bet · GD01LU5 · 1989-12-31 00:00:00 — Den lösning av frågan om skadeståndsansvaretsutformning i angivet hänseende som valts i propositionen består emellertid inteav ett strikt ansvar utan av ett s.k. kontrollansvar. Sålunda anges i 7 kap. 2§ förslaget till aktiekontolag att värdepapperscentralen i förhållande tillden enskilde svarar för fel som uppkommer i systemet om inte värdepapperscentralenvisar att felak- lighetenberor på en omständighet utanför dess eller ett kontoförande 1989/90:LU5instituts kontroll vars följder värdepapperscentralen eller det kontoförandeinstitutet inte skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. I propositionen görs i såväl allmän- somspecialmotiveringen åtskilliga uttalanden om den avsedda omfattningen av detföreslagna kontrollansvaret (s. 7982, 114117). Trots den redogörelse som därlämnas är det enligt utskottets mening inte helt klart i vilken utsträckningkontrollansvaret griper in i fall av skador som beror på fel i detkontobaserade systemet. Exempelvis kan ovisshet råda huruvida enfelaktighet är hänförlig till värdepapperscentralens eller ett kontoförandeinstituts kontrollsfår. Vidare finns utrymme för osäkerhet när det gällerbedömningen av om värdepapperscentralen skäligen kunde ha undvikit ellerövervunnit följderna av en viss felaktighet. Den närmast till hands liggandeslutsats som kan dras beträSande det föreslagna kontrollansvarets omfattningsynes vara att kontrollansvaret är mindre långtgående än ett rent striktansvar. Kontrollansvaret innefattar därmed ett sämre skydd för enskilda somoförskyllt drabbas av skador som tillfogas dem till följd av felaktigheter isamband med uppläggning eller förande av de nya registren. Vad utskottet nuanfört om det föreslagna skadeståndsansvarets begränsade tillämpningsområde ochsvårigheterna att på ett tillförlitligt sätt precisera detta område talar istället för att i den föreslagna aktiekontolagen överge principen omkontrollansvar till förmån för ett rent strikt ansvar. Utskottet vill isammanhanget understryka att om såsom på sina håll antagits kontrollansvareti praktiken skulle ge ett skydd som i det närmaste motsvarar strikt ansvar,detta förhållande utgör ett argument för och inte emot införandet av ett striktansvar. På grund av det anförda bör med bifall till motionerna1988/89:L20 yrkande 6 och 1988/89:L21 yrkande 3 besluta om striktskadeståndsansvar för värdepapperscentralen i enlighet med vad som anförts imotionerna. deb att utskottets hemställan undermoment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträfEande kontrollansvar att riksdagenmed bifall till motion 1988/89:L20 yrkande 6 och motion 1988/89:L21 yrkande 3antar 7 kap. 2 § förslaget till aktiekontolag med den ändring att lagrummeterhåller följande såsom Reservanternas förslag betecknade lydelse: Om någon tillfogas skada till följd av oriktig eller missvisande uppgift i ett avstämningsregister eller i annat fall genom fel i samband med uppläggning eller förande av ett sådant register, har han rätt till ersättning av värdepapperscentralen. Omnågon tillfogas skada till följd av oriktig eller missvisande uppgift i ettavstämningsregister eller i annat fall genom fel i samband med uppläggningeller förande av ett sådant register, har han rätt lill ersättning av värdepapperscentralen,om inte värdepapperscentralen vbar att felaktigheten beror på en omständighetuuinför dess kontroll vars följder den inte skäligen kunde ha undvikit ellerövervunnit. Beror felaktigheten på eU kontoförande institut,är värdepapperscentralen fri från skadeståndsskyldighet endast om också detkontoförande institutet skulle vara fritt enligt första stycket. Motsvarandegäller om felaktigheten beror på någon som har anlitats av värdepapperscentraleneller av ett kontoförande institut. 2.Skadeståndsberäkning (mom. 6) och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: Utskotteterinrar om att skadeståndsbestämmelser som medger ett hänsynstagande även tillandra omständigheter än sådana som är av ekonomisk natur harfunnits inom arbetsrätten och relativt har införts påimmaterialrättens område. Också datalagen innehåller en regel av denna art. Sommotionärerna berör finns en sådan bestämmelse även i det förslag till lag omskydd för företagshemligheter som framlagts i proposition 1987/88:155 (se bet.1988/89:LU30). Reglerna har motiveraU av att det ofta kan vara svårt för denenskilde att visa storleken av en förmögenhetsskada som drabbat honom och attersättning bör kunna utgå för den kränkning som den skadelidande utsatts föräven då han inte kan styrka någon ekonomisk skada. Enligt utskottets mening hardessa skäl bärkraft också i de situationer som omfattas av skadeståndsansvaretenligt aktiekontolagen. Utskottet kan därför inte dela föredragande statsrådets uppfattning (s. 85 i propositionen) att en ideell skada är "så pass 1989/90:LU5opraktisk vid dessa rent ekonomiska transaktioner, att det är onödigt attbelasta aktiekontolagen med regler härom". Enbestämmelse om skadeståndets beräkning av det slag som motionärerna i motion1988/89:L20 förespråkar skulle således enligt utskottets mening utgöra ettvärdefullt komplement när det gäller att bereda fullgoda ersättningsmöjligheteråt dem som drabbas av skada till följd av fel i samband med registerhanteringeni det nya systemet. Utskottet förordar på grund av det anförda att iaktiekontolagen intas en bestämmelse som gör det möjligt att vid skadeståndetsberäkning beakta också andra omständigheter än sådana som har direkt ekonomiskbetydelse. deb att utskottets hemställan under moment 6 bortha följande lydelse: 6. beträffande skadeståndsberäkning att medbifall till motion 1988/89:L20 yrkande 3 beslutar att i 7 kap. i regeringensförslag till aktiekontolag skall införas en ny paragraf, 7 kap. 6 §, medföljande som Reservanternas förslag betecknade lydelse: Vidbestämmande av skadestånd enligt l~3 §§ skall hänsyn tas även tillomständigheter av annan än rent ekonombk betydebe. Uppföljning och utvärdering av lagstiftningen (mom. 7) RolfDahlberg (m), (), (), (), EwyMöller (m), (fjj), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "I likhet"och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: till näringsutskottets yttrande fogad avvikande mening har näringsutskoltets m-, fp-, c- och mp-ledamöter anfört att det inför det fortsatta författningsarbetet och de administrativa beslut som sålunda förestår finns anledning för att göra ett uttalande till rege ringen i enlighet med vad som påyrkas i motionerna 1988/89:L20 yrkande 1 och 1988/89:L21 yrkande 1. Enligt vad som framhålls i den avvikande meningen bör alltså dels understryka vikten av att det kontobaserade värdepapperssystemet inte medför försämringar i fråga om integritet och rättsskydd för aktieägarna och andra aktörer på aktiemarknaden, dels begära en fortlöpande uppföljning och utvärde ring genom regeringens försorg av systemets konsekvenser i fråga om 29 rättsförhållanden, säkerhet och sårbarhet samt kvalitet i övrigt. Lagutskottetinstämmer i vad som sålunda uttalats i den till närings- 1989/90:LU5 utskottetsyttrande fogade avvikande meningen. vill för sin del tillägga attutskottet finner det i hög grad naturligt och också nödvändigt att såomfattande och i många människors förhållanden ingripande förändringar somövergången till ett värdepapperslöst aktiesystem innefattar blir föremål förfortlöpande uppföljning och noggrann utvärdering så snart som tillräckligaerfarenheter vunnits av tillämpningen av det nya systemet. Vad utskottetsålunda anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande uppföljning och utvärderingav lagstiftningen att med anledning av motion 1988/89:L20 yrkande 1och motion 1988/89:L21 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. offentlighet (mom. 10) (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjarmed "delar" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: vill för sin del framhålla följande.Utgångspunkten för behovet av offentlig insyn bör vara resp. aktieägaresinflytande på bolagets verksamhet. Denna rätt till insyn bör dock inteinskränka rätten till anonymitet för aktieägare med små aktieinnehav och medringa inflytande. Ett av syftena med regeln i aktiebolagslagen om att utskriftav aktieboken inte får innehålla uppgift om sådana aktieägare som har 500aktier eller fårre i ett och samma bolag har varit att skapa ett visstsekretesskydd för personer med små aktieposter. Varken samhället ellerallmänheten har ansetts ha något berättigat intresse att känna till namnen påsådana personer, vilka ju normalt inte genom sina aktieinnehav påverkarbolagets förvaltning. Liknande syfte bär upp den i propositionen föreslagnaregeln i 8 kap. 9 § aktiekontolagen, som innebär att värdepapperscentralenskall hålla en sammanställning över aktieägare med sammanlagt mer än 500förvaltarregistrerade aktier i ett bolag offentligt tillgänglig. mening är emellertid gränsdragningen vid högt 500 aktier intenågot adekvat uttryck för denna princip. En illustration till detta förhållandeär att vid aktieuppdelning (split) i ett bolag, vilket är en ganska vanligföreteelse, kretsen av aktieägare som omfattas av sekretesskyddet begränsasradikalt, trots att varje innehav representerar samma värde och samma andel avaktiekapitalet och röstetalet som . Det är angeläget att en merarationell begränsningsregel, som effektivt åstadkommer det avsedda sekretesskyddet,kommer till stånd. delar därför de synpunkter som framförs imotionerna 1988/89:L20 (c) och1988/89:L21 (fp) om att kravet på offentlighet i aktieboken bör 1989/90:LU5 vara knutet till det röstmässiga inflytandet och inte till detirrelevanta förhållandet hur många aktier en person äger i ett visst bolag. Enligt lagutskottet bör det ankomma på regeringen att såsnart som möjligt förelägga förslag till lagstiftning som tillgodoserde av utskottet nu framförda synpunkterna. Detta bör ges regeringen till kännamed anledning av motion 1988/89:L21 yrkande 2. deb att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande 10. beträffande aktiebokens offentlighet att medanledning av motion 1988/89:L21 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. (mom. 12) (), (), (),(), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjarmed "finner" och på s. 24 slutar med "motsvarandedel" bort ha följande lydelse: I en till näringsutskottets yttrande fogad avvikandemening har näringsutskottets m-, fp-, c- och mp-ledamöter funnit de synpunkteroch önskemål beträffande den tilltänkta aktiekontonämnden som framförs i motion1988/89:L20 befogade. delar denna uppfattning. För att aktiekontonämndenskall kunna bli ett i verklig mening fristående organ för konfliktlösning ärdet enligt lagutskottets mening nödvändigt att nämnden i administrativt ochekonomiskt hänseende görs oberoende av värdepapperscentralen. Med hänsyn tilldet anförda bör regeringen återkomma med förslag beträffande aktiekontonämndensom tillgodoser vad lagutskottet nu anfört. deb att utskottets hemställan under moment 12 bort ha följande 12. beträffande aktiekontonämnden att med anledningav motion 1988/89:L20 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Kontrollansvar (mom. 5) (), (), (),(), (), () och () anför: Inom utskottet har genom bl.a. skrivelser frånvärdepapperscentralen 1 och aktualiserats frågan om de kontoförande - 3 1989/90. institutensregressansvar gentemot värdepapperscentralen fått en lämp- 1989/90:LU5 ligutformning i regeringens förslag till aktiekontolag. En utgångspunkt iförslaget är att värdepapperscentralen skall ha ett skadestånds-rättsligthuvudansvar och att de skadelidande skall ha rätt till ersättning avvärdepapperscentralen oavsett var i systemet som det skadegrundande feletuppkommit. Den slutliga fördelningen av ansvaret regleras i 7 kap. 5 §. Enligtdenna bestämmelse har värdepapperscentralen möjlighet att kräva tillbakautbetald ersättning från ett kontoförande institut under förutsättning attinstitutet genom vållande medverkat till skadan. De kontoförande institutenavses alltså inte själva ha något skärpt ansvar för fel som inträffat inomderas kontrollsSr, utan de svarar gentemot värdepapperscentralen enligtallmänna regler om uppdragsavtal, dvs. endast i sådana fall då vållande kankonstateras i deras verksamhet. I propositionen åberopas olika skäl för att fördelningenav ansvaret bör ha den utformning som föreslagits (s. 82 ff). Ett sådant skälanges vara att man knappast kan tala om några egentliga intressekonfliktermellan värdepapperscentralen och de kontoförande instituten. Beträffandevärdepapperscentralens utsikter alt göra sina regressanspråk gällande sägsvidare att det med hänsyn till de krav som får ställas på de kontoförandeinstitutens yrkesmässiga hantering, vållande i de flesta skadefall torde kunnakonstateras på institutens sida. Enligt vår mening är de argument som i propositionenanförs till stöd för en begränsning av värdepapperscentralens regressrätt inteövertygande. Sålunda är påståendet att det inte finns några intressekonfliktermellan värdepapperscentralen och de kontoförande instituten riktigt endast såtill vida att det är en gemensam angelägenhet alt enskilda som drabbas av fel isystemet får sina berättigade ersättningsanspråk tillgodosedda på ett enkeltoch rationellt sätt. När det gäller frågan om vem som slutligt skall bärakostnaderna värdepapperscentralen eller de kontoförande instituten kan detdäremot finnas motstående intressen, något som är helt naturligt på grund av deolika ägarförhållandena. Om regressansvaret utformas så att värdepapperscentralentvingas att även slutligt svara för fel som begås inom de kontoförandeinstituten kommer det ytterst att drabba de anslutna bolagen, vilka genom sinaavgifter bekostar värdepapperscentralens verksamhet. Den från principiella utgångspunkter måhända mestavgörande in vändningen mot propositionens förslag att begränsa värdepapperscen tralens regressmöjlighet är emellertid den synnerligen betydelsefulla roll som de kontoförande instituten kommer att spela i det det kontobaserade systemet och att det är hos dem som den grundläggande funktionen i systemet kommer att ligga. Det är då också rimligt att de kontoförande instituten gentemot värdepapperscentralen svarar för de ekonomiska konsekvenserna av sina egna fel. Ett sätt att uppnå en sådan mera rättvis ordning är att de kontoförande instituten bär ansvar för fel som uppkommit inom deras kontrollsfår såvida de inte kan visa att felet beror på omständigheter utanför deras kontroll vars följder de 32 inte skäligen kunde haundvikit eller övervunnit. Härigenom uppnås 1989/90:LU5 även ett ökat intresseinom de kontoförande 3 och kontrollvid registerföringen, för utbildning av personal m.m. Utskottethar inte tagit upp det av oss nu berörda spörsmålet om regressansvaretsutformning till behandling, något som vi beklagar. Vi har därför ansett detpåkallat att på detta sätt framföra vår uppfattning i frågan. Uppgifter om personnummer (mom. 8) RolfDahlberg (m), (), (), (), EwyMöller (m), (), () och () anför: Vårafyra resp. partier har i många olika sammanhang varnat för de risker frånintegritetssynpunkt som bruket av personnummer innebär och verkat föravskaffande av personnummeranvändningen. I exempelvis reservation 6, somfogades till betänkande (bet. 1988/89:KU28) angåendedatafrågor, framhölls att användningen av personnummer borde begränsas ochregleras i en särskild lag. Som huvudprincip borde enligt reservanterna gällaatt endast vissa registeranvändare skulle ha rätt att avkräva människor deraspersonnummer. Vivill även hänvisa till reservation 2, som fogades till skatteutskottetsbetänkande (bet. 1989/90:SkU5) angående folkbokföring, där motsvarandesynpunkter på vikten av begränsning av personnummeranvändningen framfördes. Somframgår av vad lagutskottet anför är uppgifter om personnummer inte någonnödvändig förutsättning för den hantering som kommer att ske inom detkontobaserade aktiesystemet. Det enda skälet för att behålla alternativet medpersonnummer i aktiekontolagen skulle därför vara värdepapperscentralensuppgiftsskyldighet på skatteområdet. För att denna skyldighet skall kunnafullgöras synes det under en övergångstid vara svårt att undvarapersonnummeranvändning i det kontobaserade systemet. Imotion 1988/89:L20 (c) yrkas (yrkande 4) att personnummer somidentifieringsnummer skall utgå ur förslaget till aktiekontolag. Med hänsyntill ovannämnda förhållanden gällande värdepapperscentralens uppgiftsskyldighetoch till att frågan om begränsning av personnummeranvändningen måste lösas iett större sammanhang har vi avstått från att yrka bifall till motionsyrkandet.Vi vill understryka det angelägna i att det även på skatteområdet tillskapasen ordning som baseras på uppgifter om namn eller särskildaidentifieringsnummer och inte på användning av personnummer, varigenom bl.a.värdepapperscentralen ej längre skulle behöva registrera personnummer. I Förslag till 1989/90:LU5 Aktiekontolag ""S" 1 §För avstämningsbolag som avses i aktiebolagslagen (1975:1385), for- säkringsrörelselagen (1982:713) och bankaktiebolagslagen (1987:618) skall finnas register enligt denna lag (avstämningsregister). Avstämningsregistrenförs av (värdepapperscentralen) med hjälpav automatisk databehandling. I fall som anges i 4 kap. vidtasregistreringsåtgärder även av kontoforande institut på värdepapperscentralensvägnar. 2 § I avstämningsregister skall registrerasaktier i avstämningsbolag. Bestämmelserna i denna lag om aktier tillämpas också på följande rättigheter i avstämningsbolag,nämligen 1. företrädesrätt att delta i emission som avses i 4 kap.aktiebolagslagen (1975:1385), 4 kap. försäkringsrörelselagen (1982:713) och 4kap. bankaktiebolagslagen (1987:617), 2. rätt på grund av teckning av aktier vid nyemission enligt 4 kap.aktiebolagslagen, 4 kap. försäkringsrörelselagen och 4 kap. bankaktiebolagslagen,samt 3. rätt på grund av nyteckning av aktier enligt 5 kap. aktiebolagslagenoch 5 kap. bankaktiebolagslagen. 19 kap. finns bestämmelser om registrering i avstämningsregister av ensidigaskuldförbindelser avsedda for allmän omsättning och vissa andra rättigheter. 3 §För rättigheter som skall registreras enligt denna lag får inte utfärdas aktiebrev, emissionsbevis, interimsbevis eller optionsbevis som avses i aktiebolagslagen (1975:1385), försäkringsrörelselagen (1982:713) eller bankaktiebolagslagen (1987:618). Har en sådan handling utfärdats, gäller inte bestämmelserna i dessa lagar for handlingen. Försådana ensidiga skuldförbindelser avsedda for allmän omsättning som registrerasenligt denna lag får inte utfärdas skuldebrev. 4 § Bankinspektionen skall övervaka att denna lag följs. 5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelarnärmare foreskrifter om registerföring enligt denna lag och om tillsyn överkontoforande institut. 1 § För varje avstämningsbolag skall finnas ettavstämningsregister. Avstämningsregister består av en daglig journal och de aktiekonton i bolaget som avses i 2 §och 8 kap. 2 §. 2 § Varje aktieägare skall for sina aktier i ett avstämningsbolag ha ett eller flera aktiekonton, om inte aktierna är förvaltarregistrerade enligt 8 kap. Kontona skallöppnas av ett eller flera kontoforande institut. ägaren eller, i fall somavses i 4 kap. 2 §, det emitterande bolaget bestäm- 1989/90:LU5 mer vilket eller vilka instititut som skall anlitas. 3 § 1 ett aktiekonto som avses i 2 § skall anges 1. aktieägarens namn, personnummer eller annat identifieringsnummer samtpostadress, 2. namn, personnummer eller annat identifieringsnummer samt postadressför panthavare och for den som har en rättighet på grund av sådan inskränkningi rätten att fritt förfoga över aktien som avses i 12, 3. det antal aktier som kontot omfattar med uppgift om aktiernasnominella belopp och for varje aktie huruvida full betalning har erlagts foraktien till avstämningsbolaget, 4. till vilket slag varje aktie hör, om aktier av olika slag kan finnasenligt bolagsordningen, 5. i förekommande fall att aktie av visst slag kan omvandlas till enaktie av annat slag, 6. i förekommande fall att aktie är bunden, 7. förbehåll att aktieägare eller annan skall vara berättigad att lösaaktie som övergår till ny ägare, 8. utbetalning som görs vid inlösen av en aktie ellerminskning av aktiens nominella belopp eller vid skifte av bolagets tillgångar, 9. i förekommande fall att aktieägaren har förvaltareenligt 11 kap. 7 § med uppdrag som omfattar förvaltning avaktierna, 10. pantsättning avseende en aktie, 11. konkurs avseende aktieägaren samt utmätning, kvarstad eller betalningssäkringavseende en aktie eller panträtt i aktien, 12. inskränkning i rätten att fritt förfoga över en aktie som avses i 3kap. 12 och 15§§ aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap. 12 och 15§§ försäkringsrörelselagen(1982:713) eller 3 kap. 13 och 16 §§ bankaktiebolagslagen (1987:618), 13. förbehåll enligt 15 kap. 8 § . Vidregistrering av företrädesrätt för en aktieägare att delta i en emission somavses i 4 kap. aktiebolagslagen eller 4 kap. försäkringsrörelselagen skall iaktiekontot anges om rätten till ny aktie tillkommer aktieägaren på grund avbunden eller fri aktie. Harutan återbetalning en aktie dragits in eller det nominella beloppet ändrats,skall detta anges i aktiekontot så snart det kan ske. 4 § För varje anteckning i ett aktiekonto anges den dag då denna anteckningsaml motsvarande anteckning i den dagliga journalen skedde. 5 § Genom värdepapperscentralens försorg skall en aktie på ett aktiekontoförses med ett nummer eller annat kännetecken, om det finns behov av attsärskilja aktien från andra aktier på samma konto. 6 § Värdepapperscentralen skall ansvara för att avstämningsregistrenförs på ett sådant sätt som föreskrivs i denna lag eller annan författning. Värdepapperscentralenar registeransvarig enligt datalagen (1973:289) för avstämningsregistren. 1§ Tillstånd att vara kontoförande institut meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Avde kontoförande instituten skall minst ett vara belagt dotteraktiebo- 1989/90:LU5 lag till värdepapperscentralen. 2 § som är helägt dotteraktiebolag till värdepapperscentralenfår inte avslå en begäran att genom institutet öppna aktiekonto annat än omgrund för avslag föreligger enligt denna lag eller annan författning. 3 § står under tillsyn av bankinspektionen. Institutenskall lämna inspektionen de upplysningar om sin verksamhet och därmedsammanhängande omständigheter som inspektionen begär. Tillståndatt vara kontoförande institut kan återkallas av regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer, om det kontoförande institutet genom att överträdadenna lag eller på annat sätt visar sig olämpligt att utöva verksamhet somsådant institut. Ettbeslut om återkallelse av tillstånd att vara kontoförande institut får fattasatt gälla tills vidare i avvaktan på att ärendet avgörs. 4 §Beslut enligt I § eller 3 § andra eller tredje stycket av den myndighet som regeringen bestämmer får överklagas hos kammarrätten. Bankinspek tionens beslut i frågor som rör tillsynen får överklagas hos regeringen. Ettbeslut som avses i första stycket skall verkställas även om det haröverklagats, om inte den myndighet som har att pröva överklagandet förordnarnågot annat. 1 § som har öppnatett aktiekonto skall vidta registreringsåtgärder såvitt avser det kontot. Ävenandra kontoförande institut får vidta registreringsåtgärder beträfTande kontot,om åtgärden är till fördel för aktieägaren eller denne har lämnat fullmakt tillinstitutet. 2 § Vid emission av aktier eller andra rättigheter som avses i 1 kap. 2§ andra stycket skall det emitterande avstämningsbolaget bestämma vilket ellervilka kontoförande institut som skall vidta de registreringsåtgärder somföranleds av emissionen och på vilka konton registrering skall ske.