bet · GD01SoU26 · 1989-12-31 00:00:00 — Instansordningen enligt lagen (1977:293) om handel meddrycker 1989/90 SoU26 I betänkandet behandlar utskottet proposition 1989/90:113om instansordningen enligt lagen (1977:293) om handel med drycker samt tvåmotioner som väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker propositionens förslag som innebäratt instansordningen för beslut enligt lagen (1977:293) om handel med dryckerskall vara kammarrätten regeringsrätten i stället för som nulänsstyrelsen - . Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 juli1990. I anslutning härtill avstyrker utskottet två motionsyrkanden (c, vpk) omavslag på propositionen. I proposition 1989/90:113 om instansordningen enligt lagen(1977:293) om handel med drycker har regeringen ()föreslagit att anta ett förslag till lag om ändring i nämnda lag.Lagförslaget fogas till betänkandet som bilaga. 1989/90:So42 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition 1989/90:113 om instansordningen enligtlagen (1977:293) om handel med drycker. 1989/90:So43 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen, i avvaktan på domstolsutredningens resultat, beslutar avslåproposition 1989/90:113. 1 1989/90. Den del av handeln med alkoholdrycker som inte handhas avde statliga monopolbolagen styrs från samhällets sida genom tillstånds-ochtillsynsregler. I LHD finns regler med tillståndskrav för parti- ochdetaljhandel med öl (klass II) ochför servering av alkoholdrycker. Länsstyrelserna är tillståndsmyndigheterenligt LHD. De avgör som första instans tillståndsfrågor som gäller parti- ochdetaljhandeln med öl (klass II) ellerservering av alkoholdrycker (57 och 58 §§ LHD). Ärenden om servering av alkoholdrycker kan innefattafrågor av skilda slag. Hit hör frågor om nytt serveringstillstånd, överförandeav tillstånd till ny tillståndshavare, medgivande till ombyggnad av ettserveringsställe, återkallelse av tillstånd samt varning eller särskildaföreskrifter, t.ex. om serveringstider. Ett serveringstillstånd kan avseservering av alkoholdrycker till allmänheten eller till slutet sällskap åretrunt eller eller servering till allmänhet ellerslutet sällskap vid enstaka tillfållen eller tidsperiod. prövar också ärenden enligt 65 § LHD omvarning, föreskrifter eller förbud för verksamhet med försäljning avalkoholfria drycker, när en sådan verksamhet föranlett olägenheter i fråga omordning, nykterhet och trevnad. får vidare enligt 66 § för vissttillfålle förbjuda eller inskränka försäljning av alkoholdrycker. Talan mot länsstyrelsernas beslut enligt LHD förs hossocialstyrelsen. Mot beslut får talan ej föras (68 §).Socialstyrelsen är inte endast besvärsinstans utan utövar också den centralatillsynen över efterlevnaden av LHD (69 §). Hos länsstyrelserna och därmed hos besvärsinstansensocialstyrelsen kan alltså förekomma ärenden enligt LHD av skilda slag.Gemensamt är att de skall avgöras enligt en alkoholpolitiskt betingadlagstiftning. I propositionen (1988/89:130) om framtidaroll, uppgifter och inriktning anmälde föredragande statsrådet avsikten attåterkomma med förslag till en ändrad instansordning enligt lagen (1977:293) omhandel med drycker (LHD). Enligt den nya ordningen skulle kammarrätten prövaöverklaganden av länsstyrelsebeslut enligt LHD i stället för som nusocialstyrelsen. Bakgrunden var bl.a. propositionens förslag om styrelsensverksamhetsinriktning och bedömningen att styrelsens verksamhet med vissaärendegrupper borde begränsas. I propositionen föreslås att instansordningen för beslutenligt LHD skall vara kammarrätten regeringsrätten i ställetför som . Andringen föreslås träda i kraftden . Skälen för förslaget är följande. Att befria socialstyrelsenfrån att pröva överklaganden av beslut enligt LHD stämmer enligt propositionenväl överens med vad som förordats i propositionen om framtida roll, uppgifter och inriktning (prop. 1988/89:130,SoU24, rskr. Där gjordes bedömningen att verksamhet medhandläggning av individärenden och ärenden av rutinkaraktär borde begränsas.Vidare anförs att propositionens förslag ligger i linje med lagen (1988:205) omrättsprövning av vissa förvaltningsbeslut, enligt vilken en enskild part iprincip har rätt till domstolsprövning av ett avgörande i förvaltningsärendensom rör bl.a. ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Bestämmelserna i lagen har anknytning tillEuroparådskonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna och konventionens krav på domstolsprövning i vissafall. I propositionen förutsätts att domstolarna inhämtaryttranden från när det behövs i ärenden av principiellbetydelse. Vidare förutskickas att frågan om lämplig domstolsinstans kan kommaatt omprövas mot bakgrund av de förslag som läggs fram av domstolsutredningen(Ju 1989:06). tillsattes i november 1989.Utredningen skall enligt sina direktiv (dir. 1989:56) utreda domstolarnasframtida uppgifter, arbetssätt och organisation. Bl.a. skall utredningen göraen översyn av arbetsfördelningen mellan domstolar och förvaltning och mellan deallmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Utredningsuppdragetskall vara slutfört före utgången av . I två motioner har yrkats avslag på propositionen. I motion 1989/90:So42 av m.fl. (vpk) anförssom skäl för att avslå propositionen att det i ärenden enligt LHD behövs entillsyn och en rättstillämpning som dämpar näringen. Detta kan, enligtmotionärerna, knappast åstadkommas genom en mer juridisk bedömning av LHD. Vadsom behövs är en kombination av både sociala och alkoholpolitiska bedömningarsom vägs mot de rättsliga aspekterna. Motionärerna befarar att kammarrätternakommer att ha andra, mer juridiska, bevekelsegrunder vid sin prövning. I motion 1989/90:So43 av m.fl. (c)ifrågasätts propositionens förslag från flera utgångspunkter. Det främstaskälet för att avslå den föreslagna instansordningen är, enligt motionärerna,att ärendenas art inte lämpar sig för en domstolsprövning. fåranses bättre skickad att göra alkoholpolitiska bedömningar än kammarrätten,heter det i motionen. Motionärerna pekar vidare på att domstolsutredningen fornärvarande utreder domstolarnas organisation och verksamhet. Denna utredningkan leda fram till ett resultat som gör att en omprövning av instansordningenåter kan bli aktuell. Kammarrätternas nuvarande stora arbetsbörda måste ocksåbeaktas. Motionärerna hemställer att , i avvaktan på domstolsutredningensförslag, beslutar att avslå propositionen. Utskottet gör följande bedömning. Förslaget att flytta besvärsprövningen i ärenden enligtLHD från till kammarrätterna stämmer, enligt utskottetsmening, väl överens med vad som förordats i proposition 1989/90:130 omsocialsty- relsensframtida roll, uppgifter och inriktning, vilken tidiga- 1989/90:SoU26 re ställtsig bakom. Utskottet vill också framhålla att det rent principiellt är mindrelämpligt att den myndighet som har allmänna tillsyns-och rådgivningsfunktionerpå ett område också prövar enskilda besvärsärenden. har f.ö.själv ansett att besvärsprövningen enligt LHD bör flyttas till en annanmyndighet och att domstolarna torde vara väl skickade att avgöra dessa ärenden(prop. s. 4). Att låta besvärsprövningen enligt LHD övertas av endomstol innebär också, enligt utskottets mening, klara fördelar frånrättssäkerhetssynpunkt, med hänsyn till den betydelse som både tillstånds- ochsanktionsbeslut kan ha för den enskilde. Såsom framhålls i propositionenligger det även i linje med grundtankarna bakom lagen (1988:205) omrättsprövning och med om skydd för de mänskligarättigheterna att ersätta överprövning av beslut enligt LHDmed en domstolsprövning. I de motioner som väckts med anledning av propositionenframhålls bl.a. att kammarrätterna kommer att göra en alltför juridisk bedömningav ärendena resp. att ärendena inte lämpar sig för en domstolsprövning. Motdetta vill utskottet anföra följande. De överklagade ärendena skall givetvis prövasmot bakgrund av de kriterier för tillståndsgivning m.m. som anges i lagen. Ensådan prövning skiljer sig inte på något principiellt sätt från den prövningsom kammarrätterna redan nu har att göra i mål av olika slag. I propositionenförutsätts vidare, som ovan nämnts, att domstolarna inhämtar yttranden frånsocialstyrelsen när det behövs i ärenden av principiell betydelse. Därvidkommer alkoholpolitiska bedömningar att kunna tillförasärendena. Sammanfattningsvis anser utskottet att det finns goda skälför att ändra instansordningen enligt LHD i enlighet med propositionensförslag. Utskottet delar inte uppfattningen i motion 43(c) att domstolsutredningensförslag bör avvaktas innan någon ändring övervägs. Det sagda innebär att utskottettillstyrker det i propositionen framlagda lagförslaget och avstyrker motionernaSo42 (vpk) och So43 (c). att med bifall till propositionen och med avslagpå motionerna l989/90:So42 och l989/90;So43 antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1977:293) om handel meddrycker. Stockholmden 1989/90:SoU26 Närvarande: (), (), AinaWestin (s), (), (), Per Stenmarck (m), JohnnyAhlqvist (s), Rinaido (), (), (), (), (), (), JanAndersson (s), (), () och MargöIngvardsson (vpk). Margö (vpk) anser deb att det avsnitt i utskottets betänkande som på s. 3börjar med "Förslaget att" och på s. 4 slutar med "ochSo43(c)" bort ha följande lydelse; Utskottet delar uppfattningen i motion So42(vpk) att det iärenden enligt lagen om handel med drycker (LHD) behövs en tillsyn och enrättstillämpning som dämpar näringen. har sociala och alkoholpolitiskabedömningar kunnat vägas mot de rättsliga aspekterna när ärendena avgörs.Utskottet befarar, i likhet med motionärerna, att kammarrätten, till skillnadfrån , kommer att ha mer juridiska än alkoholpolitikabevekelsegrunder vid sin prövning. Utskottet anser mot denna bakgrund attprövningen enligt LHD bör ligga kvar hos och avstyrker såledesregeringens förslag. deb att utskottet bort hemställa: att med bifall till motion l989/90:So42 och medanledning av motion 1989/90:So43 avslår det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1977:293) om handel med drycker. Iproposition 1989/90:113 framlagt lagförslag i989/90:SoU26 Lagom ändring i lagen (1977:293) om handel med drycker Härigenom föreskrivs att 68 § lagen (1977:293) omhandel med drycker skall ha följande lydelse. Talanmot beslut beslut enligt den- enligt denna lag föreshos socialsty- na lag får överklagas hos kammar- relsen genom besvär.Mot socialsty- rätten, relsens beslut får talan ej föras. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga omöverklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet.