bet · GD01UbU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Högskolan kan samverka med samhället i övrigt på flerasätt. Högskolans reguljära organisation kan utnyttjas för uppdragsverksamhetpå såväl utbildnings- som forskningsområdet. Samverkan kan också ske genomenskilda lärares bisysslor. har samverkan i ökande utsträckningfått formen att högskolan medverkar i olika typer av särorganisalioner såsomstifieber, aktiebolag m.m. I forskningspropositionen konstaleras att det ärhögskolestyrelserna som har del samlade ansvaret för den verksamhet som bedrivsinom högskolan. Detta innebär att styrelserna måste ha överblick över helautbildnings- och forskningsverksamheten samt möjligheter att besluta omverksamheten inom hela högskolans ansvarsområde. Om universitet och högskolori ökande omfattning engageras i särorganisalioner blir det enligt regeringensbedömning svårare för styrelserna att utöva sill ansvar på etttillfredsställande sätt. Regeringens grundinställning är därför atl kontakternai första hand bör ske genom den reguljära högskoleorganisationen och inte isärorganisalioner, såsom stiftelser. Universitet och högskolor börfortsättningsvis inte få ingå i stiftelser utan regeringens medgivande i varjeenskilt fall. Av propositionen framgår att regeringen avser att ändrahögskoleförordningen i enlighet med delta. I motion 1989/90:Ubl43 (c) yrkande 4 framhålls att enbetydelsefull form för atl introducera forskningsresultat är att etablera forskarbyarm.m. De kan enligt motionärerna erbjuda en lämplig övergång mellanuppdragsforskning inom högskolans ram och kommersiellt driven verksamhet därforskningsresultat omsätts i produkter och tjänster. Forskarbyarna har också enviktig uppgift i att hjälpa små och medelstora företag utan egen forskning medproduktutveckling. Detta bör ske i nära samarbete med utvecklingsfonden. Utskottet delar regeringens bedömning att kontakternamellan högskola och näringsliv är värdefulla. I likhet med regeringen anserutskottet att sådant samarbete i första hand måste utvecklas Inom ramen förden reguljära högskoleorganisationen. Utskottet har inget att 1989/90:UbU25 invändamot att högskoleförordningen ändras i de avseenden regeringen angivit.Utskottet delar också motionärernas redovisade uppfattning att forskarbyar,science park-anläggningar m.m. är av stor betydelse för högskolans samverkanmed det omgivande samhället. Sådant samarbete bör ske inom ramen för de reguljäraorganisationsformer som gäller för högskoleområdet. Med del anförda avstyrkerutskottet motion 1989/90:Ubl43 yrkande 4. I två motioner efterlyses försöksverksamhet med s.k.vetenskapsbutiker. I motion 1989/90:Ubl40 (c) yrkande 33 framhålls att forskningi dag huvudsakligen bedrivs av organ som har goda finansiella förutsättningar,vilket innebär atl finansiellt svagare grupper inte kan få sina problembelysta. Moiionärerna hänvisar till försök som gjorts med vetenskapsbutiker ibl.a. Dessa fungerar som förmedlare av kontaktermellan forskare, forskarstuderande och olika grupper som har frågeställningarde vill ha belysta. Liknande försök bör göras i och motionärerna villatt anslår I milj.kr. till ett sådant projekt. Liknande tankegångar förs fram i motion 1989/90:Ubl39(vpk) yrkande 12. Resurssvaga grupper såsom fackföreningar, miljögrupper,kvinnogrupper, fredsorganisationer m.fl. har små möjligheter att få forskningutförd av kvalificerade forskare inom högskolan. Motionärerna hänvisar tillpositiva erfarenheter från försöksverksamhet med vetenskapsbutiker iNederländerna, Belgjen, , och . Devanligaste projekten behandlar områden som arbetsmiljö, boende, transporter,miljöfrågor, samt frågor om jämställdhet och kvinnors rättigheter.Försöksverksamhet bör på motsvarande sätt prövas i . Motionärernaföreslår all 15 milj.kr. anvisas för sådan försöksverksamhet. Medlen bördisponeras av forskningsrådsnämnden. Utskottet konstaterar att sådan forskning som de bådamotionerna berör utförs inom högskolan med medel som anvisas av de statligasektorsorganen. Sektorsorganens uppgjft är atl tillgodose bl.a. sådanaforskningsbehov som efterlyses i motionerna. Till uppgifterna för högskolanhör att sprida kännedom om forskning och utvecklingsarbete. En väl utbyggdorganisation med bl.a. kontaktsekreterare har ökat möjligheterna för grupperoch enskilda att ta del av forskningsresultat. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1989/90:Ubl39 yrkande 12 och 1989/90:Ubl40 yrkande 33. 1 motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 14 anförs att denförändring i beskattningen av stifieber och stipendier som diskuteras kan fåtill följd atl resurserna för forskning och forskarutbildning minskar. Eneventuell utökad beskattning bör enligt motionärerna inte utformas så att enresursminskning uppstår. Utskottet anser att det ännu är för tidigt att bedömadenna fråga. Stiftelse- och föreningsskattekommitténs betänkande bereds för närva- 95 Med hänvisning härtill avstyrker utskottet /90:UbU25 motion 1989/90:Ubl25 yrkande 14. I propositionen anför regeringen att de rättsliga ochandra regler som gäller för samhällelig verksamhet i övrigt också skall gällaför forskningen. De etiska bedömningar av skilda slag som måste göras utövervad som formellt regleras måste här liksom i samhället i övrigt göras avdem som på skilda sätt är involverade i verksamheten. Ansvaret för sådanaeliska bedömningar bör inte skiljas från ansvaret i övrigt för verksamheten. Regeringen tillkallade en särskildutredare för att granska vissa forskningseiiska frågor. Utredaren har avgivitbetänkandet (SOU 1989:74) Forskningsetisk prövning organisation, informationoch utbildning. Utredningen har endast arbetat med sådana etiska frågor som kanuppkomma i anslutning till själva forskningsarbetet och som primärt hör sammanmed den forskning som har mänskliga individer som forskningbjekt. I propositionen konstaterar regeringen att den övervägandedelen av all forskning som har människor som forskningsobjekt är medicinsktinriktad. Del var också inom medicinsk forskning som behoven av etiskrådgivning och granskning av uppläggning, syfte och metoder först gav sig tillkänna och konkretiserades i form av utarbetande av forskningsetiska regler ochtillskapande av forskningsetiska kommittéer. Inom den medicinska forskningen har det på forskarnasinitiativ byggts upp en granskningsorganisation som väl läcker den medicinskaforskning som bedrivs. Förutom ell system med regionala forskningsetiskakommittéer knutna till de medicinska fakulteterna finns på central nivåmedicinska forskningsrådets arbetsgrupp för samordning av kommittéernasverksamhet. Dessa kommittéer har en rådgivande funktion. Inom samhällsvetenskaplig forskning, liksom inommedicinsk, måste stundom mycket stora mängder data om grupper av individersamlas in och bearbetas. För att resultat skall kunna uppnås måste uppgifteribland insamlas som spänner över längre tidsperioder. Denna s.k. longitudinellauppläggning är ofta avgörande för möjligheterna att förstå och förklaraorsakerna till olika problem. För etisk prövning av annan forskning än den rentmedicinska finns humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådels () kommitté för forskningsetiska frågor, som dels granskar de projekt för vilka forskningsmedel söks från rådet, dels projekt som remitteras från andra forskningsfinansiärer, t.ex. forskningsrådsnämnden (FRN) och . Delegationen för social forskning (DSF) har också inrättat en kommitté för forskningsetiska frågor för gransk ning av projektansökningar ställda till delegationen. Det nu redovisade innebär alltså atl den medicinskaforskning samt 1989/90:UbU25 annan forskning som får medel från någon avde större forskningsfinansiärerna och innefattar någon form av försök med människor underkastas etiska bedömningar. När det gäller hantering och bearbetning av stora mängderdata som avser uppgifter om människor är regeringens inställning att datalagenbör gälla generellt. Också upprättandel, utnyttjandet och skötseln av registerför forskningsändamål bör prövas i den ordning som gäller för andradataregister. Regeringen erinrar om att den tillsatta utredningen omöversyn av datalagen (Ju 1989:02, dir. 1989:26) avser att la upp datalagens förhållandetill forskning, statistik och massmedier . Regeringen anför vidare att det för hela högskolan måstefinnas genomtänkta former för behandling av etiska frågor i forskningsarbetet.Den lokala organisation som krävs bör utgå från att kommittéers och andraorgans insatser när det gäller forskningsetiska frågor har rådgivandefunktioner. Därmed ankommer del på berörda myndigheter att närmare besluta omutformningen av rådgivande och beredande organ för etiska frågor. De förslagsom den nämnda forskningsetiska utredningen lagt fram anser regeringen ger ettvärdefullt underlag för den fortsatta utbyggnaden av en forskningsetiskgranskningsorganisation. I fem motionsyrkanden föreslås etbka nämnder ellermotsvarande organ. Gemensamt för yrkandena är en mer formellt reglerad institutionän den rådgivande funktion nuvarande kommittéer har. I yrkandena berörs ocksånämndernas funktion och sammansättning. I motionerna 1989/90:Ubl39 (vpk) yrkande 7 och1989/90:Ub752 (vpk) konstateras inledningsvis att de etiska kommittéer som finns, främst i anslutning till medicinsk forskning, enbart har rådgivandefunktioner. Enligt motionärerna är detta inte tillräckligt. I ställetefterlyses forskningsnämnder med ett bredare ansvar. Dessa nämnder bör kunnafinnas såväl lokalt, regionalt som nationellt. I nämnderna skall finnasjuridisk expertis och forskare, men majoriteten skall vara lekmän. Förutomkontroll och tillsyn skall dessa nämnder ha till uppgjft att sprida informationom etiska frågeställningar. Förslag om etiska nämnder förs även fram imotionerna 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 5 och 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 30. skall enligt motionärerna bl.a. ha till uppgift att bedömaforskningens risker i olika avseenden. En annan viktig uppgift är rådgivningtill forskare. I en etisk nämnd skall ingå forskare och representanter församhället. Forskarna bör inte vara i majoritet. I motion 1989/90:Ubl37 (m)yrkande 1 föreslås att etiska kommittéer alltid skall ha status av särskildamyndigheter. Medanledning av motionsyrkandena vill utskottet anföra följande. De kommittéer som förordats av den forskningsetiskautred ningen skall enligt denna endast ha rådgivande uppgifter. frågor måste primärt behandlas inom den reguljära högskoleorganisationen, dvs. av de enskilda forskarna, av arbetsledning och styrelser inom 97 I propositionen ställer sig regeringen bakom dessa 7 1989/90. Även utskottet delar bedömningen alt de etiska 1989/90:UbU25 frågeställningarnaskall behandlas i kommittéer som har en rådgivande funktion. Några nämnder medden mer reglerande funktion som vissa motionärer efterlyser bör således inteinföras. Att kommittéerna förblir beredande och rådgivande organ innebärföljaktligen atl det ankommer på de berörda högskoleenheterna atl besluta omderas utformning m.m. Några centrala föreskrifter I detta avseende bedömerutskottet inte nödvändiga. Som framhållits i den forskningsetiska utredningenfinns det numera god erfarenhet av forskningsetisk prövning. Sammanfattningsvisfinns det därför ingen anledning att införa centrala föreskrifter för enfungerande granskningsorganisation. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1989/90:Ubl37 yrkande 1, 1989/90: Ubl39 yrkande 7, 1989/90:Ubl41 yrkande 5,1989/90:Ub752 och 1989/90:Ub804 yrkande 30. Till de viktigaste uppgifierna för de etbka kommittéernahör information och rådgivning. I motion 1989/90:Ubl20 (fp, s, m, c, vpk)anförs all de etiska kommittéerna måste garanteras ekonomiska resurser så attledamöterna ges möjlighet till nödvändig utbildning i etik och etisk analys.Lekmännen i kommittéerna kan dessutom behöva viss utbildning i vetenskapligmetodik. De kommittéerna bör också ha resurser till att dels följa uppden information och de råd de ger till forskarna, dels medverka i informationtill allmänheten. Utskottet delar motionärernas bedömning att de etiska kommittéernahar en väsentlig funktion att fylla i högskolan. Inte minst gäller dettarådgivning och spridning av information i etiska frågor. 1 del decentraliseradeanslagssystem som gäller för högskoleområdet är del däremot mindrelämpligt att specifikt ange resurser för det ändamål motionärerna efterlyser.Utskottet förutsätter emellertid att de lokala högskolestyrelserna inser viktenav de etiska kommittéernas arbete och alt de också inom ramen för de resurserde disponerar beaktar behoven av utbildning för ledamöterna i de etiskakommittéerna. Med det anförda avstyrker utskottet motion l989/90:Ubl20. I motion 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 6 begärs att riksdagengör ett positivt uttalande om införandet av en etbk kodex för forskare. Utskottet anser i likhet med motionärerna atl en etiskkodex kan lyfta fram problem och vägleda forskare i olika etiskafrågeställningar. Utskottet erinrar om att det under inflytande avHelsingforsdeklaratio-nen 1964 om forskningsetik inom medicinsk forskning ochdess reviderade versioner vuxit fram både allmänetiska och forskningsetiskakommittéer i ett flertal länder i under framför allt . Demöjligheter och risker som uppkom genom datorbaserade personregister leddeockså till ett brett internationellt intresse för integritets-problemen.Internationella regler har också utarbetats bl.a. inom . Det finns i dagsåledes i det internationella forskarsamhället ett flertal rekommendationerm.m. som syftar till att vägleda forskare i etiska frågeställningar. Det är emellertid en uppgift för de lokala högskolemyndigheternaatt utforma de rekommendationer o.d. som 1989/90:UbU25 erfordrasför verksamheten inom högskolan. Med det anförda avstyrker utskottet motion1989/90:Ubl41 yrkande 6. I motion 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 31 efterlysesalternativ till djurförsök inom forskningen. Utskottet delar regeringens inställning att djurförsökbara skall användas i sådan forskning där det är angeläget från allmänsynpunkt att försök utförs, bl.a. med beaktande av betydelsen av den kunskapsom kan vinnas med försöket. Det är således viktigt atl i största möjligautsträckning begränsa användningen av djur för vetenskapligt ändamål. () har till uppgjft all verka för attanvändningen av försöksdjur begränsas genom att främja utveckling avalternativa metoder. har även fortlöpande anslagit resurser . nja utvecklingen av alternativa och kompletterandemetoder till djurförsök. Med det anförda avstyrker utskottet motion1989/90:Ub804 yrkande 31. I motion 1989/90:Ubl41 (mp) yrkande 4 anförs att begreppetforskningsetik måste breddas. Enligt motionärerna måste det också innefattaforskarens lojalitet mot samhället och mot framtida generationer. Utskottet konstaterar att regeringen iforskningspropositionen valt att enbart behandla vissa frågor i anslutning tillforskningsverksamheten, såsom djurförsök, dalaintegritet och frågor inomvårdområdet. I ett vidare sammanhang ingår självfallet också atl etiskt bedömavilka konsekvenser forskningen får för del framtida samhället. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion 1989/90:Ubl41 yrkande 4. I motion 1989/90:Ubl37 (m) yrkandena 25 tas eU antalfrågor upp som rör individers rättssäkerhet i anslutning till forskningsprojektm.m. I yrkande 2 anförs att gällande svensk lagstiftning inte får sältas urspel. I yrkande 3 anförs all begreppet "skada" inte får ges en annaninnebörd inom forskningen än vad som gäller för samhället i övrigt. I yrkandena4 och 5 hemställs att berörda fakulletsanslag skall få användas för nödvändigakontakter mellan individer som deltar i forskningsprojekt och forskare. Utskottet finner inte att bör göra någotuttalande med anledning av motionen, eftersom även forskningen måste omfattasav de lagar och bestämmelser som gäller i samhället. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1989/90:Ubl37 yrkandena 2, 3, 4 och 5. Lokaler och utrustning m.m. Lokaler för forskning och forskarutbildning I propositionen uppskattas kostnaden för de av högskolanslokaler som användstiil forskning och forskarutbildning till ungefår hälften av det totalalokalkostnadsanslaget på innevaran- 99 debudgetår (s. 219). Detta betyder enligt propositionen all lokalkost- nadernautgör av de sammanlagda driftmedlen för forskning. Vidarepåpekas att olika typer av lokalförbättrande åtgärder i många fall harprioriterats högre i högskoleenheternas anslagsframställningar än samtligaandra förslag till förstärkningar. Hänvisning görs också i propositionen tillUHÄ:s och gemensamma prioriteringslista som upptar etttiotal byggnadsobjekl som på olika sätt är betydelsefulla för att förbättraforskningens situation. Regeringens förslag till förstärkning av grundforskningoch forskarutbildning uppgår sammanlagt till 635 milj.kr. Det konstateras medanledning härav i propositionen (s. 220) atl den utökade verksamhet som blirresultatet av denna förstärkning givetvis leder till krav på lokaler,utrustning och inredning. Vidare erinras om att lokalförsörjningen föruniversitet och högskolor liksom för övriga förvaltningsmyndigheterfortsättningsvis skall hanleras i termer av årskostnader (jfr prop. 1989/90:100bil. 9 s. 34). Regeringen föreslår därför i propositionen en successiv ökningtill 45 milj.kr. för att finansiera de ökadelokalkostnader som föranleds av förstärkningsförslagen i propositionen. Avdetta belopp beräknas ca 30 milj.kr. tas i anspråk för de byggnadsobjekt förforskningsändamål som i propositionen föreslås skall föras upp påinvesteringsplanen för treårsperioden. För övriga verksamhetsförändringar undertreårsperioden återstår således 15 milj.kr. för att täcka ökadelokalkostnader. Medlen för ökade lokalkostnader har i propositionen beräknatsunder anslagsposten till regeringens disposition under anslaget E 12. Vissasärskilda utgifter för forskningsändamål. Regeringen föreslår att följande byggnadsobjekt förs upppå investeringsplanen för treårsperioden: - Nybyggnad för ekologi viduniversitetet i -Nybyggnadför matematik och informationsteknologi vid i -Lokalförbättringarvid marinbiologiska fåltstation -Lokalförbättringar vid Kristinebergsmarinbiologiska fåltstation Utskottet anser det i princip tillfredsställande attresurser beräknats i propositionen för de ökade lokalkostnader som blir enföljd av de relativt stora utökningar av forskningsverksamheten som föreslås ipropositionen. Utrustning m.m. för forskning och grundutbildning I propositionen konstateras inledningsvis all utrustningför forsknings ändamål finansieras inom ramen för högskolans fakul tetsanslag och anslagen till forskningsråden (motsv.) saml med forsk ningsrådsnämndens (FRN) särskilda medel för inköp av dyrbar veten skaplig utrustning och i begränsad utsträckning med den s.k. UHÄ-ramen. I vissa fall har också forskningsutrustning finan sierats inom ramen för de regionalpolitiska satsningarna. har sammanlagt 600 milj.kr. enligt en överenskommelse mellan och regeringen 100 givits sombidrag från vissa affärsbanker till utrustning för forsknings- ändamål.Därtill kommer privata donationer till relativt omfattande l989/90:UbU25 belopp (ca150 milj.kr. Enligt propositionen uppgickunder högskolans totala investeringar i forskningsutrustning till ca550 milj.kr. De av forskningsrådsnämnden fördelade medlen för dyrbarvetenskaplig utrustning, den s.k. FRN-ramen, uppgår innevarande budgetår till103 milj.kr. Dessa medel används för nyinvesteringar i forskningsutrustning i första hand för de forskningsprojekt som finansieras av forskningsråden ochmotsvarande. Regeringen konstaterar i propositionen attulrustningsfrågorna även fortsättningvis bör ges hög prioritet. I propositionenföreslås därför att FRN-ramen /91 skall ökas till 226 milj.kr.För de två följande budgetåren föreslås höjningar till 246 milj.kr. 253milj.kr., dvs. en total höjning av beloppet för FRN-ramarna med 150 milj.kr.under treårsperioden. För ökningen om 123 milj.kr. av kostnadsramen för1990/91 beräknas en höjning av anslaget I 2. Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m.m. med 84 milj.kr. utöver de 446 milj.kr. somföreslogs i årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 483485). Detinnebär att regeringen räknat med att cirka två tredjedelar av kostnadsramenkommer all förbrukas under /91. I två motioner, nämligen i 1989/90:Ubl23 (fp) yrkande 8och l989/90:Ubl43 (c) yrkande 14, begärs ytterligare höjningar av FRN-ramen /91. I den förstnämnda motionen begärs en höjning med 25milj.kr. och i den sistnämnda en höjning med 50 milj.kr. Utskottet anser atl den höjning om sammanlagt 150 milj.kr.som i propositionen föreslås för FRN-ramarna under treårsperioden- är väl awägdnär det gäller den typ av utrustning som finansieras från FRN-ramen. Utskottetföreslår således atl avslår motionerna 1989/90:Ubl23 yrkande 8 och1989/90:Ubl43 yrkande 14, båda delvis. Utskottet kommer senare under avsnittet 37 (anslaget I 2)att återkomma till de av regeringen begärda bemyndigandena och anslagsberäkningarna. Basulrustning till forskning liksom utrustning tillgrundutbildning finansieras antingen medelst de medel som står till UHÄ:sdisposition, den s.k. UHÄ-ramen, eller medelst fakultets- och sektorsanslagen.Med UHÄ-ramen, som i propositionen föreslås uppgå till 194 milj.kr. underbudgetåren 1990/91 1992/93, finansieras numera dels ny utrustning till nyaeller utökade verksamheter, dels s.k. riktade utrustningsinsatser tillspeciellt eftersatta områden. I övrigt förutsätts fr.o.m. innevarande budgetårall ersättningsanskaffning av utrustning och även inredning ske inom ramen förbefintliga medel, dvs. inom sektors- och fakultetsanslagen (prop. 1988/89:100bil. 10 s. 483-484). Principen aU resurser för anskaffning av utrustning börvägas mot andra resursbehov torde accepteras av de flesta inom högskolan.Däremot råder delade meningarom huruvida de resurser som finns är tillräckliga för l989/90:UbU25 att med oförändrad verksamhetsvolym ge grundutbildningen ochforskningen en rimlig utrustningsstandard. Svenska akademiska rektorskonferensen har i skrivelse tillregeringen () pekat på den bristpå resurser som enligt rektorskonferensens mening finns inom högskolan förutrustning, men även för ersättningsanskaffning av inredning och mindreombyggnadsarbeten. uppskattar de sammanlagda medelsbehoventill 500600 milj.kr. I eu antal motioner års allmänna motionstidrefereras till rektorskonferensens skrivelse. I motion 1989/90:Ub617 (m)yrkande 2 begärs, liksom för övrigt i motion 1989/90:Ubl25 (m) yrkande 29, ettengångsanslag om 500 milj.kr. för nyanskaffning och ersättning av utrustning.Som en direkt konsekvens härav beräknas i motion 1989/90:Ub825 (m) yrkande 43anslaget 1 2 till 946 milj.kr. i stället för de 446 milj.kr. som föreslås i1990 års budgetproposition. I motion 1989/90:Ub803 (fp) yrkande 24 begärs att15 milj.kr. ytterligare skall anvisas under anslaget I 2 för utrustning tillgrundutbildning, även om motionärerna egentligen anser atl resurserna bordeanvisas under sektorsanslagen. Till utrustning och lokaler förgrundutbildningen föreslås i motion 1989/90:Ub758 (c) yrkande 28 ytterligare 50milj.kr. I motion 1989/90:Ub724 (vpk) yrkande 20 föreslås . påett anslag till UHÄ:s disposition för upprustning av lokaler och utrustning. 1 yrkande 15 i motion 1989/90:Ubl43 (c) föreslås attriksdagen hos regeringen skall begära en plan för en kraftig förstärkning avlokal-och ulrustningsanslagen för forskning och högre utbildning underbudgetåren 1991/92 och 1992/93. En åtgärdsplan för ersättning av försliteninredning vid i begärs i motion 1989/90: Ub723 (fp) yrkande2. Utskottet konstaterar inledningsvis alt del råder olikauppfattningar om hur stora resurstillskott som är rimliga för att i första handtillgodose grundutbildningens behov av utrustning, men också forskningensbehov av tidsenlig basulrustning. UHÄ har i sin anslagsframställning medhänvisning till sina begränsade budgetdirektiv endast fört fram isammanhanget blygsamma förslag om förstärkningar av vissa sektorsanslag för attmöjliggöra en viss ersättningsanskaffning av utrustning till grundutbildningen.Sammanlagt föreslår UHÄ i sitt budgetförslag 29,7 milj.kr. för delta ändamål.