bet · GD01FiU22 · 1989-12-31 00:00:00 — Statistikfrågor (prop. 1989/90:100 bil. I detta betänkande behandlar utskottet anslagen tillstatistiska centralbyrån och till folk- och bostadsräkningar. Utskottettillstyrker anslagen i propositionen. 1 betänkandet behandlas 22 motioner om bl.a. företagensuppgifts-lämnande, om krav på tioåriga intervall i folk- och bostadsräkningarnaoch om en utvidgad statistikproduktion inom en mängd områden. Utskottet behandlar även motioner i vilka föreslås attnationalräkenskaperna skall kompletteras med räkenskaper över miljö- ochnaturresurser. Motionerna avstyrks med motiveringen att regeringen redanpåbörjat detta arbete. kommer en utredning om en komplettering avnationalräkenskaperna med miljö- och naturresursräkenskaper att tillsättas. Följande reservationer har avlämnats: -Gröna nationalräkenskaperoch ett nytt tillväxtbegrepp (c, vpk, mp) -Konsumentprisindex (c, vpk, mp) - Regionalvälfårdsstatistik (vpk, mp) - Det obetaldaarbetet i nationalräkenskaperna (mp och , c) -Jämställdhetsstatistik(mp) -Statistiköver kooperativ verksamhet (c, vpk, mp) - Företagensuppgiftslämnande (m, fja, c), (mp) -förvaltningsanslag (m), (fJ3, mp) -Intervall för framtida folk- och bostadsräkningar (m, fp, mp) I betänkandet behandlar utskottet deb proposition 1989/90:100 bilaga 15 ,i vad avser Litt. C Personalpolitik, statistik m.m. i vad avser punkterna C 2,C 3 och C 17, i /90. 1989/90 FiU22 debde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1989/90:FiU22 1989/90:Fi212 yrkande 12, 1989/90:Fi213 yrkande 4, l989/90:Fi401, 1989/90:Fi402,1989/90:Fi403, 1989/90:Fi404, 1989/90:Fi405 yrkande 1, 1989/90:Fi406, 1989/90:Fi407, 1989/90:Fi411 yrkandena 1-4, 1989/90: Fi413, 1989/90:Fi4l4 yrkandena 1-2, 1989/90:Fi415, l989/90:Fi417, l989/90:Fi418, 1989/90:Fi419, 1989/90:Fi420, 1989/90:Fi507, 1989/90: Fi520yrkande 1, 1989/90:Fi704 yrkande 2, 1989/90:Fi707 och 1989/90: Regeringen föreslår i proposition 1989/90:100 bilaga 15() deb under punkt C 2 (s. 3343) attriksdagen till : Statistik, register och prognoser /91 anvisar ett ramanslag på , deb under punkt C 3 (s. 4344) attriksdagen till : Uppdragsverksamhet för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på , deb under punkt C 17 (s. 59) attriksdagen till Folk- och bostadsräkningar för /91 anvisarett reservationsanslag på . Gröna nationalräkenskaper och ett nytt tiilväxtbegrepp 1989/90:Fi212 av m.fl. (vpk) vari yrkas 12. att hos regeringen begär förslag till ettsocialt och ekologiskt inriktat "BNP"-mått enligt vad i motionenanförts. l989/90:Fi213 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gröna nationalräkenskaper. 1989/90:Fi401 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommått på välståndsutvecklingen som tar hänsyn till naturresurser och förändringari miljön. 1989/90:Fi411 av och ()vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillväxt skall redovisas i reella tal av ettframräknat basvärde av BNP med omgående verkan. 2. att begär att regeringen tillsätter en utredning vars 1989/90:FiU22 första uppgift skall vara att ta fram förslag till beräkning av NNP enligt 3. att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att ta fram"gröna räkenskaper" i form av en samhällelig balansräkning, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att viainternationella förhandlingar sprida de framtagna beräkningsmetoderna. 1989/90:Fi414 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts för att ta framett nytt tillväxtbegrepp, 2. att riksdagenhos regeringen begär att direktiven innehåller att delrapporter publiceras såatt en kontinuerlig debatt kan föras såväl inom som utom utredningen. 1989/90:Fi726 av m.fl. (c) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo822 yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gröna nationalräkenskaper. 1989/90:Fi418 av och ()vari med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So312 yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett konsumentprisindex rensat från tobakspriserna. 1989/90:Fi419 av () vari med hänvisningtill vad som anförts i motion 1989/90:Sk692 yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inledaöverläggningar med berörda parter för att skapa ett nytt prisindexsy-stem därinte alkoholpriser ingår. 1989/90:Fi420 av m.fl. (m, s, fp, c,vpk, mp) vari med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So538 yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om exkludering av tobakspriser i prisindex. 1989/90:Fi507 av m.fl. (mp) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So434 yrkas att riksdagenger regeringen i uppdrag att utarbeta direktiv för att tobak inte skall varainkluderat i prisindex för att inte prishöjningen skall vara inflationsdrivande. l989/90:Fi707 av och () vari -med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So219 yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt alkohol inte skall vara inkluderad i prisindex. Regionalvälfärdsstatistik l989/90:FiU22 1989/90:Fi415 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokal och regional välfårdsstatistik. Det obetalda arbetet i nationalräkenskaperna 1989/90:Fi417 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt värdet av det obetalda arbetet tas med i nationalräkenskaperna. 1989/90:Fi402 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att vid prioritering av SCB:s verksamhet beakta statistik rörandejämställdheten inom näringslivet. Statistik över kooperativ verksamhet 1989/90:Fi407 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av åtgärder för att utveckla statistik över kooperativ verksamhet. 1989/90:Fi404 av m.fl. (fp, m, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående en precisering i lagar och förordningar av de uppgiftermyndigheter har rätt att samla in. 1989/90:Fi406 av m.fl. (fp) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N223 yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande aven delegation för att begränsa krångel och byråkrati. 1989/90:Fi520 av m.fl. (m) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K434 yrkas 1. att hos regeringen begär tillsättande aven delegation i syfte att föreslå minskningar av uppgiftslämnandet i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90:Fi704 av m.fl. (m) vari medhänvisning till vad som anförts i motion l989/90:Sk320 yrkas 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts angående myndigheters krav på uppgiftslämnande från företag. Partisympatiundersökningar l989/90:FiU22 1989/90:Fi403 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen under anslaget C 2. : Statistik, register ochprognoser för /91 anslår . 1989/90:Fi413 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att ges i uppdrag attinom ramen för sitt anslag genomföra en partisympatiundersökning även . Folk- och bostadsräkningar (FoB) l989/90:Fi405 av m.fl. (fp) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K410 yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tioåriga, enkätbaserade folk- och bostadsräkningar. Inriktningen av () verksamhet I propositionen föreslås att den av SCB föreslagnainriktningen i enlighet med huvudförslaget i SCB:s anslagsframställning läggstill grund för en treårig budgetram. Inom ramen för detta förslag har SCB gjortvissa neddragningar men även utbyggnader och förbättringar av statistiken.Därutöver föreslås i propositionen att medel ställs till förfogande försärskilt prioriterade områden som rör -ekonomi, bl.a. innebärande enförbättring av nationalräkenskaperna, -fördelningspolitik, bl.a. innebärande enförbättring av statistiken och en utveckling av en modell för att analysera skattereformernas fördelningseffekter, -miljöområdet, bl.a. medelsförstärkning för framtagning av statistik över avfall, utsläpp och naturresurser, - EG-integration,bl.a. innebärande en EG-anpassning av den svenska Dessa reformkrav finansieras främst genom att detrationaliseringskrav () som enligt huvudförslaget ålagts SCB för denkommande treårsperioden minskas till . För att åstadkomma en bättre anpassning av statistikentill nya statistikbehov är det enligt föredraganden nödvändigt attvidareutveckla SCB:s beslutsmodell i riktning mot ökat användaransvar ochbättre samordning av tvärsektoriella statistikbehov. Modellen måste kunna gebättre möjlighet till omprioriteringar mellan delprogrammen. Den bör ocksåkunna överväga strukturella förändringar av statistikproduktionen.Civilministern avser därför att återkomma till regeringen med r 1989/90. Rätlelse: S. 20 rad 19 Stär: ------------------ (mp)Rättat till; (båda fp) Rad 31 Står: att- avRättat till: att övrigt till förslag omen utredning med uppdrag att vidareutveckla beslutsmodel- l989/90:FiU22 len idenna riktning. bör även vissa styr- och finansieringsfrågor sesöver, bl.a. avvägning mellan anslag och uppdrag, redovisningsfrågor samtprinciper för avgiftssättning, m.m. I det följande behandlas 17 motioner i vilka framläggsförslag till utvidgningar eller förbättringar av nuvarande statistikproduktion.Därefter behandlas fem motioner där åtgärder föreslås för att begränsauppgiftslämnandet. Utskottet tolkar de krav på en utvidgning avstatistikproduktionen, som förs fram i här aktuella motioner, så attmotionärerna vill att den begärda statistiken skall finansieras över SCB:sanslag C 2. Allmänt kan sägas att det med några få undantag inte föreligger någrasvårlösba-ra statistiska eller tekniska hinder att ta fram den i motionernaefterfrågade statistiken. Det finns därför möjligheter för organisationer ellerföretag att om så önskas från SCB mot ersättning beställa dessa uppgifter. Gröna nationalräkenskaper och ett nytt tillväxtbegrepp I motionerna Fi212 av m.fl. (vpk), Fi213 ochFi726 av m.fl. (c), Fi40l av m.fl. (c), Fi411 avKent och (båda mp) och Fi414 av m.fl. (mp)krävs att regeringen tar initiativ till att arbetet med att upprättanationalräkenskaper som inkluderar miljö- och naturresurser utan dröjsmålpåbörjas. Vidare föreslås i motionerna att ett med utgångspunkt i dessa grönanationalräkenskaper nytt ekologiskt inriktat BNP-mått eller tillväxtbegreppinförs i statistiken som ersättning för eller som komplement till detraditionella nationalräkenskapernas BNP-begrepp. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärväsentligt att kunna följa hur de samlade resurserna i ekonomi inkl. miljö- ochnaturresurser utvecklas. Naturresursernas värde ligger bl.a. i derasmöjligheter att generera inkomster. De gällandenationalräkenskaperna inkluderar inte miljö- och naturresurser. Det innebär attdessa tillgångar inte behandlas som produktiva tillgångar, vilket i sin turinnebär risker för att miljöaspekterna inte beaktas i tillräcklig utsträckning. Möjligheterna och svårigheterna att komplettera denuvarande nationalräkenskaperna med miljö- och naturresursräkenskapernabelystes ingående vid en offentlig utfrågning som utskottet anordnade den 30januari . Till denna utfrågning hade utskottet inbjudit ekonomer ochmiljöexperter som i sitt arbete varit sysselsatta med hithörande problem. 1 anslutning till utfrågningen aviserades att regeringenavser att tillsätta en utredning som skall överväga möjligheterna attkomplettera de nuvarande nationalräkenskaperna med miljö- och naturresursräkenskaper.Syftet med att upprätta dessa räkenskaper skall bl.a. vara att registreraförändringar i naturen i fysiska termer men också att försöka l989/90:FiU22 värderadessa förändringar i ekonomiska termer. Avsikten är att utredningen skallredovisa resultatet av sitt arbete . Utskottet vill i detta sammanhang göra den kommentaren atterfarenheterna i de länder där resursräkenskaper upprättats inte är odelatpositiva. Svårigheterna att redovisa miljö- och naturräkenskaperna i monetäratermer är betydande. Ett ekologiskt korrigerat BNP-mått kan vara av stor viktnär det gäller att fåsta uppmärksamheten på de växande miljöproblemen men detär inte självklart att ett utvidgat nationalräkenskapssystem på kort siktförbättrar underlaget för beslutsfattandet i miljöfrågor. har enväl utvecklad miljöstatistik i förhållande till de flesta andra länder. För attkunna förbättra och införa nya styrinstrument i miljöpolitiken måste emellertiddenna statistik vidareutvecklas. Utskottet förutsätter därför att de resursersom krävs för att upprätta ett nationalräkenskapssystem som inkluderar miljö-och naturresurser inte inkräktar på de resurser som är avsedda för attproducera övrig miljöstatistik. Enligt utskottets uppfattning innebär den av regeringenaviserade utredningen om komplettering av det gällande nationalräkenskapssystemetatt här aktuella motioner till stor del är tillgodosedda. Utskottet avstyrkerdärför motionerna Fi212 yrkande 12, Fi213 yrkande 4, Fi401, Fi411, Fi414 ochFi726 yrkande 1. I fem motioner tar man upp frågan om konsumentprisindex(KPI) konstruktion. I motionerna Fi418 av och (båda c), Fi420 av m.fl. (m, s, fp, c, vpk, mp) och FiS07av m.fl. (mp) föreslås att ett särskilt KPI, som rensats fråntobaksprisernas utveckling, redovisas. I motionerna Fi419 av () och Fi707 av EvaGoés '. )ch (båda mp) anförs att man bör överväga att exkluderaalkoholvaror från underlaget för KPI. har tidigare, , ochvåren 1989, behandlat motioner med liknande innehåll som i här berördamotioner. Utskottet framhöll i sitt betänkande FiU 1983/84:4 att det redanfinns ett index (nettoprisindex) som inte påverkas av förändringar ialkoholbeskattningen. Utskottet vill i övrigt göra den kommentaren attsammansättningen av KPI måste styras av vad de svenska hushållen faktisktkonsumerar och av vad SCB:s nationalräkenskaper definierar som konsumtion. Denexakta sammansättningen av vilka varor som skall ingå i indexen omprövaslöpande av den s.k. indexnämnden. Kraven på att kunna göra jämförelser avprisutvecklingen mellan olika länder innebär emellertid att nämnden i sittöversynsarbete följer den internationella överenskommelse som ger enövergripande definition av KPI (ILO-Recommendation No. Utskottetavstyrker med det anförda här aktuella motioner. Regionalvälfärdsstatistik l989/90:FiU22 I motion Fi415 av m.fl. (s) anförs att SCBbehöver si -naler och resurser för att utveckla en lokal och regionalvälfårdsstatistik. Detta bör ske i samarbete mellan stat, landsting ochkommun. Motionärerna föreslår alt regeringen tillsätter en utredning med uppdragatt belysa behovet av lokal och regional välfårdsstatistik. Utskottetvill med anledning av motion Fi4l5 anföra följande. SCB har genom de årliga undersökningarna avlevnadsförhållandena () ett instrument för regionala välSrdsanalyser. Dessariksundersökningar är emellertid inte i första hand avsedda för redovisning pålokal nivå. Materialet tillåter en redovisning av storstadsregionerna,de större residensstäderna och flertalet av de större länen. En redovisning somomfattar även de mindre länen kräver en utökning av urvalen i . Kostnadenför en sådan större undersökning uppgår till ca 0,65 milj. kr ./år. SCB har också på uppdragsbasis genomfört enlevnadsnivåundersökning i . Det kan i detta sammanhang även nämnas att diskussionerpågår om att tillfålligt ersätta SCB:s undersökning om levnadsförhållanden meden levnadsnivåundersökning för att bl.a. få ett bättre underlag för social ochekonomisk forskning och därigenom bättre kunna utvärdera skattereformen. Att, som motionärerna föreslår, nu tillsätta en utredningskulle inte tjäna något syfte. Utskottet avstyrker med det anförda motionFi415. Det obetalda arbetet i nationalräkenskaperna I motion Fi417 av () anförs att det är högtid att mäta och värdera det obetalda arbetet. I motionen understryks att SCB:spågående tidsanvändningsstudie ges tillräckliga resurser så underlagsmaterialetför vidarebearbetning kan hålla hög kvalitet. Motionären förslår att närtidsanvändningsstudien är avslutad bör arbetet med att sätta värde på detobetalda arbetet börja. Därefter kan det obetalda arbetet tas med inationalräkenskaperna. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionenatt det obetalda arbetet, som i stor utsträckning utförs av kvinnor, måstegöras synligt. Tidsanvändningsstudier är, som också framhålls i SCB:s programför jämställdhetsstatistik, ett nödvändigt underlag för att bl.a. analyserafördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män och för attstudera den ekonomiska betydelsen av arbetet i hemmet. Genom att mätaomfattningen av det obetalda arbetet blir det också möjligt att studeraförskjutningar mellan den formella och informella ekonomin. I motsats tillmotionären anser emellertid utskottet att den primära användningen avtidsanvändningsstudier är att analysera här angivna frågeställningar. Enutvidgad redovisning i enlighet med vad som förordas i motionen blir på grundav svårigheterna att värdera det obetalda arbetet i kronor mycket svårtolkad. ser det är det angeläget att SCB ges möjligheter att 8 genomföraen intermittent tidsanvändningsundersökning. går ifrånatt SCB mot bakgrund av erfarenheterna från den pågående 1989/90:FiU22 tidsanvändningsundersökningenkommer att undersöka möjligheterna att till en rimlig kostnad genomföraintermittenta undersökningar. Det kan nämnas att den nu pågående undersökningen, som är mycket resurskrävande, har en beräknad kostnad på merän 5 milj. kr. Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi417. I motion Fi402 av m.fl. (s) framhålls attde krav på konkreta jämställdhetsfrämjande insatser som ställs på denoffentliga sektorn också måste ställas på det privata näringslivet bl.a. föratt undvika ytterligare tendenser till separata arbetsmarknader för män ochkvinnor. En förutsättning för detta är att vederhäftig statistik omjämställdheten inom näringslivet finns att tillgå. Vid prioritering av SCB:sverksamhet bör, menar motionären, hänsyn tas till detta. I propositionen framhålls att den ökade medvetenheten isamhället om jämställdhetsfrågorna ställer stora krav på statistik inom dettaområde. SCB har under innevarande budgetår avsatt 1 milj. kr. för att belysautvecklingen av jämställdheten mellan kvinnor och män. Inom ramen för kommandebudgetårs anslag föreslås i propositionen att 0,3 milj. kr. omprioriteras fråndelprogrammet "gemensamma frågor" till jämställdhetsstatistiken.Utskottet delar föredragandens uppfattning att detta statistikområde börförstärkas. Den i propositionen föreslagna omprioriteringen är bl.a.motiverad av att ge SCB ökade möjligheter att påbörja uppbyggandet av denstatistik som motionärerna efterfrågar. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Fi402. Statistik över kooperativ verksamhet I motion Fi407 av m.fl. (s) framhålls attbehovet av en väl utvecklad kooperativ statistik har understrukits genom desenaste årens kooperativa lösningar inom en rad olika samhällsområden. Enligtmotionärerna föreligger det ett behov av en systematiskt uppbyggdfaktasammanställning över kooperativ verksamhet, gärna i form av en årligenutkommande kooperativ statistiksamling. Utskottet behandlade en motion med delvismotsvarande innehåll. Utskottet konstaterade därvid att SCB t.o.m. år 1967redovisade omsättningsstatistik för detaljhandeln fördelad på bl.a. konsumentkooperativhandel. Därefter redovisas omsättningsstatistiken enligt en ny internationelltanpassad branschkod. I den årliga företagsstatistiken redovisas i ett särskiltappendLx företag med minst 50 anställda efter ägarkategori, bl.a.konsumentkooperativa företag och producentkooperativa företag fördeladebranschvis. Fram t.o.m. redovisades vidare viss statistik rörandekooperationen i en särskild publikation som finansierades bl.a. av . Publikationen lades ned när förbundet upphörde med sitt stöd. De krav på statistiken som ställs i motionen innebär bl.a. att 9 näringslivetskall kunna beskrivas och uppdelas efter ägarkategori. närvarande kan detta ske för företag med minst 20 anställda med l989/90:FiU22 hänsyn tillbefintlig urvalsstorlek. Denna storleksavgränsning medför emellertid att nyaintressanta kooperativa aktiviteter sorn nämns i motionerna t.ex.föräldrakooperativa daghem och löntagarägda företag inte kan belysas. Föratt avhjälpa denna brist behöver dels nya register byggas upp, delsstatistikinsamling genomföras för aktuella kategorier av företag. Kostnaden föratt i statistiken kunna redovisa företag med mindre än 20 anställda enligt vadsom ovan anförts kan beräknas till 0,2 milj. kr. Kostnaderna för att redovisa kooperativ statistiksom efterfrågas i motionen är betydande. Med en grov uppskattning skulle exempelviskostnaderna för ett återupptagande av den kooperativa statistiken somredovisades fram uppgå till ca 1 milj. kr. Med detanförda avstyrks motion Fi407. I motionerna Fi406 (fp) och Fi704 (m) yrkande 2 krävs attföretagens uppgiftslämnande begränsas. I detta sammanhang uppmärksammas särskiltsmåföretagens problem. I motion Fi404 av m.fl. (fp, m, c)framhålls att den bästa möjligheten att skydda företagen mot en ökadmyndighetsiver att samla in uppgifter är att det i en lag eller i en förordningsom ger myndigheter rätt att samla in uppgifter specificeras vilka uppgiftersom får resp. inte får hämtas in. I motion FiS20 av m.fl. (m) föreslås att endelegation tillsätts med syfte att föreslå minskningar av uppgiftslämnandet. Utskottet behandlade motioner med likartatinnehåll (1988/89:FiU22). Utskottet konstaterade då att det måste vara en självklarutgångspunkt för myndigheternas uppgiftsinhämtning att undvika att onödigauppgifter samlas in. Vidare erinrades om att regeringen har utfårdat enförordning om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter från näringsidkareoch kommuner (SFS 1982:688). Enligt denna skall de uppgifter som skall lämnasvara utvalda och definierade, så att uppgiftslämnandet begränsas till deninformation som behövs med hänsyn till ändamålet, och uppgiftslämnandetunderlättas så långt möjligt. Myndigheten har också skyldighet att samråda medorganisation eller annan, som kan anses företräda uppgiftslämnarna. I dettasammanhang kan också nämnas att det i SCB:s delprogram Civildepartementetingår att kontinuerligt se över företagens uppgiftslämnande. Utskottet vill också framhålla att civilministern ifebruari 1988 tillkallade en särskild utredare med uppgift att från formellautgångspunkter se över föreskrifterna på det statliga statistikområdet och utarbetaförslag till ett förenklat regelsystem för produktionen av statistik. Härvidkommer också uppgiftslämnarfrågorna att ingående behandlas. Utredningen kommeratt presentera sina förslag . Utskottetanser, i likhet med den bedömning som gjordes /90:FiU22 1989, attdet inte finns anledning att vidta några särskilda åtgärder till följd av detsom anförs i motionerna Fi404, Fi406, Fi520 yrkande 1 och Fi704 yrkande 2.Motionerna avstyrks därför. l motion Fi403 av m.fl. (m) föreslås attSCB:s partisympatiundersökningar läggs ned. Enligt motionärerna genomförfristående institut motsvarande undersökningar som fyller de krav som kanställas på nödvändig information om opinionsbildningen i landet och det utanatt belasta statsbudgeten. I motion Fi413 av () framhålls att SCB:spartisympatiundersökningar står i en klass för sig bland opinionsmätningar.Motionären anser att det är värdefullt om SCB kan genomföra en extraundersökning under . Undersökningen bör kunnafinansieras genom omprioriteringar inom SCB:s anslag. Utskottet har , , och våren1989 behandlat motioner med samma innehåll som i motion Fi403. Utskottetframhöll därvid följande. Partisympatiundersökningarna återupptogs av SCBunder på initiativ av utskottet (FiU 1983/84:35).