bet · GD01AU8 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 AU8 Utskottet tillstyrker i detta betänkande av regeringenföreslagna lagändringar i proposition 1989/90:6 om arbetsmiljö och sekretessoch i proposition 1989/90:19 om formerna för att utse regionala skyddsombud. förstnämnda propositionen föreslås dessutom ändring av formföreskrifterna ianställningsskyddslagen beträffande vissa tidsbegränsade anställningar. Ävendet lagförslaget biträds av utskottet. Två med anledning av propositionen omregionala skyddsombud väckta motioner avstyrks av utskottet. Vidare behandlar utskottet 23 motioner från allmännamotionstiden . Med anledning av dem yttrar sig utskottet i ett inledandeavsnitt över , kommunisternas och degrönas förslag till förändringar av mål och inriktning för arbetsmiljöarbetet.Motsvarande yrkanden i motioner från moderata samlingspartiet och folkpartiethar behandlats i betänkandet 1988/89:AU12. Utskottet behandlar därefter olikafrågor om hygieniska gränsvärden och i samband därmed de riskfaktorer iarbetsmiljön som kvicksilver, amalgam, lösningsmedel m.m. utgör. Vidare berörsde särskilda arbetsmiljöproblemen i vissa typer av arbete: Bildskärmsarbete,fastighetsskötsel, yrkestrafik, hemvård m.m. Till betänkandet har fogats 14 reservationer och 5 särskildayttranden. 1989/90:6 vari föreslås att antar de av lagrådetgranskade och i propositionen framlagda förslagen (se bilaga I) till 1. lagom ändring iarbetsmiljölagen (1977:1160), 2. lag om ändringi sekretesslagen (1980:100), 3. lag om ändringi lagen (1982:80) om anställningsskydd, 4. lag om ändringi arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262). 1989/90:19 vari föreslås att antar det avlagrådet granskade och i propositionen framlagda förslaget (se bilaga 2) tilllag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160). 1 1989/90. Motionerna i989/90:au8 Motioner med anledning av proposition 1989/90:19 1989/90:A1 av () vari yrkas attriksdagen med avslag på prop. 1989/90:19 om ändringar i arbetsmiljölagen somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av entotal översyn av den regionala skyddsombudsverksamheten. 1989/90:A2 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omförslag till lagom ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160). Motioner från allmänna motionstiden 1988/89:A201 av och (bådac) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att pågående gränsvärdesprövning börutgå från /m' för industriell kvicksilverexponering och högst 3mikrogram/m' vid kontinuerlig exponering, 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att prövningen bör omfatta förekomstenav skyddseffekter mot upplagring i hjärna/centralnervös påverkan vidkvicksilverexponering i klor/alkalifabriker, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att frågan om lämplig myndighet föratt fastställa gränsvärden för kvicksilverexponering i bostadsmiljöer,tandamalgam m.m. bör prövas, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den initieradegränsvärdesprövningen skyndsamt bör slutföras. 1988/89:A209 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av samordning och utvecklingsarbete inom företagshälsovården och ommöjligheterna att finansiera utvecklingsarbetet genom omfördelning avdisponibla resurser. 1988/89:A210 av Reynoidh Furustrand (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av att stärka säkerhetsarbetet på gemensamma arbetsställen för byggnadsverksamhet. 1988/89:A213 av (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag attutfärda bättre anpassade föreskrifter vad gäller amalgamets användning och desspåverkan på tandvårdspersonalens hälsa. 1988/89:A222 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringenhemställer om förslag ingående i ett aktionsprogram mot utslagningoch dålig arbetsmiljö och som innefattar: a) att gränsvärden mot för högt arbetstempo, begränsning av skiftarbete, förbud mot 2 ackord ochvarannan-helg-tjänstgöring t ex inom vården införs, b) att rätt tillarbetsrehabilitering införs och att program upprättas för att ge 1989/90:AU8 alla somskall återvända till arbetslivet ett arbete enligt vad motionen anför, c) atten kraftig utbyggnad av yrkesmedicin och forskning sker enligt vad motionenanför, d) att betydande insatser görs för att begränsa bruket av alkohol ochdroger, e) att utvidgad rätt för skyddsombud att avbryta hälsofarligt arbeteinförs enligt vad motionen anför, f) att gränsvärden sätts uteslutande frånmiljöhänsyn, g) att arbetarskyddsstyrelsen ges en sammansättning medkvalificerad majoritet för arbetarparten, h) att åtgärder vidtas för atthalvera belastnings- och förslitningsskadorna enligt vad motionen anför, i) attsärskilda åtgärder vidtas för att förbättra arbetsmiljön i de kvinnodomineradeyrkena, j) att företagshälsovården ges en starkare ställning, k) attarbetsmiljöfrågorna skall bedömas oberoende av påtryckningar från EG, 1) atten ny arbetsrättsreform genomförs där de lokala fackföreningarna tillerkännsavgörande maktbefogenheter. 1988/89:A226 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär utredning av problemen i samband med användningen av denya brukprodukterna. 1988/89:A229 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av regler för utformningen av defastighetsanställdas arbetsmiljö i bostadsbeståndet. 1988/89:A230 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt det i arbetsmiljölagen skrivs in en regel om upplösning av skyddskommitté. 1988/89:A232 av Reynoidh Furustrand m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en förbättrad samordning vad gäller skyddet och tillsynen av denyttre och inre miljön. 1988/89:A242 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om dehygieniska gränsvärdena, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om rätt tillomplacering för gravida kvinnor, 1988/89:A244 av m.fl. (fjp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om barns och ungdomars arbetsmiljö vid . Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:So251. 1988/89:A248 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om konsekvensbeskrivningar av de bestämmelser som utfärdas i enlighet med arbetsmiljölagen. 1988/89:A262av och (båda s) 1989/90:AU8 vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder mot arbetsskador. 1988/89:A263 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av skyndsamma åtgärder i syfte att fastställaprojektorers och konstruktörers ansvar för arbetsmiljö och arbetarskydd. 1988/89:A266 av () vari yrkas 1, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta säkerhets-arbetsmiljöbestämmelser för yrkestrafikutövare, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta krav för att undvika sår- och ögonskador i trafiken. 1988/89:A269 av m.fl. (mp) vari yrkas 1, att riksdagenhos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag att vidgränsvärdesbestämning för kvicksilverexponering beakta att förhållandena iklor-alkaliindustrin inte kan överföras till andra förhållanden, 2, att riksdagenhos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag att fastställagränsvärden dels för icke-kontinuerlig exponering av kvicksilverånga, delskontinuerlig exponering (t.ex. från amalgam i munhålan), 3, att som sin mening ger regeringen till kännaatt gränsvärdesprövningarna bör påskyndas och att nuvarande gränsvär desansvariga myndighet bör inhämta kompetens kring amalgamfrågan. 1988/89:A274 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag attskärpa föreskrifterna för tandvårdspersonals hantering av amalgam. 1988/89:A277 av m.fl. (c) vari yrkas 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om inriktningen ochomfattningen av yrkesinspektionens arbete, 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet avinternationella initiativ på arbetsmiljöområdet, 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om ett aktionsinriktatarbetsmiljöarbete med utgångspunkt från en allmänt förebyggande politik motfysisk, psykisk och social ohälsa. 1988/89:A278 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts beträffande behovet av snabba insatser för att förbättra arbetsmiljön ihemtjänst/hemvård. 1988/89:A279 av och (bådac) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar hos regeringen begära förslag om rätt till 1989/90:AU8 omplacering vid bildskärmsarbeteenligt det anförda, 2. att riksdagenbeslutar ge regeringen till känna vad som anförts beträffande forskning ombildskärmsarbetets arbetsmiljö. 1988/89:A282 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omde uppenbara nackdelarna med jakten på ekonomisk och materiell tillväxt, 2. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omde problem som uppstår då avståndet mellan producent och konsument vidgas, 4. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omsänkt gränsvärde för buller och lösningsmedel, 5. att riksdagenbeslutar som sin mening gé regeringen till känna vad som i motionen anförts omriskerna med allt större bolag och EG-harmonisertng, 6. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts ominförande av juridiskt bindande gränsvärden inom hela arbetsmiljöområdet, 7. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omlagstiftning för att tvinga arbetsgivare ge full information om en produktsinnehåll, 8. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omlagstiftning om rökfria arbetsmiljöer, 9. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omskyddsombudens utvidgade rättigheter, 10. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om lagstiftning motackordslöner, 11. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning av hurföretagen skall tvingas ta hänsyn till de s.k. externa effekterna vid dåligarbetsmiljö, bl.a. genom att betala landstingsskatt, ökad avgift tillarbetsmiljöfonden samt ökande premie till arbetsmiljöförsäkringar i relationtill arbetsmiljön i företaget, 12. att som sin mening gerregeringen till känna att arbetsmiljöfrågorna måste prioriteras och åtgärdas inte bara utredas. 1988/89:A289 av och (båda c) vari yrkas 2. att hos regeringen begär att en arbetsgrupptillsätts med uppgift att förbättra och utveckla arbetsmiljön vid ensamarbete. I988/89:A742 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändring av normer för målning. Utskottet 1989/90: AU8 Beredningen av riksdagsärendena om arbetsmiljö flyttadesden från socialutskottet till arbetsmarknadsutskottet.1 betänkandet 1988/89:AU12 behandlade arbetsmarknadsutskottet för första gångenfrågor av detta slag. Utskottet tog i det sammanhanget upp främst regeringensframställningar om anslag till arbetarskyddsverket och arbetsmiljöinstitutetoch därav föranledda motionsyrkanden. Dessutom behandlades motionsyrkanden ominriktningen av arbetet i den tillsattaarbetsmiljökommissionen. Övriga motioner från allmänna motionstiden omarbetsmiljö uppsköts till innevarande . Motionerna tar bl.a. uppallmänna frågor om mål och inriktning för arbetsmiljöarbetet samt vissa lag-och författningsfrågor. Ett tiotal motioner föreslår skärpta bestämmelser omanvändning av kvicksilver och andra skadliga ämnen. Några motioner innefattaråtgärdsförslag beträffande arbetsmiljön för vissa yrkesgrupper. Motionernakommer att närmare redovisas i de följande avsnitten. 1 det föreliggande betänkandet behandlar utskottet vidaretvå av regeringen avgivna propositioner, 1989/90:6 och 19 om lagändringarbeträffande tystnadsplikten för bl.a. skyddsombud resp. formerna för att utseregionala skyddsombud m.m. Dessa propositioner presenteras i det följande. Innan utskottet övergår till att sakbehandla de ovannämndapropositionerna och motionerna skall här översiktligt redovisas andra aktuellaarbetsmiljöfrågor som kan väntas bli förelagda prövning i senaresammanhang. Regeringen har sålunda aviserat att den kommer att föreläggariksdagen propositioner om förvaltning och fördelning m.m. av den nyaarbetslivsfonden, om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet och om nya bestämmelserbeträffande lägsta ålder för tillträde till arbete. Den kommande propositionen om arbetslivsfonden har attutgå från beslut (1988/89:FiU30 rskr. 327) om en tillfälligarbetsmiljöavgift. Avgiftsmedlen, som beräknats komma att uppgå till totalt10,, skall tillföras en arbetslivsfond, skild frånstatsbudgeten. Det är förutsatt att fondens tillgångar i sin helhet skallanvändas till bidrag åt arbetsgivare för olika rehabiliteringsinsatser och tillarbetsmiljöförbättrande åtgärder. har yttratsig till regeringen om fondmedlens användning. Det kommande förslaget till ändring i arbetsmiljölagensbestämmelser om minimiålder för tillträde till arbete innebär en anpassningtill nr 138 ft-ån , som inte harratificerat. När det gäller utredningsarbetet på arbetsmiljöområdet har den redan nämnda arbetsmiljökommissionen (Dir. 1988:63) som övergri pande uppgift att lägga h"am förslag till åtgärder för att ändra sådana arbetsförhållanden som leder till skada och ohälsa. förslagen skall kommissionen kartlägga förhållanden i arbetsmiljön, 1989/90:AU8 som gerupphov till arbetsskador. Kartläggningen förutsätts bli inriktad på attidentifiera de mest utsatta arbetena men också på sådana förhållanden som kaninnebära nya hälsorisker i arbetsmiljön. budgetproposition (bilaga 12 s. 27)sammanfattas kommissionens uppgifter så, att den skall -övervägaom ekonomiska styrmedel bör skapas gentemot arbetsgivare för att fa bättrearbetsmiljöer ~se hur skador och tillbud följs upp på arbetsplatserna och om de leder till att arbetsgivarna försöker minska risken förnya skador -pröva hur man kan få snabbt tillgänglig och aktuell information om arbetsskadeutvecklingen -belysa hur det lokalaarbetsmiljöarbetet och det särskilda arbetsta- garinflytandeti arbetsmiljöfrågor fungerar -överväga om det behövs särskilda åtgärder för attöka kunskapen och kompetensen i arbetsplatsernas anpassnings- och rehabiliteringsverksamhet-överväga om det finns anledning att göra ändringar eller förtydli-ganden iarbetsmiljölagen eller annan lagstiftning för att de föreslagna åtgärdernaskall kunna genomföras. Utskottet har tidigare denna dag haft ett möte medkommissionens huvudsekreterare för att inhämta information om kommissionens pågåendearbete. I anslutning till att kommissionen tillkallades beslötregeringen att tillsätta ett råd för arbetsmiljöfrågor medarbetsmarknadsministern som ordförande. Rådet, i vilket ingår bl.a. företrädareför samtliga riksdagspartier, är avsett att vara ett forum för samråd ochinformation i arbetsmiljöfrågor. Rådet har sammanträtt två gånger. har två offentliga utredningarpå arbetsmiljöområdet avslutat sina uppdrag, nämligen utredningen om arbetsmiljöoch sekretess, vars betänkande ligger till grund för proposition 1989/90:6, ocharbetsolycksutredningen som avgivit betänkandet (SOU 1988:3) Arbetsolycka "olycka" eller arbetsmiljöbrott? Vidare skall här nämnas utredningar som utförs avsärskilda arbetsgrupper inom . Två av dessaarbetsgrupper har slutfört sitt arbete med rapporterna (Ds 1988:61) Regionalaskyddsombud resp. (Ds 1989:24) Datatekniken och den personliga integriteten iarbetet en kartläggning. Det är den förstnämnda rapportens förslag i vadavser formerna för att utse regionala skyddsombud som behandlas i proposition1989/90:19. En tredje arbetsgrupp, med uppgift att göra en översyn avvissa bestämmelser i arbetsmiljölagen, har under detta år avgivit betänkan-dena(Ds 1989:1) Minderårigas tillträde till arbetslivet, (Ds 1989:5) Elevmedverkani arbetsmiljöarbetet samt (Ds 1989:48) Produktkontroll enligt arbetsmiljölagen,m.m. Arbetsgruppen väntas avsluta sitt uppdrag med förslag somrör planering och projektering av byggnadsarbete från arbetsmiljösynpunkt. Den fjärdearbetsgruppen har till uppgift att utvärdera bl.a. effekter- 7 na av detnya bidragssystem som började gälla för företagshäl- Utvärderingen gäller även lagstiftning, personalutbildning, 1989/90:AU8 företagshälsovårdensutbyggnad och dess roll i rehabiliterings- och anpassn i ngsarbetet. Slutligen skall här erinras om den omfattande utrednings-och forskningsverksamhet på arbetsmiljöområdet som bedrivs inom arbetarskyddsverket,och arbetslivscentrum. Verksamheten finansieras iskiftande utsträckning av arbetsmiljöfonden, som även ger ekonomiskt stöd tillarbetsmiljöforskning vid universitet och högskolor och på andra håll. Mål och inriktning för arbetsmiljöarbetet förespråkar i kommittémotion A277 av BörjeHörnlund m.fl. ett aktionsinriktat arbetsmiljöarbete med utgångspunkt i en allmäntförebyggande politik mot fysisk, psykisk och social ohälsa med sikte på dekonkreta problem som finns och uppstår i arbetsmiljön. Ett sådant program,fortsätter motionärerna, måste för att vara framgångsrikt kombineras med enallmän politik som minskar miljöproblemen, begränsar förslitningsrisken ochstärker den enskildes hälsa. -kemikaliehoteni alla samhällsmiljöer måste minska -den psyko-sociala samhällsmiljön måste iökad utsträckning präglas avgemenskap mellan människorna och ett ömsesidigt ansvarstagande-arbetsplatserna och arbetsredskapen måste utvecklas utifrån varje individs situation -samhället måste gå i spetsen för ett arbete inriktat på sunda Motionärerna är inte övertygade om att tillsättandet avarbetsmiljökommissionen och ett arbetsmiljöråd i regeringens kansli ärtillräckliga åtgärder för en offensiv praktisk politik för den bättrearbetsmiljö som bör eftersträvas. De yrkar att vad de har anfört skall delgesregeringen. Vidare yrkas tillkännagivanden om vad som anförts imotionen om internationella initiativ på arbetsmiljöområdet och om inriktningenoch omfattningen av yrkesinspektionens arbete. När det gäller behovet avinternationella initiativ anför motionärerna bl.a. att både iförhandlingar med EG och genom EFTA-samarbetet och i andra organisationer börfinna former som innebär att arbetsmiljösatsningar inte belastar företagensrelativa konkurrenskraft. 1 vad gäller yrkesinspektionen anser motionärernaatt dess verksamhet bör inriktas mot de nya svåra arbetsmiljöerna. Som exempelhärpå anges vård- och omsorgsarbete, bildskärmsarbete, arbete i jord och skog. kommunisterna anser i partimotion A222 attden nu varande arbetsmiljölagen var ett visst framsteg i kampen för en bättre arbetsmiljö. En del tunga och hälsovådliga arbeten har ,, försvunnit,men alltför många finns fortfarande kvar. bristen iarbetsmiljölagen är att fackföreningarna och de arbetande inte 1989/90:AU8 har någrakonkreta maktbefogenheter som gör det möjligt att motverka ökad arbetstakt,jäkt, stress och utslagning. Dessutom är arbetsorganisationen bristfällig. Deför arbetsmiljön avgörande firågorna är hänvisade till förhandlingar enligtmedbestämmandelagen, och den lagen ger praktiskt taget inga maktbefogenheterför arbetstagarintresset. Motionärerna är kritiska mot regeringens åtgärd atttillsätta en arbetsmiljökommission och menar att regeringen inte med hänvisningtill den kan avhända sig ansvaret för övergripande och generella åtgärder. Deföreslår att av regeringen skall begära förslag till ettaktionsprogram mot utslagning och dålig arbetsmiljö. Motionärerna presenterarför egen del följande program i elva punkter: En kraftigskärpning av arbetsmiljölagstiftningen med bl.a. tvingande gränsvärden mot förhögt arbetstempo, begränsning av skiftarbete som inte är samhällsnödvändigt,förbud mot ackord och liknande prestationslöner och normer som driver upparbetstempot samt förbud mot varannan-helg-tjänstgöring t.ex. inom vården. Rätt tillarbetsrehabilitering för alla som slagits ut från arbetsmarknaden. En sådanrättighet kräver att program upprättas för att ge lämpliga arbeten för alla somvistas på vårdinstitutioner av alla slag och för dem som uppbärförtidspension och vill återgå till arbetsmarknaden. Kraftigutbyggnad av yrkesmedicin och forskning som gäller sambandet mellanmissförhållandena på arbetsplatsen och ohälsa. Åtgärder somnedbringar konsumtionen av alkohol, lugnande tabletter och andra droger.Samhället skall ha en restriktiv syn på användandet av droger. En förstärktställning för den lokala arbetsmiljökampen och utvidgad rätt för skyddsombudoch lokal fackförening att ingripa mot misstänkt hälsofarligaarbetsförhållanden. Skyddsombudens rätt enligt 6 kap. 7 § i AML att stoppaarbete som innebär omedelbar och allvarlig fara skall omfatta alla arbeten somkan misstänkas ge den arbetande ohälsa. möjligheter attupphäva skyddsombuds beslut skall starkt begränsas. Förslitnings-och belastningsskadorna måste snabbt åtgärdas. Ett första mål är att skapaförutsättningar så att skadorna och kostnadernas omfattning halveras. Makt tillde arbetande för att framtvinga nya arbetsorganisationer är nödvändig. Maktförhållandenai samhället kräver att arbetarskyddsstyrelsen genom sin centrala roll har enkvalificerad majoritet för arbetarparten. Särskilduppmärksamhet måste riktas mot kvinnornas arbetsmiljö då kvinnor drabbas värstav arbetslivets utveckling. Åtgärder som skyddar gravida kvinnor, inklusivefoster är nödvändiga. Rätten till omplacering i vissa fall måste utvidgas etc. Företagshälsovården bör få enstarkare ställning och en kraftigare inriktning mot s.k. psykosociala frågor. Arbetsmiljölagens utformning skallvara demokratisk och därmed stå fri och obunden från påtryckningar från EG. Punkt 6 i programmet redovisas i ett följande avsnitt omgränsvärden. de gröna anför inledningsvis i motion A282 avClaes Roxbergh m.fl. att en dålig arbetsmiljö påverkar inte bara människors liv underarbetstiden utan även den fria tiden på ett negativt sätt. Dålig 1989/90:AL'8 arbetsmiljödrabbar familjelivet, sociala relationer, föreningsarbete och privataintressen. I motionen sägs vidare att vi lever i etttillväxtinriktat samhälle där vinst och snäv företagsekonomisk lönsamhet styrutvecklingen. Detta leder till att arbetsmiljön blir eftersatt människanreduceras till en produktionsfaktor. Den enskilda individen uppfattas som blottoch bart "arbetskraft", som skall vara "lönsam".Motionärerna yrkar att skall delge regeringen vad de anfört om 1. de uppenbaranackdelarna av ekonomisk och materiell tillväxt 2. problemet meddet vidgade avståndet producent-konsument, varmed motionärerna avser denimport som sker från lågprisländer utan hänsyn till arbetsmiljön där 5. riskerna med allt större bolag och medEG-harmoniseringen och att man hamnar i en blå planekonomi, i vilken allt flerbeslut tas i allt färre styrelserum hos allt större transnationella företag 7. lagstiftning som ger skyddsombud rätt att omedelbartstoppa verksamhet när arbetsgivaren vägrar uppge innehållet i en produkt 8. förbud i lagmot rökning på alla arbetsplatser 9. rätt ochskyldighet för skyddsombud att stoppa verksamhet som överskrider gränsvärden iarbetsmiljö och utsläppsmängder 10. behovet att genom lag införa förbudmot ackordslöner 11. utredning om hur företagen skallkunna tvingas att ta hänsyn till s.k. externa effekter av dålig arbetsmiljögenom skatter och avgifter 12. att arbetsmiljöfrågorna måste prioriteras och åtgärdas inte bara utredas.