bet · GD01UU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Vad i övrigt framförs i motion U204 om finansiering avlöpande underhåll av biståndsprojekt delar utskottet den uppfattningen att detär orimligt att kräva total driftkostnadsfinansiering av mottagarna motbakgrund av den svåra ekonomiska situation som många befinner sig i. Så skerinte heller, utan driftkostnadsfinansiering kan ingå som en del i biståndet,bl.a. i betalningsbalansstödet och varubiståndet till mottagarländerna. Som utskottet har haft anledning att konstatera tidigareär det självklart att kontakter och relationer med inteenbart kan ses ur ett biståndspolitiskt perspektiv. Liksom relationerna medandra i-länder ses även relationerna med ur ett helhetsperspektiv.För många är biståndets betydelse begränsat. För dessa har handel ochekonomiskt samarbete långt större betydelse än biståndet. För andra däremot ärbiståndet av mycket stor vikt och står för större delen av utifrån tillfördaresurser. För båda grupperna är målet att bli inlemmade i världsekonomin ochbli delaktiga i den internationella arbetsfördelningens och handelns fördelar. Enligt utskottets uppfattning uppfyller de svenskarelationerna till väl kravet på allsidighet och helhetssyn. Naturligtvis upp står situationer där avvägningar mellan olika aspekter på internationel la relationer måste göras, naturligtvis måste prioriteringar göras. Samt liga biståndsmål kan inte alltid tillfredsställas på samma gång utan 41 ibland ges vissa mål större tyngd. Med undantag för behovet av tillväxt, vilket utskottet ser som 1989/90:UU15 oumbärligtfor att de fattigas inkomster skall ökas och för att grunderna för en socialutveckling skall kunna läggas, ser utskottet inget motsatsförhållande mellan desynpunkter som framför på den svenska biståndspolitiken och denpolitik som faktiskt genomförs. I sammanhanget vill utskottet upprepa denståndpunkt som framfördes i förra årets betänkande, nämligen att det inte ärtillväxten som är skadlig utan sättet på vilket den åstadkoms och fördelningenav denna. Det är naturligtvis av stor vikt att samordningen medandra biståndsgivare för erfarenhetsutbyte förbättras för undvikande avmisstag och dubbelarbete. Utskottet utgår från att regeringen så långt möjligtutnyttjar denna självklara väg till ökad effektivisering och kunskap. Behovetav att utvärdera biståndet för höjande av effektiviteten som tas upp i motionU204 uppmärksammas bl.a. i den utredning om organisation och arbetsformer idet bilaterala biståndet som presenterade sitt förslag . Utskottettorde få anledning återkomma till denna fråga när utredningens betänkandeframlagts. Härmed får yrkandena 1 och 2 i motion U204 (fip) ochyrkandena 12, 13, 14 och 19 i motion U220 (mp) anses besvarade. Yrkande 10 imotion U220 (mp) avstyrks. Vad gäller frågan orn att svenskt bistånd skall stödja enutveckling i riktning mot demokrati och marknadsekonomi, vilket framförs i motionU202, får utskottet konstatera att fastslagit att det svenskabiståndet skall användas för att främja en utveckling mot demokrati ochrespekterande av de mänskliga rättigheterna. Därvidlag delar utskottet denuppfattning som framförs i motion U202. Utskottet får vidare konstatera att ettöppet samhälle och en öppen ekonomi i ett längre perspektiv förutsättervarandra och att biståndet på lång sikt skall söka medverka till en utvecklingi denna riktning. Däremot anser utskottet det inte möjligt att på det sätt somframförs i motion U202 uppställa kriterier som demokrati och marknadsekonomisom villkor för statligt biståndssamarbete. Relationen mellan demokrati ochmarknadsekonomi är enligt utskottets uppfattning inte direkt och entydig. Inteheller kommer social utveckling automatiskt i en marknadsekonomi om den intekombineras med en socialt medveten politik. Ett villkorande av biståndet enligt vad som föreslås imotion U202 skulle i det närmaste omöjliggöra bistånd till denkontinent som kanske mer än någon annan behöver vårt bistånd. Enligt utskottetsuppfattning skall de biståndspolitiska målen inte uppfattas som en beskrivningav förhållandena i de länder med vilka vi önskar samarbeta. De skall i ställetvisa på den utvecklingsprocess som vi önskar att biståndet skall främja. Målenskall ge utrymme för biståndssamarbete med länder med skilda politiska system. Utskottet anser även att motion U202 överskattarbiståndets möjlighet att påverka utvecklingen i ett land. Biståndet är endasten av många faktorer som påverkar utvecklingen. Handel och ekonomiskt samarbetehar för många långt större betydelse än biståndet. Historia samtsociala och kulturella traditioner spelar en stor roll. ökadeinternationaliseringen, masskommunikationernas inflytande, . 1989/90:UU15mellanstatliga och mänskliga kontakter påverkar dock långsiktigt utvecklingeni olika länder. I alla länder finns krafter som verkar för demokrati, tillväxtoch social rättvisa. Det är biståndets uppgift att hjälpa dessa krafter. Det ärenligt utskottets uppfattning rörelseriktningen och möjligheten att bidra sommotiverar bistånd. Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U202 (m). Förslaget om att införa nya mått för utveckling ochresurser, som framförs i motion U215, t.ex. U5MR, är som utskottet framförttidigare (1988/89:UU18) intressant som försök att ge underlag för en merrättvisande bild av ett samhälles sociala utveckling än enkla BNP-siffror. Iutvecklingsdebatten och i biståndsorganisationernas praktiska arbete användsockså vid sidan av BNP en rad sociala indikatorer för att mäta utveckling,exempelvis levnadslängd, läskunnighet, hälsotillstånd m.m. Traditionella måttpå tillväxt kan och bör enligt utskottets uppfattning kompletteras med bättremått på miljöförutsättningarna för utveckling, t.ex. ett"miljö-BNP-mått", även om just detta mått är förenat med storatekniska svårigheter. Utskottet anser att mätmetoder för utveckling av typenU5MR, som utvecklats av , miljö-BNP etc, kan användas iutvecklingsarbetet och utgör därvid värdefulla komplement till mertraditionella mätmetoder. Utskottet tror emellertid inte att det i alla delarskall kunna ersätta BNP och andra ekonomiska mått, t.ex. i skuldkrissammanhang. Av ovan anförda skäl avstyrks motion U215 (vpk). Miljö, markvård och energi framför i motionerna U220 och U637 krav påett antal åtgärder som regeringen bör vidta för att miljömålet skall få encentral roll i biståndspolitiken. En framsynt hushållning med naturresursernafår inte komma i skymundan eller enbart avse de fattiga länderna hävdarmotionärerna. Alla biståndsprojekt skall enligt vara förenliga medekologisk balans. I ökad utsträckning bör därför miljökonsekvensbeskrivningaranvändas. bör enligt motionärerna utarbeta ett internationelltmiljöpolitiskt program att underställa för godkännande. Detta skallvara en samlad, övergripande och långsiktig strategi för vår medverkan i detinternationella miljöarbetet. Den skall bl.a. ge som riktlinjer att Sverigeskall verka för ett system för internationell beskattning där länder beskattasav FN utifrån nivån av per capita resursanvändning. Medlen skall användas tillangelägna internationella sociala, ekonomiska och ekologiska insatser. kräver globala insatser för att motverkaväxthuseffekten. bör för detta ändamål bl.a. verka för lägre energianvändning, bättre energiutnyttjande och användande av förnybara energikällor. bör snabbt och i den takt som är möjligt öka stödet till globala 43 markvärdsinsatser och skogsplantering anser motionärerna. skallvidare enligt motionärerna arbeta för att få till stånd internatio- 1989/90:UUl5 nellaavtal för minskning av föroreningsutsläpp i luft och vatten. Vidare anser miljöpartietatt aktivt skall arbeta inom FN för minskat resursslöseri, avvecklingav kärnkraften och för att hejda miljöförstöringen. skall vara detnaturliga samarbetsorganet för miljöfrågor mellan och övriga världen. För att i större utsträckning kunna bistå medatt genomföra miljöinsatser samt för att bevara de tropiska regnskogarnaföreslår motionärerna upprättandet av en utomeuropeisk miljöfond på en miljardkronor. Även (U244) och en enskild motionär (U657fp) tar upp behovet av ökad betoning på miljömålet i biståndet. Alla biståndsprojektmåste enligt planeras med utgångspunkt i miljöaspekterna, ochbiståndet måste syfta till att skapa en uthållig utveckling. Centerpartietanser att regeringen inte prioriterat miljöbiståndet tillräckligt. De resursersom anslagits kvarstår på samma nivå som innevarande budgetår och har därför irealiteten urholkats. vill därför höja miljöbiståndet med 50milj. att delas lika mellan multilaterala och bilaterala insatser påmiljöområdet. tar också i motion U244 upp behovet avu-landsanpassad teknik som kan underlätta en effektivare energianvändning ochundanröja energikris. En annan fråga som tar upp i motionU422 är risken för att jordbruksproduktion och export riskerasgenom den nya bioteknikens utveckling. måste därför medverka tillinternationella överenskommelser för hanteringen av biotekniken, ansercenterpartiet. I enskild motion U657 (fp) hävdas att genom attanta ett miljömål i biståndet förpliktat sig till ett ökat miljöengagemang iu-länderna. Flera konkreta åtgärder måste vidtas, t.ex. att tarinitiativ till en internationell miljöskyddsstyrka för snabba insatser vidmiljökatastrofer i . Motionärerna tar upp vissa angelägna områden därinsatser krävs, exempelvis markförstöring och skogsskövling, skydd förkusthaven och den miljön. Behovet av att miljömålet och det svenska biståndet äveninkluderar arbetsmiljön tas upp i enskild motion U203 (s). Förutom tar moderata samlingspartiet ochenskilda motionärer från (m) och (vpk) upp behovet att verkar förregnskogarnas bevarande. Det föreligger enligt utskottets uppfattning en bredpolitisk enighet om behovet av fortsatta aktiva svenska insatser för att skyddamiljön och skapa en varaktigt hållbar utveckling såväl i somglobalt. Enligt vad utskottet erfar är det också regeringensambition att intensifiera arbetet på samtliga de områden som tas upp i motionerna. Ett aktivt förberedelsearbete pågår t.ex. års 44 om miljöoch utveckling. 1 SlDA:s handlingsprogram på miljöområdet planerasinsatser till stöd för markvård, byskogsbruk, marin miljövård, 1989/90:UU15tropisk skog och våtmarker m.m. Åtgärder planeras mot ökenspridning,industriföroreningar, kemikalier, miljöfarligt avfall m.m. På flera av dessaområden deltar redan aktivt i arbetet på att öka FN:s och övrigainternationella organs insatser och på att generellt se till att miljöhänsyngenomsyrar hela den internationella biståndsverksamheten. Utskottet betonardet fortsatta behovet av en helhetssyn på den internationella miljövården.Denna helhetssyn måste till för att kunna uppnå en hållbar utveckling, dvs. enutveckling som tillfredsställer dagens behov utan att förstöra möjligheternaför framtida generationer att tillfredsställa sina. Detta kan endast uppnås ommiljöförstöring och överutnyttjande av naturtillgångar hejdas. Det är ocksåviktigt att inse att ett meningsfullt miljöarbete i bara kangenomföras om det där finns en medvetenhet om vikten av att prioriteramiljövård. Svenska insatser bör syfta till att skapa en ökad insikt iu-länderna om nyttan och behovet av ett integrerat miljöhänsynstagande. Som utskottet framfört tidigare (1988/89:UU18) bör detsvenska arbetet på detta område inriktas på hjälp till självhjälp och på attmobilisera hela det internationella samfundet i arbetet. Det arbete som bl.a. har lagts ned av och deövriga nordiska länderna på att öka miljömedvetenheten bland såväl givarländersom samt på att få världssamfundet att inse behovet av snabba konkretaåtgärder för att hindra miljöförstöringen går långsamt. Vissa framgångar kanemellertid anses ha rönts. En om miljö och utveckling kommer attäga rum , då bl.a. de frågor som tas upp i motionerna kommer attbehandlas: Skyddet av tropiska skogar, klimatförändringar, ozonskiktet och surnederbörd, vattenfrågor (tillgång och kvalitet), frågor (förorening,förvaltning av kustområden), bioteknologi, fattiga människors närmiljö, giftigakemikalier m.m. Även energifrågorna och utvecklande av nya alternativatekniker som kan främja en varaktigt hållbar utveckling kommer enligt planernaatt tas upp vid konferensen. Redan har förhandlingar påbörjats om internationella avtalför att minska utsläpp av gaser som kan påverka klimatet (t.ex. koldioxid ochmetan), minskning av utsläpp av freoner och åtgärder för att säkerställa denbiologiska mångfalden. spelar naturligtvis en central roll iförberedelserna inför konferensen liksom i FN:s miljöarbete generellt. UNEPutgör i denna kapacitet redan det naturliga samarbetsorganet för miljöfrågor,inte bara mellan och övriga världen utan globalt. Som framgår av propositionen kommer att spela enaktiv roll i förberedelsearbetet inför konferensen. kommer också att verka för att så många som möjligt deltar. Särskilda medel avsätts för detta ändamål enligt vad utskottet erfar. Likaså kommer att fortsatt verka för att skall få ökade resurser, såväl finansiella som tekniska, från världssamfundet för att kunna genomföra miljöinsatser, t.ex. de som förhoppningsvis skall komma att identifieras vid konferensen. Som ovan påpekats är det en svensk 45 ambitionatt bistå med att hjälpa sig själva och att mobilise- 1989/90:UU15 ra heladet internationella samfundet i arbetet. Ökade ansträngningar i denna riktningblir vad utskottet förstår nödvändiga. Utskottet betonar den utomordentligt stora vikt som börläggas vid det internationella miljösamarbetet och då inte minst på den kommandemiljökonferensen. Inför de överhängande hoten mot klimatet, naturresursernaoch den biologiska mångfalden måste konkreta politiska besluta tas som ledertill praktiska resultat. Härmed får yrkandena 11, 15 och 21 i motion U220 (mp),yrkandena 6 och 7 i motion U244 (c), yrkande 1 i motion U422 (c), yrkande 6 imotion U519 (mp) samt yrkande 8 i motion U657 (fp) anses besvarade. De medel för multilaterala och bilaterala miljöinsatser(125 resp. 225 milj. som anslog räcker enligtutskottets uppfattning till för att uppfylla sina syften,nämligen att tjäna som komplement till det integrerade miljösynsätt som skallprägla det svenska biståndssamarbetet. Miljön skall enligt detta synsätt intebetraktas som en särskild sektor utan skall prägla hela biståndsverksamheten.Detta synsätt återspeglas praktiskt i SIDA:s biståndsprogram så till vida attprojekt med miljöanknytning inom ramen för landprogrammen beräknasmotsvara av det totala biståndet till programländerna. Även utöverde regionala programmen ges miljöstöd bl.a. till SADCC och tillMekongkommittén. Även i det multilaterala samarbetet måste enligtutskottets uppfattning detta integrerade synsätt få genomslag, innanomfattande och effektiva internationella insatser på miljöområdet kangenomföras. Det är alltså inte i första hand medel direkt till miljöinsatsersom saknas utan en bättre miljöintegrering i olika internationella organisationer.Som situationen nu är anser utskottet att de föreslagna beloppen förmultilaterala och bilaterala miljöinsatser är lämpliga med tanke på kapacitetenför genomförande både hos givare och mottagare. Utskottet kan därför intetillstyrka att ytterligare medel tas genom en internationell beskattningenligt vad som föreslås i motion U220. Inte heller kan utskottet tillstyrkaskapande av en utomeuropeisk fond uppgående till att bl.a.användas till att bevara regnskogarna. Syftet i sig är visserligen ytterstbehjärtansvärt och det är viktigt att tillräckliga ekonomiska resurser ställstill förfogande enligt vad som utskottet framförde i förra årets betänkande(1988/89:UU18 s. 41 42). Utskottet vill dock inte uttala sig om ett bestämtbelopp utan finner att de anslag som redan finns i budgeten såväl multilateraltsom bilateralt väl kan användas för att stödja FN och de frivilligaorganisationerna, t.ex. den internationella tropiska timmerorganisationen ,i arbetet med att skydda och bevara de tropiska regnskogarna. Härmed avstyrker utskottet yrkandena 6 och 22 i motionU220 (mp) samt yrkande 11 i motion U637 (mp). Bilateralt har såsom utskottet tidigare haft anledningatt konstatera 46 SIDA utarbetat en handlingsplan för att miljöhänsynenskall integreras i heladet svenska biståndet. Enligt denna handlingsplan genomför 1989/90:UU15SIDA miljökonsekvensbedömningar vid biståndsinsatser och landspecifikaanalyser av miljöproblem. Detta arbete bör fortgå och utvecklas. Likaså börstödet till utarbetande av miljö- och naturresursstrategier ökas. Yrkande 2 i motion U220 (mp) får därmed anses besvarat. Skyddet av de tropiska regnskogarna bör enligt utskottetsuppfattning ha fortsatt hög prioriteringsgrad. För en redovisning av detsvenska biståndet på detta område får utskottet hänvisa till förra årets betänkande(1988/89:UU18 s. 41-42). /87 stöder genom SIDA denaktionsplan för de tropiska regnskogarna (Tropical Forestry Action Plan, TFAP)som utarbetas av UNDP, FAO, och det fristående World ResourcesInstitute. Syftet med planen är att utarbeta nationella strategier för enlångsiktig och hållbar användning av skogsresurser. SIDA har deltagit i utarbetandetav en TFAP-plan för . I , och ges svenskt stödtill utarbetande av TFAP-planer. Tropiska regnskogar ingår i det femårigaforskningsprogram om skog och miljö i som SAREC genomför. stöder också ITTO som bl.a. har till uppgift attkanalisera medel till projektverksamhet rörande skogshushållning ochåterplante-ring, ökad vidareförädling inom producerande samt förbättradmarknadskännedom. Vad gäller långivning till länder medregnskog och ursprungsbefolkning får utskottet konstatera att redanverkar i den riktning som föreslås i motionen, dvs. genomgående påpekar behovetav grundläggande hänsyn till miljö och ursprungsbefolkningar innan beslut tasom långivning som kan skada dessa intressen. Genom bl.a. nordiskt agerande harVärldsbankens sekretariat förstärkts på miljöområdet, och en utveckling harinletts mot kraftigt ökat miljöhänsynstagande i bankens verksamhet. Den parlamentariskt sammansatta samlade översyn av detmultilaterala biståndet, som enligt ett beslut av tillsattes år1989, skall bl.a. studera världsbanksgruppens beslutskriterier varvid särskilduppmärksamhet skall riktas på bankens sociala och ekologiska ansvar. Därmed får yrkande 2 i motion U218 (m), motion U247 (m)samt yrkandena 1 och 2 i motion U250 (vpk) anses besvarade med vad utskottetanfört. I motion U250 (vpk) krävs en redovisning av kommersiellaresp. miljöteknikinriktade projekt som medverkat till i Sarawak ochövriga . Enligt vad utskottet erfar har BITS finansierat åttaprojekt som genomförts eller fortfarande pågår i delstaten . Samarbetspart- ners har varit och i ett fall samt från svensk sida SwedPo- wer. Samtliga projekt har legat inom elkraftssektorn och syftar till besparingar i installerad generatoreffekt och effektivare drift. projektbeloppetuppgår till 9,3 milj.kr. Dessa insatser i Sarawak berör på inget vis skogssektorn. De miljöinsatser som BITS genomfört i 1989/'90:UU15 Malaysiahar gällt fiskesektorn. (Svensk partner var .) Det endaskogsprojekt som pågår just nu i avser skogskarte-ring. Insatseravseende bedömning och hantering av giftiga kemikalier skall genomföras undervåren 1990. Ytterligare miljösamarbete studeras . Härmed får yrkande 3 i motion U250 (vpk) anses besvarat. Vad gäller yrkandena i motion U203 (s) om att miljömålet idet svenska biståndet även skall omfatta arbetsmiljön och att organ somförmedlar svenska biståndsmedel även beaktar arbetsmiljöaspekterna i olikaprojekt får utskottet anföra följande: När antog ett femte mål för det svenskabiståndet benämnt "Framsynt hushållning med naturresurser och omsorg ommiljön" (UU 1987/88:20) ingick självfallet omsorgen om arbetsmiljön även idetta mål. Utskottet får dock konstatera att det inte enbart medmiljöinsatser går att komma till rätta med en skadlig arbetsmiljö i u-länderna.Liksom i alla andra sammanhang måste här miljöhänsyn ses som ett av de femmålen som styr det svenska biståndet. Just vad gäller behovet av insatser somfrämjar arbetsmiljön vill utskottet peka på den fara som löper genomatt deras behov av inkomster och industriell utveckling utnyttjas av företagsom vill bedriva miljöfarlig produktion eller produktion under liten elleringen hänsyn till i i-världen etablerade arbetsmiljökrav. Här kan biståndetvisserligen ge ett begränsat bidrag till att stärka förmåga atthävda sina miljöintressen. Det grundläggande problemet är dock ojämlikheten iu- och i-länders ekonomiska styrka en ojämlikhet som måste åtgärdas med andraformer av insatser. SIDA har i sitt arbete bl.a. inom den industriella sektornoch jordbruket i svenska insatser i allt ökande omfattning tagit hänsyn till dearbetsmiljöskadliga effekter som kan bli resultatet. Genom antagandet avmiljömålet och de ökade resurser som SIDA erhåller på t.ex. miljöområdetförstärks dessa insatser. I de miljökonsekvensanalyser och de landspecifikamiljö- och naturresursstrategier som SIDA utarbetar tas, där så är påkallat,hänsyn till de arbetsmiljöeffekter som kan bli resultatet av en insats. I denfortsatta bilaterala miljöplaneringen kommer enligt vad utskottet erfar ökaduppmärksamhet ur miljösynpunkt ges åt vad som kallas den moderna sektorn,t.ex. utveckling och spridning av miljövänlig teknik, förnyelsebaraenergikällor och industriell mijövård. Bl.a. pågår ett projekt i Indienavseende förbättrat miljöskydd vid industrianläggningar. Även i ochTanzania pågår insatser rörande industriell miljövård. I sammanhanget kannämnas att industriprojekt som planeras av numera regelmässigtåtföljs av en miljökonsekvensanalys. Härmed får yrkandena 1 och 2 i motion U203 (s) ansesbesvarade. Demokratioch mänskliga rättigheter 1989/90:UU15 Moderata samlingspartiet framför i motion U202 sin syn påbehovet av demokrati och mänskliga rättigheter i . En grundförutsättningför att skall kunna ta sig ur sin fattigdom är en utveckling motdemokrati och marknadsekonomi, hävdar motionärerna. måste utarbeta enstrategi för hur det svenska biståndet skall kunna stödja en sådan utveckling.Detta innebär bl.a. att inte längre okritiskt får stödja enpartistateroch regimer som inte tar minsta steg i riktning mot demokrati anser moderatasamlingspartiet. Redan nu bör enligt motionärerna en awecklingstid på fem årför det svenska biståndet aviseras till dessa regimer. Vidare framförs i motionU202 att varje beslut om bistånd måste föregås av ett studium om hur de mänskligarättigheterna respekteras i det aktuella landet. Det är viktigt att Sverigeinte stöder de strukturer som gör sig skyldiga till övergreppen eller somunderstödjer dessa, framför motionärerna. Moderata samlingspartiet anser attstödet till frivilliga organisationer och andra krafter som bekämpar brott motmänskliga rättigheter bör vara ett prioriterat område. skall i allthögre grad orientera sina biståndsinsatser till demokratiska länder. Dessabiståndsinsatser kan kanaliseras genom en särskild anslagspost, stöd tilldemokratisk utveckling. Motionärerna föreslår också att ett av mänskliga rättigheter inrättas. Institutetsuppgifter skulle bl.a. vara att studera utvecklingen av de mänskliga fri- ochrättigheterna i våra samarbetsländer och redovisa sina iakttagelser i årligarapporter. bör också verka för att respekten för mänskligarättigheter samt utvecklingen mot demokrati och marknadsekonomi betonas i denutvecklingsstrategi inför 1990-talet som FN skall diskutera vid en extrageneralförsamling , anser moderata samlingspartiet. Även anser i sin motion U204 att stödet tilluppbyggnad av en demokratisk infrastruktur bör få väsentligt ökat utrymme i det svenska biståndet. De insatser som nämner är stöd till förberedelser och genomförande av val, stöd till uppbyggande av demokratiska institutioner såsom lokal självstyrelse, stöd till utveck lingen av fria massmedier och till uppbyggnaden av en oberoende rättsskipning samt förvaltningsbistånd. konstaterar att stöd givetvis inte kan gå till politiska partier i andra länder. Däremot bör stöd kunna gå till opinionsbildande organisationer t.ex. ungdoms- och kvinnoorganisationer, till utgivande av tidningar och tidskrifter etc.