandsskuld. Att göra till programland skulle bli en starkmarkering till förmån för demokratin och den utvecklingspolitik som förs.Utskottet föreslår därför att blir nytt programland och tilldelas enlandram på 60 milj.kr. Utvecklingen på sedan några år tillbakatillhör det mer positiva som hänt i tredje världen vad gäller demokratisk samhällsutveckling.Utskottet instämmer i den analys av läget på som redovisas imotion U204 och de synpunkter på biståndets innehåll som där framförs.Utskottet föreslår således att görs till nytt programland ochtilldelas en landram på 50 milj.kr. Det är viktigt att etablera ett fungerandesamarbete med lokala enskilda organisationer och uppmuntra svenskafolkrörelser att bedriva ett liknande stöd. bör enligt utskottetengagera sig i . I likhet med motionärerna anser utskottetockså att ett beslut om programlandssamarbete bör följas av åtgärder i syfteatt åstadkomma en långsiktig kunskapsuppbyggnad i om . Enligt utskottets mening bör söka former för ettökat bistånd till . Ett framtida programlandssamarbete bör inte uteslutas.På kort sikt bör ett mer avgränsat stöd ges. Detta kan lämpligen utgå i form avmulti-bi-bistånd. I första hand bör miljöinsatser komma i fråga. Härmed tillstyrker utskottet yrkandena 14, 15, 21, 24, 30,47, 48 och 50 i motion U204 samt yrkande 14 i motion U241. Yrkande 13 i motionU202 samt yrkandena 15, 19 och 20 i motion U241 avstyrks. deb att utskottets hemställan i moment 42 bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till yrkandena 15, 21, 24, 30, 47, 48 och 50 imotion U204, yrkande 14 i motion U241 samt med avslag 1989/90:UU15 påyrkandena 15, 19 och 20 i motion U241 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Programlandssamarbete (mom. 42) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 69 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "U241 (vpk) avstyrks. "bort ha följande lydelse: Utskottet anser emellertid mot denna bakgrund att ländermed behov av starkt och uthålligt stöd bör kunna bli nya samarbetsländer medfastställda landramar. Två sådana aktuella länder är och . Yrkandena 14, 15, 19 och 20 i motion U241 och yrkande 15 imotion U204 tillstyrks. Yrkandena 21, 24, 30, 47, 48 och 50 i motion U204 ochyrkande 13 i motion U202 avstyrks. deb att utskottets hemställan imoment 42 bort ha följande lydelse: 42. beträffande programlandssamarbete att med bifall till yrkandena 14, 15, 19 och 20 i motionU241, yrkande 15 i motion U204 samt med avslag på yrkandena 21, 24, 30, 47, 48och 50 i motion U204 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Projektinriktat bistånd (mom. 43) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 68 börjarmed "Utskottet konstaterar" och på s. 69 slutar med "U241 (vpk)avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är positivt att kunna konstateraatt via projektbistånd stöder sådana nya demokratier som ,, och . En utveckling av projektbiståndet i denriktningen bör ske genom att man undersöker förutsättningar för biståndsprojektockså i andra länder i och som har demokratiseratseller som befinner sig i en sådan process. Det är en riktig princip att inte söka etablera nyaprogramländer. Biståndet bör i stället vara projektinriktat. I bedömningen avprojekten måste självfallet vägas in också projektets påverkan på den allmännasamhällsutvecklingen och om möjligheten att projektet direkt eller indirektunderstödjer en korrupt eller förtryckande regim. Härmed tillstyrks yrkande 13 i motion U202. Yrkande 14 imotion U204 (fp), yrkandena 15, 21, 24, 30, 47, 48 och 50 i motion U204 samtyrkandena 14, 15, 19 och 20 i motion U241 avstyrks. deb attutskottets hemställan i moment 43 bort ha följande lydelse: 1989/90:UU15 43. beträffandeprojektinriktat bbtånd attriksdagen med bifall till yrkande 13 i motion 1989/90:U202 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Obundet bistånd (mom. 44) (), () ochMarianne () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 70 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "anses besvarade" bortha följande lydelse: Bundet bistånd strider mot frihandelstanken.Mottagarlandets valfrihet begränsas. Det riskerar att fördyra de upphandladevarorna, eftersom konkurrensen begränsas. En ökad bindning kan i principbetraktas som ett slags subvention till en produktion som annars inte skullevara konkurrenskraftig. har länge i internationella sammanhang arbetat förobundet bistånd. SIDA beräknar att den bundna delen av varubiståndet 1989/90uppgår till . Utskottet anser att det bundna biståndet i princip böravvecklas. Enligt utskottets mening bör därför regeringen i nästa budgetpropositionåterkomma med förslag till nya riktlinjer för ytterligare minskning av detbundna biståndet. Utgångspunkten skall vara att varubiståndet skall varaobundet och att det skall krävas biståndspolitiska skäl för eventuella undantagfrån denna princip. Härmed tillstyrker utskottet yrkande 7 i motion U204 (fp)och yrkande 8 i motion U220. deb att utskottets hemställan i moment 44 bort ha följandelydelse: 44. beträffandeobundet bbtånd attriksdagen med bifall till yrkande 7 i motion U204 och yrkande 8 i motion U220som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Avbrytande av bistånd till odemokratiska regimer (mom. 46) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 71 börjarmed "Frågan om" och slutar med "motion U628 (fp)" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att huvuddelen av landramsbiståndgår till enpartistater. Innevarande budgetår beräknas av detta bistånd gå till dessa länder. Det kan inte vara rimligt att år ger ett betydande bistånd till regimer som inte visar någon tendens att utveck las i demokratisk riktning. skall därför klart uttala att vi inte avser att ge något bistånd till statsmakten i enpartiländer. Redan nu bör en avvecklingstid aviseras till dessa regimer. de klartbesked om fasta beslutsamhet att stimulera till en 1989/90:UU15 måste helt enkelt stå på medborgarnas sida och inte påregimens sida i enpartistaterna.