bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt en annan instruktion (statens veterinärmedicinska anstalt) skall beslut om myndighetensanslagsframställning fattas av en annan myndighet(). Detta hängersamman med att verksamheten hos de bådamyndigheterna är samordnade på ett visst sätt. Ytterligare tvåavsteg har gjorts från principen att styrelsen skallbesluta om externa föreskrifter. Det ena () innebär att uppgiften har lagts påmyndighetschefen ensam. Det andra (centrala ) går ut på attstyrelsen skall besluta om särskiltviktiga föreskrifter medan myndighetschefenensam - eller den tjänsteman som han bestämmer - beslutar om Dok: 0098R En annan sak är att ett 30-tal styrelser har fått 1 aga A 16 C möjlighet att inom myndighetendelegera beslutanderätt iföreskriftsfrågor. De flesta bestämmelserna om detta innebär att delegering får ske bara till myndighetens chefoch omfatta bara sådana föreskrifter som inte är av principiell betydelse ellerannars av särskild eller större vikt. En sammanfattanderedovisning av styrelsernas rätt att delegera normgivningskompetens finns i bilaga D. Ett 50-tal av de 109 styrelserna har endast debeslutsfunktioner som anges i verksförordningen (beslut om anslagsframställning, externa föreskrifter m.m.). Ungefär lika många är de styrelser som dessutom skallbesluta i vissa andra frågor. 2.3 Närmare om styrelsernasbeslutsfunktioner i andra frågor än sådana som anges i verksförordningen Vilka styrelser som har beslutanderätt i andra frågor än sådana som anges i 13 § verksförordningen framgår av bilaga E. Där anges också vilka frågor det gäller. En sammanfattning avuppgifterna i bilagan är på sin plats här. Mycket av det som styrelserna skall besluta om och somanges i bilagan gäller fastställande av planer, ramar ochriktlinjer. Bland det 20-tal myndigheter vars styrelser skall besluta om sådant märks brottsförebyggande rådet, beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), och flera andra myndigheterunder försvarsdepartementet, , , , ,statens invandrarverk, kammarkollegiet, , bränslenämnden, elförsörjningsnämnden och energiforskningsnämnden. En del styrelser skall - utöver det som anges i verksförordningen - besluta om framställningar rappnrhpr m.m. till regeringeneller andra myndigheter. Det gäller bl.a. , bankinspektionen, försäkringsinspektionen, dialekt- och ortsnamnsarkivensamt svenskt visarkiv, statens mät- och provstyrelse och . Några styrelser har till särskild uppgift att Dok: 0098R fattabeslut i samband med uppdragsverksamhet som 1989/90:KU30 myndigheten bedriver eller i samband med andra Bilaea A 16 C avtalsom myndigheten ingår. Styrelserna för sta- ° tens förhandlingsnämnd, AMU-styrelsen,kammarkollegiet, och har sådana uppgifter. Följandemyndigheters styrelser skall dela ut forskningsbidrag eller besluta om annatstatligt stöd: brottsförebyggande rådet, styrelsen för u-landsforskning (SAREC), BITS,och statens delegation för rymdverksamhet. En del av styrelsebesluten om statligt stöd har karaktär av sådan myndighetsutövning mot enskilda som avses i 11kap. 7 § regeringsformen. Det har också de beslut om tillstånd, förbud, förelägganden m.m. som skall fattas avstyrelsen enligt instruktionerna för datainspektionen, bankinspektionen, försäkringsinspektionen, lantbruksstyrelsenoch arbetarskyddsstyrelsen. Här kanockså noteras att styrelserna för försvarets personalnämnd och centrala fungerar som besvärsnämnder i vissa ärenden, dvs. prövar överklaganden av andra myndighetersbeslut. Som närmare framgår avbilagan finns det för ett 30-tal myndigheter bestämmelser som ger styrelsenbeslutanderätt i frågor om myndighetens egenorganisation eller administration. I ett 20-tal fall innebär bestämmelserna att det är styrelsen -i stället för som hos en del andra myndigheteren särskild personalansvarsnämnd - som beslutar i sådana personalfrågor som anges i 19 § verksförordningen (skiljande från anställning m.m.). inrättandeav delegationer, referensgrupper och liknande organ inom myndigheten, utseende av ledamöter i dessa eller andra organ som är knutna till myndigheten, inrättandeeller tillsättning av tjänster, omfattningen av undervisnings- och examinationsskyldighetför tjänster som professor, Det finns även ett par mer allmänt hållna bestämmelser enligt vilka styrelserna för myndigheterna AMU-styrelsen ochBITS skall besluta om verksamhetens organisation (AMU-styrelsen) och iviktigare frågor om organisation och Dok: 0098R arbetsformer (BITS). Flertalet av de övriga bestämmelser som finns i de 109instruktionerna och som ger en styrelse särskilda beslutsfunktioner avser tämligen speciella frågor som förslagtill åtgärder med anledning avforskningsrapporter om brott och straff (brottsförebyggande rådet), u-krediter (BITS), vilka myndigheter som skall svara för de vapenfria tjänstepliktigas utbildning (, undersökningar om konkurrens och prisbildning (statens pris- ochkonkurrensverk), granskning och utvärdering av program för kärntekniskverksamhet (). Någrabestämmelser är mer generellt utformade.Styrelsen för respektive flygtekniska försöksanstalten, statens jordbruksnämnd, ,, bränslenämnden, elförsörjningsnämnden och energiforskningsnämnden skall sålunda besluta om följande: Mera betydelsefulla forsknings- och försöksuppgifter samt frågor av större ekonomisk betydelse(flygtekniska försöksanstalten). Viktigare frågor som rör den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten () . Viktigare frågor om användningen av anslag och andra frågor av större ekonomisk betydelse () . Frågorav principiellt intresse (bränslenämnden och elförsörjningsnämnden). Viktigare frågor om planläggningoch genomförande av årgärder (energiforskningsnämnden) . 1989/90:KU30 Bilaga A 16 C De åtta affärsverken - postverket, televerket.Dok: 0098R statensjärnvägar, , luftfartsver- 1989/9():KU30 ket, domänverket,affärsverket FFV och statens BilagaA 16 C vattenfallsverk - har nya instruktioner som skiljer sig till både form och innehåll från vad som gäller för de myndigheter som har behandlatsi avsnitt 2. Den viktigaste skillnaden i detta sammanhang gäller verksamhetsansvaret inför regeringen. I affärsverken ligger huvudansvaret på styrelsen, dvs. på hela gruppen ledamöter. En formell skillnad är att affärsverksinstruktionerna inte hänvisar till I stället innehåller de genomgående egna regler. En del av dessa överensstämmer med regler i verksförordningen. Ett exempel är den regel i 29 § verksförordningen, som säger att det i fråga om varje beslut skall finnas enhandling som utvisar dagen för beslutet, beslutets innehåll m.m. Denna regel har motsvarigheter i alla affärsverksinstruktioner. Affärsverksinstruktionernaansluter alla till statsrådsberedningensförebild för sådana instruktioner. De skillnadersom finns mellan instruktionerna och förebilden och mellan instruktionerna inbördes är inte så stora och hänger naturligen samman med deskiftande förhållanden som råder. Här utesluten; Förebilden kan därför användas också för att se i stället illustrera översiktligt hur affärsverksinstruktionerna är utformade i de delar som det här bilaga A 2. gäller, se bilaga B. Följandeavvikelser från förebilden förtjänar att framhållas. Sjöfartsverketoch luftfartsverket har inga sådana företag som avses i förebildens bestämmelser om affärsverkskoncernen. Detta återspeglas givetvis iinstruktionerna. A andra sidan har dessa båda verk en speciell funktion - sjöfartsinspektionen ochluftfartsinspektionen - för prövning av vissa ärenden som avser myndighetsutövning mot enskilda. Inspektionernaleds av var sin direktör somi dessa ärenden har det ansvar och deuppgifter som verkschefen har i andra ärenden. En liknande specifik reglering av ansvaret för vissa uppgifter finns för . Det gäller de uppgifter på radioområdet som en särskild enhet inom verket (frekvensförvaltningen) svarar för. Enligtinstruktionerna är antalet stvrelseledamö- 1989/90:KU30 ter,inklusive verkschefen men exklusive de perso- RilQoa A lAr' nalföreträdare somockså ingår i Diidgd/\ lo < affärsverksstyrelserna, högst 9 för postverket, , domänverket och affärsverketFFV, högst 7 för ,luftfartsverket och , minst 6 och högst10 för . När det gäller de uppgifter som styrelserna skall syssla med särskilt nämnerinstruktionerna för postverket och affärsverket FFV bl.a. "finansförvaltningen" . Från verksledningssynpunkt finns detanledning att skilja mellan myndigheter som lyder direkt under regeringen ochmyndigheter som lyder under andra myndigheter. 4.1 Myndigheter som lyder direktunder regeringen Verksledningsbeslutet tar sikte närmast påstörre centrala myndigheter som skallha en lekmannasty-relse. De myndigheter som har en sådan styrelse har behandlats i det föregående. Blandstörre centralmyndigheter med en annanledningsstruktur märks generaltullstyrelsen och des.k. stabsmyndigheterna, dvs. statskontoret, och . Frågan om oeneraltullstyrelsen skallha en styrelse bör tas upp när skall få en ny instruktion i samband med vissa andra aktuella organisationsändringar. Enligt de nya instruktioner för stabsmyndigheterna som har beslutats skall lekmän delta i dessa myndigheters verksamhet. Lekmännens funktion ärhär enbart rådgivande. Flertalet av de övrigamyndigheter som lyder direkt under regeringen och som har fått nya eller ändradeinstruktioner efter verksledningsbeslutet utgörs av små nämndmvndiaheter.. Översynen i dessa fall har varitinriktad i första hand på att, inom ramen för den rådande arbetsfördelningen inom Dok: 0098R myndigheten,klargöra vem eller vilka som har 1989/90:KU30 ansvaretför verksamheten inför regeringen. Bilaga A 16 C Utmärkandeför nämndmyndigheter är att deras beslutanderätt i princip utövas av flera personer gemensamt. Då är det naturligt att också ansvaret för verksamheten i princip ligger på hela gruppen av ledamöter och alltså inte på enbart nämndens ordförande eller på den som är chef för nämndens kansli. Bestämmerlserom detta har tagits in i instruktionerna, ofta i form av hänvisningar till bestämmelser i verksförordningen efter mönster av statsrådsberedningens förebild för nämndinstruktioner, se bilaga B.Avvikelser från förebilden har gjorts bl.a. för sådana nämnder som inte har något eget kansli . För nämnder med en funktion som liknardomstolarnas har regleringen av verksamhetsansvaret begränsats till att gälla administrativa frågor. 4.2 Myndigheter som lyder underandra myndigheter Till denna grupp av myndigheter hör regionala och lokala myndigheter inom en verksorganisation(t.ex. länsskattemyndigheterna som är regionala myndigheter underriksskatteverket), myndigheter som annars har en annan myndig het somchefsmyndighet (t.ex. statens rättskemiska laboratorium som har som chefsmyndighet). Översynen av instruktionerna för dessa myndigheter har till stor del varit av författningsteknisk natur. Desynpunkter som ligger bakom verksledningsbeslutet gör sig inte gällande på samma sätt här som när det är fråga om myndigheter direkt underregeringen. De flesta ändringar som har gjorts i instruktionerna går ut på att hänvisningar till vissa bestämmelser i allmänna verksstadgan ersätts med hänvisningar till motsvarande bestämmelser i verksförordningen. PERSONALFÖRETRÄDARE OCH 1989/90: KU30 Bilaga A 16 C Samtidigtmed verksförordningen har regeringen beslutaten personalföretrada rförordning (1987:1101), se bilaga F.Förordningen tillämpas pä en myndighet om regeringen har besämt det i t.ex. myndighetensinstruktion. I instruktionerna har regeringen bestämt att personalföreträdarförordningen skall tillämpas på ett SO-tajiePynäigheter med styrelse enligt verksförordningens modell, åtta andra centrala myndigheter, nämligen generaltullstyrelsen, ,arbetsmiljöfonden, de tre stabsmyndigheterna, följandegrupper av regionala myndigheter inom en verksorganisation: länsskattemyndigheterna,kronofogdemyndigheterna, länsarbetsnämnderna och AMU-myndigheterna i länen. Bestämmelserom att en myndighet skall ha personal ansvarsnämnd - dvs. en särskild nämnd inom myndigheten för prövning av sådana personalfrågor som anges i 19 § verksförordningen (skiljande från anställning m.m.) - finns iinstruktionerna för affärsverken och de flesta andra större centrala myndigheterna.Sammanlagt finns det ett 80-tal sådana nämnder hos myndigheterna. Hos ett 20-tal av de myndigheter som har en styrelseenligt verksförordningens modell skall i stället styrelsen fungera sompersonalansvarsnämnd (jfr vad som sagts om detta iavsnitt 2.3). Personalansvarsnämnderna hos en del myndigheter som har underlydande myndigheter skallpröva personalansvarsfrågor också för anställda vid de underlydandemyndigheterna. Även i några andra fall förekommer det att en 1989/90:KU30 myndighetspersonalansvarsnämnd är personal- Bilaea A 16 C ansvarsnämnd även för en annan myndighet.Perso-nalansvarsnämnden vid skall t.ex. pröva personalansvarsfrågor för anställda vid myndighetenTomtebodaskolans resurscenter. Nästanalla myndigheter som har personalansvarsnämnd har också personalföreträdare. Ett undantag är . Där finns personalansvarsnämnd men inte personalföreträdare. Enligt personalföreträdarförordningen ingår personalföreträdarna som ledamöter i personalansvarsnämnden. I myndigheter där styrelsen fungerar sompersonalansvarsnämnä är de ledamöter 1 styrelsen när den behandlar personalansvarsfrågor. Personalanvarsnämndernas storlek varierar från myndighet till myndighet. består den -förutom av personalföreträdarna - av myndighetens chef och några tjänstemän närmast under myndighetschefen. Myndighetschefen är nästanalltid självskriven ordförande i personalansvarsnämnden. Undantag: 1 några av personalansvarsnämnderna vid affärsverken (postverket, , affärsverket FFV) är i stället en annan chefstjänsteman ordförande. 1989/90: KU30 till bilaga A 16 C Myndigheter som har en styrelse enligt verksförordningens modell. Styrelsernas storlek, sammansättning och mandatperiod Om något annat inte anges i kolumnen"Annan ordförande än chefen", ärmyndighetens chef självskriven styrelseordförande. Om något annat inte framgår av kolumnen "Anmärkningar" ärmyndighetens chef den enda tjänstemannenhos myndigheten som är självskriven styrelseledamot, anger det föreskrivnaantalet ledamöter endast en övre gränsför styrelsens storlek, skall det inte utses någraersättare för andra ledamöterän chefen, anger instruktionen i frågan om mandatperiodens längdendast att a;;dia styrelseledamöter än chefen utses "för en bestämd tid". Myndigheter (grupperade efter Antal le- Annan ord- Anmärkningar departementstillhörighet) damöter förandeän högst chefen Styrelsen för internatio- 12 nell utveckling (SIDA) Styrelsen för u-landsut- 11 ja bildning i ( Styrelsen för u-lands- 12 ja forskning (SAREC) Beredningen för internatio- 10 ja nellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITS) 1989/90:KU30 Underbilaga Ctill bilaga A 16 C Myndigheter (grupperade efter Antal le- Annan ord- Anmärkningar departementstillhörighet) damöter förande än Styrelsen för psykologiskt 9 försvar Försvarets forsknings- 10 anstalt Försvarets rationalise- 10 ringsinstitut Nämnden förvapenfiiut- 8 bildning Statens väg- och 9 trafikinstitut 1989/90:KU30 Underbilaga C tili bilaaa A 16 C Myndigheter (grupperade efter Antal le- Annan ord- Anmärkningar departementstillhörighet) damöter förande än högst chefen Statensmeteorologiska och -hyörolocjiska institut Universitets- och 10 högskoleämbetet Statenspsykologisk-peda- 6 gogiska bibliotek 7 ja a. Fixt antal för fysik ledamöter b. Förordnandetid bestämd i instruktion' 1989/90:KU30 Underbilaga C till bilaga A 16 C Myndigheter(grupperade efter Antal le- Annan ord departementstillhörighet) damöter förande än högst chefen Insitutet för rymdfysik 8 Dialekt- ochortsnamns- 6 arkiven samt svenskt visarkiv och 10 statens historiska museer Livrustkammaren,Skoklos- 7 ters slott och Folkens museum- etnogra- 7 fiska Arkivet för ljud och bild 6 Förordnandetid bestämd i instruktionen Förordnandetid bestämd i instruktionen 19 1989/90. 1989/90:KU30 Underbilaga C till bilaga A 16 C Myndigheter (grupperade efter Antal le- Annan ord- Anmärkningar departementstillhörighet) damöter förande än högst chfiieu Statensveterinärmedi- 7 ja cinskaanstalt Dessutom finns er sättare Dessutom finns er sättare a. Överdirek tören själv skriven ledamo Dessutom finns er sättare 1989/90:KU30 Underbilaga C till bilaga A 16 C Myndigheter(grupperade efter Antal le- Annan ord- Anmärkningar departementstillhörighet) damöter förande än höost chefen Statensråd för byggnads- 11 forskning Styrelsenför teknisk 11 utveckling Statensmät- och provsty- 10 relse Statensdelegation för 7 rymdverksamhet Patent-och rigistrerings- 9 verket 1989/90:KU30 Underbilaga C till bilaga A 16 C Myndigheter (grupperade ef ter Antal le- Annan ord- Anmärkningar departementstillhörighet) damöter förande än höost chefen Statens löne- och 9 pensionsverk Statens pris-och 10 konkurrensverk Statens strålskydds- 10 institut 1989/90: KU30 Underbilaga D till bilaga A 16 C Styrelser med rätt att delegera normgivningskompetens Om något annat inte anges i kolumnen"Anmärkningar", får delegering ske bara tillmyndighetens chef och omfatta bara sådana föreskrifter som inte är av principiell betydelse ellerannars av särskild eller större vikt. Myndigheter(grupperade efter departementst i 1Ihöriohet) Styrelsen har en i princip obegränsad rätt att överlåta till de branschstyrelser somfinns inom myndigheten att besluta föreskrifter om ransonering och annan nä ringsreglering 1989/90:KU30Underbilaga D till bilaga A 16 C Myndigheter (grupperade efter departementstillhöriahetl Styrelsen har en i princip obegräsad rätt att överlåta till myndighetschefen attbesluta föreskrifter på högskolans område Myndighetschefen har rätt att vidaredelegera till någon annan tjänsteman 24. statensmät- och provstyrelse Möjlighetenatt delegera gäller föreskrifter om sådan uppgiftsskyldighet som inteinnebär någon väsentlig förändring för uppgiftslämnaren Myndigheter (grupperade efter Anmärkningar departementstillhörighpt MilJö- ochenergidepartementet 26. 1989/90: KU30 Underbilaga D till bilaga A 16 C 1989/90: KU30 Underbilaga E till bilaga A 16 C Styrelsernas beslutsfunktioner i andra frågor än sådana som anges i 13 § verksförordningen Myndigheter(grupperade efter Styrelsen skall besluta i följande departement st i llhörichetl frågor Förordnande av ledamöter i de delegationer som är knutna till rådet Treårig verksamhetsplan för rådets projekt samt årlig komplettering och revidering av denna Förslag till åtgärder med anledning av rapporter från rådets forsknings-, utrednings- och informationsverksamhet Beslut om bidrag till enskilda för forskning och utredning, om frågan inte är av mindre ekonomisk betydelse Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) Mandat och sammansättning för de vetenskapliga referensgrupperna för SAREC:s stöd till svensk u-landsforsk ning Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen Verksamhetens inriktning och omfatt ning i olika samarbetsländer Enstaka insatser i som inte tidigare erhållit stöd från BITS d Viktigare frågor om BITS organisation och arbetsformer a. Programplanering för myndigheten Riktlinjer för hur myndighetens uppgifter skall prioriteras 1989/90:KU30 Underbilaga E till bilaga A 16 C Myndigheter (grupperade efter Styrelsen skall besluta iföljande depaitementstillhörighet) tfågor . . Perspektivstudierenligt 12 § 1 beredskap förordningen 1986:294 om ledning och samordninginom totalförsvarets civila del b. Programplan för den civila delen av totalförsvaret Styrelsenför psykologiskt Programplanering för myndigheten försvar Försvarets forsknings- Programplanering för myndigheten anstalt Försvarets rationalise- Programplanering för myndigheten ringsinstitut Försvarshögskolan a. Programplanering för myndigheten Allmän inriktning av utbildningen c. Viktigarefrågor om kurs- och studieverksamheten Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen a. överklaganden av beslut i ärenden Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen Flygtekniska försöks- a. Mera betydelsefullaforsknings anstalten och försöksuppgifter Frågor av större ekonomisk betydelse Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen a. Vilkamyndigheter som skall svara bildning för de vapenfria tjänstepliktigas Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen 1989/90:KU30 Underbilaga E till bilaga A 16 C Myndigheter(grupperade efter departementstillhörighet) Styrelsenskall besluta i följande frågor Framställningar till regeringen i författningsfrågoi som är av större vikt eller principiell betydelse Överlämnande till regeringen av utvärderingsrapporter och liknande redovisningar som avser att belysa utveckligen och behovet av åtgärder c. Tillsättning av tjänsterhos de allmänna försäkringskassorna Kominun ikationsdepartementet 16. Drift- och underhållsplaner för statens spåranläggningar samt sådana investeringsplaner för anläggningarna som upprättas med anledning av regeringensplaneiingsdirektiv Långsiktiga planer för driften av allmänna vägar som verket svarar för Andra investeringsplaner som upprättas med anledning av regeringens planeringsdirektiv Hur de medel som anslås för byggande av länstiafikanläggningar skall fördelas mellan länen Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen Ramar och riktlinjer för upptagande av län och förvaltning av statens skul Viktigare frSgor om tjänstetill sättning 1989/90:KU30 Underbiiaga E till bilaga A 16 C Myndigheter (grupperade efter Styrelsen skall besluta i följande departementsti llhörighetl frågor Viktigare frågorom samordning av bolagsstämma med bankaktiebolag m.m. Tillstånd eller förbudsom är av principiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt Anmälan till regeringen om förhållande som kan föranleda återkallelse av oktroj för bank Tillstånd eller förbudsom är av principiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt Anmälan till regeringen om förhållande som kan föranleda att koncessionen för ett försäkringsbolag återkallas natureller större ekonomisk betydelse somavses i 19 § för fysik verksförordningen Personalfrågor som avses i 19 § Centrala studiestöds- a. Alla slags föreskrifter som ärav nämnden principiell betydelse eller av b. sådana överklaganden av vuxenutbildningsnämndernasbeslut som är av principiell betydelse eller avsärskild vikt Inrättande av särskildaorgan med beslutanderätt i styrelsens ställe i ärenden som styrelsen anger 1989/90:KU30Underbilaga E till bilaga A 16 C Myndigheter (grupperade efter Styrelsen skall besluta iföljande departementstillhörighet! b. Statligabidrag till kulturell verksamhet c. Densammanfattande bedömning som enligt instruktionen skall göras i anslutning till rådets förslag till anslagsframställning Dialekt- och ortsnamns- a.Framställningar till regeringen arkiven samt svenskt Frågor om användning av anslag och andrafrågor av större ekonomisk betydelse c. Tillsättning av tjänster som arkivchef, förste arkivarie och arkivarie Personalfrågor som avses i 19 § verksförordningen Svensktbiografiskt Personalfrågor som avses i 19 § lexikon verksförordningen Livrustkammaren,Skoklos- Personalfrågorsom avses i 19 §ters slott ochHallwylska verksförordningen Indelningen i ämnesområden och inrättande av ämneskollegier inom myndighetensforskningsavdelning b. Utseendeav prefekt Frågor som rör omfattningen av un dervisnings- och examinationsskyldig het för tjänst som professor d. Utseendeav sakkunniga som i ärenden om professorstillsättning skall yttra sig över de sökandes vetenskapliga kompetens Statenssjöhistoriska Personalfrågor som avses i 19 § museum verksförordningen Folkensmuseum - etnogra- Personalfrågor som avses i 19 § fiska verksförordningen 1989/90:KU30 Underbilaga E till bilaga A 16 C Myndigheter (grupperade efter Styrelsen skall besluta i följande departementstillhörighet) frågor Viktigare frågor om användningenav byggnadsforskning anslag och andra frågor av större Inrättande av tjänstersom professor c. Tillsättning av doktorandtjänster d. Utseendeav ledamöter i de rådgivande sakkunniggrupper som är knutna till myndigheten Statens mät- och provsty- a.