bet · GD01SoU19 · 1989-12-31 00:00:00 — För ett jämförelsevis litet och sektorsövergripandeforskningsområde som invandrarforskning är det enligt propositionen särskiltviktigt att forskarna kan vända sig någonstans för diskussion och rådgivning omfrågor som rör planerad, pågående eller redan genomförd forskning. Den nuföreslagna organisatoriska förändringen ger möjligheter till en förstärkning avdenna nätverksfunktion, sägs det i propositionen. Invandrarforskning är ett forskningsområde som alltjämt ärunder uppbyggnad, heter det vidare. Endast ett fåtal forskartjänster finns inrättade inom området. De medel som har beviljats för forskning har varitbegränsade. Invandrarforskningens sektorsövergripande karaktär har emellertidgjort det naturligt att också andra finansiärer har beviljat anslag förforskning med anknytning till invandring. 1 propositionen framhålls att det ärangeläget att denna utveckling fortsätter och förstärks. I motion So34 av och (båda s) hemställs att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts ominvandrarforskningens Ivärsektoriella roll och resursanvändning (yrkande 1).Motionärerna betonar att invandrarforskningen är tvär-sektoriell, dvs. fallerinom ramen för olika ämnesområden, och anser att propositionen förbiser detta.Motionärerna anser att det vore beklagligt om invandrarforskningen begränsastill att omfatta endast det sociala avsnittet. Vidare anser motionärerna attuniversiteten bör ha tillgång till basresurser så att en långsiktigkunskapsuppbyggnad inom invandrarforskningen kan ske. Sådana resurser bör medtiden byggas ut vid samtliga universitet. Även i motion So33 (c) begärs ett tillkännagivande om attinvandrarforskningens tvärsektoriella roll inte får upphöra när forskningenförs över till det nya rådet (yrkande 2, delvb). I motion So34 (s) begärs också ett tillkännagivande om vadsom i motionen anförts om tillräckliga personella resurser avseende informa tions- och nälverksfunktionen inom invandrarforskningen (yrkande 2). Motionärerna anser att för att den av regeringen förordade för- 29 stärkningenav nätverksfunktionen skall kunna komma till stånd krävs attåtminstone tre tjänster inom det socialvetenskapliga rådets organisa- 1989/90:SoU19 tion fåren anknytning till invandrarforskningsområdet. enligtmotionärerna, en särskild mindre referensgrupp knytas till rådet för beredning av frågor inom invandrarforskningsområdet (yrkande Också utskottet vill understryka vikten av attinvandrarforskningens tvärsektoriella roll bibehålls även efter det attinvandrarforskningen förts över till det nya socialvetenskapligaforskningsrådet. Invandrarforskningens sektorsövergripande karaktär betonasemellertid också i forskningspropositionen. Den föreslagna organisatoriskaförändringen sägs bl.a. underlätta för forskare inom olika sektorer attgemensamt diskutera frågor om planerad, pågående eller genomförd forskning. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna So34 (s) yrkande 1 och So33(c) yrkande 2, delvis. I motion So34 (s) begärs att tillräckliga personellaresurser avsätts för invandrarforskning inom det nya socialvetenskapligaforskningsrådet och att en särskild referensgrupp knyts till rådet förberedning av frågor inom invandrarforskningsområdet. I propositionen föreslås att invandrarforskningen underden kommande treårsperioden får väsentligt ökade resurser, sammanlagt 3milj.kr., förutom de medel som förs över från arbetsmarknadsdepartementetsbudget. Regeringens avsikt är således i likhet med motionärernas att stärkainvandrarforskningens ställning. Enligt propositionen (s. 132) kommerregeringen senare att besluta om organisation och instruktion för detsocialvetenskapliga forskningsrådet. Utskottet utgår från att tillräckligapersonella resurser tillförs invandrarforskningen och avstyrker därmed motionSo34 (s) såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 och 3). I motion So40 (mp) begärs ett tillkännagivande av vad somi motionen anförts angående förståelse av kulturer som ett viktigtforskningsobjekt (yrkande 2). Forskning om förståelse av kulturer syftar enligtmotionärerna till att förebygga rasism, religiös fanatism och andra typer avavvikande-rädsla hos folkgrupper och i stället främja fredlig samexistens,tolerans och rättsuppfattning. I propositionen (avsnitt 6, s. 68) påpekas att Sverigeunder har blivit ett alltmer mångkulturellt samhälle, bl.a. tillföljd av de många flyktingar och andra invandrare som har kommit till vårtland. Genom invandringen har vi kommit i kontakt med för oss främmandekulturer, religioner och sedvänjor. Detta har varit positivt och berikande förvårt samhälle, heter det i propositionen. Möten mellan olika kulturer sker dock inte alltidfriktionsfritt. Man tvingas ompröva värderingar och attityder.Främlingsfientlighet kan enligt propositionen bara mötas med kunskap. För invandrarna kan också anpassningen till den svenskakulturen vara svår, sägs det vidare. Invandrarna kan ha stora svårigheter att etablerasig på arbetsmarknaden och nå delaktighet i samhällslivet. De 1989/90:SoU19 tendenser till utanförskap som finns måste mötas med lämpligaåtgärder. Enligt propositionen behöver det fortsatta arbetet med attreformera invandrarpolitiken ett fortsatt och utökat stöd från forskningen. Invandrarforskningenberör inte bara flyktingar och andra invandrare. Den berör även attityder,värderingar och reaktioner hos samhället i övrigt, liksom relationer mellaninvandrade grupper inbördes samt mellan dessa och den infödda majoriteten. Det är enligt propositionen också viktigt att ökadeansträngningar görs för att resultat från invandrarforskningen skall spridas,även utanför forskarkretsar, i större omfattning än vad som varitfallet (s. 380). Utskottet anser att det slag av forskning som efterlyses imotion So40 (mp) väl inryms i invandrarforskningen, som den definieras ipropositionen. Utskottet förutsätter att invandrarforskningen kommer att öka 1omfattning efter den förstärkning av resurserna som föreslås i propositionenoch att motionens krav på forskning som bl.a. syftar till att förebygga rasismdärigenom kommer att tillgodoses. Motion So40 (mp) yrkande 2 avstyrks därför. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning för det socialvetenskapliga forskningsrådet för budgetåret1990/91. Utskottet har i det föregående avstyrkt motion So33 (c) yrkande 7,vari föreslås en höjning av anslaget med 2 milj.kr. samt motion So39 (vpk)yrkande 2, vari föreslås att medlen överförs till dethumanistisk-samhällsveten-skapliga forskningsrådet. Utskottet har inte någotatt erinra mot de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92och 1992/93 som angetts och föreslår därför att godkänner dessa.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till medelsanvisning för utredningarm.m., anslaget A 2 under femte huvudtiteln i budgetpropositionen ochforskningspropositionen. I motion So284 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförts om behovet av ensamhällsekonomisk studie om effekterna av förebyggande insatser för socialthandikappade barn. Enligt motionären vet man att många av barnen från utsattasociala miljöer senare återfinns på institutioner av olika slag, att storaarbetsmarknadspolitiska insatser görs, att många förtidspensioneras osv. Manvet också att flera av dem varit föremål för mängder av olika insatser. Enligtmotionärens mening vore det värdefullt att pröva om rätt åtgärder vidtagitsför dessa barn och om ytterligare insatser vore möjliga. I motion So38 av m.fl. (fp) hemställs, medhänvisning till vadsom anförts i motion Ubl47, att hos regeringen 31 begär enutredning av hur ett forskningscentrum om barnfrågor kan jrganiserasi enlighet med vad som anförts i motionen. Enligt motio- 1989/90:SoU19 närernabehövs en samordning av forskningen kring barnfrågor. Ett forskningscentrum bördärför inrättas för detta ändamål. I ett inledningsskede bör forskning kringbarns fysiska miljö, utsatta barn samt invandrar- och flyktingbarn prioriteras.Till ett sådant forskningscentrum bör knytas en professur i social pediatrik.Enligt motionärerna behöver det utredas hur detta centrum skall organiseras ochvilka resurser som behövs. Verksamheten kan enligt motionärerna antingen knytastill temaforskningen i , till arbete eller kan ettfristående forskningsinstitut upprättas. En motion (fp) med yrkande om ett centrum för forskning ombarn behandlades av utskottet i samband med den förra forskningspropositionen,se betänkande SoU 1986/87:28 s. 11. Utskottet ansåg då att det var angelägetmed forsknings- och utvecklingsarbete som gav kunskap om barns livsvillkor.Utskottet hänvisade emellertid till den temaforskning om barn som höll på attinrättas vid i och ansåg att motionens krav om ettcentrum för barnforskning därigenom tillgodosågs. Tema barn vid i inrättades efterförslag forskningsproposition. Det finns nu två professurer knutnatill temat. Enligt propositionen är det av stor betydelse att forskningen inomtema Barn får en omfattning som ger en god forskningsmiljö (avsnitt 17, s.293). Medel beräknas därför för en förstärkning av tema Barn genom inrättandeav en tjänst som professor inom temat . Som ett led iregeringens strävan att långsiktigt bygga upp vetenskaplig kompetens inomområden som är av betydelse för utvecklingen inom skilda samhällssektorerföreslås också en förstärkning genom att 1 milj.kr. tillförs tema /91. Utskottet konstaterar att temaforskningen om barn viduniversitetet i i propositionen föreslås få en förstärkning.Utskottet vidhåller inställningen att denna temaforskning tillgodoser kravetpå ett forskningscentrum om barnfrågor. Utskottet avstyrker därför motion So38(fp). I forskningspropositionen framhålls vidare attsocialtjänstens arbete med barn och barnfamiljer måste ta sin utgångspunkt ikunskaper om barn och barnfamiljernas levnadsförhållanden (avsnitt 17, s. 255).Det är enligt propositionen därför väsentligt att forskningen om levnadsvillkorför och de generella stöden till barn och barnfamiljer utvecklas. För attstöjda en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom området föreslår regeringen attdet inrättas en professur i socialt arbete med inriktning mot familjepolitikvid universitet i . Utskottet ser med tillfredsställelse att forskningen omsocialt arbete med inriktning mot familjepolitik föreslås få ett ökat stöd. väsentligtatt arbete med barn och barnfamiljer grundas påkunskaper om de förhållanden som råder i verkligheten. utskottetsmening vore det värdefullt att få bättre kunskap om effekter- na avolika förebyggande insatser för socialt handikappade barn. Det 1989/90:SoU19 böremellertid inte ankomma på att ta initiativ till en sådan studiesom motionären i motion So284 (s) begär, utan i stället på ansvarigamyndigheter att på vanligt sätt bedöma de projektplaner som utarbetaspå området och avgöra vilka projekt som bör beviljas medel. MotionSo284 (s) avstyrks därför. I propositionen (avsnitt 8 s. 82) uppges att ca tvåtredjedelar av all forskning och utveckling utförs inom företagssektorn, vilketuppges vara en stor andel sett ur ett OECD-perspektiv. Det är också inoniföretagssektorn som de stora ökningarna av FoU-verksamheten under 1980-talethar skett. Vissa uppgifter tyder emellertid på att tillväxten i de svenskaföretagens satsningar har bromsats upp och kanske till och med stagnerat underåttiotalets sista år, vilket regeringen finner oroande med hänsyn till deninternationella utvecklingen. Enligt propositionen föreligger stora skillnader mellanbranscherna när det gäller rena forskningsinsatser. För läkemedelsindustrinanvänds mer än hälften av forskningsmedlen till grundforskning och tillämpadforskning, medan stora branscher som elektroindustrin och transportmedelsindustrini huvudsak satsar på utvecklingsarbete. Enligt propositionen är det av stor vikt att den högaandelen forskning och utveckling inom svenskt näringsliv kan upprätthållas ochförstärkas . Detta är av avgörande betydelse för att bevarasvensk industris konkurrenskraft och därmed trygga en fortsatt export-leddtillväxt och en full sysselsättning, heter det (prop. s. 84). I motion So40 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om förstärkning av den statligaoberoende forskningen inom läkemedelsområdet (yrkande 1). Motionärerna är tveksamma beträffande regeringensförutsättning att näringslivet även i fortsättningen bör stå för de uppgifterföretagen av hävd tagit på sig inom tillämpad forskning och utveckling.Särskilt ofördelaktigt för medborgarna är, enligt motionärerna, detförhållandet att läkemedelsindustrin fått ett mycket starkt inflytande översjukvården. Regeringen bör därför lägga fram förslag om hur den oberoendeforskningen inom detta område kan förstärkas. Utskottet konstaterar att inom läkemedelsindustrin går enmycket stor andel av investeringarna till forskning och utveckling. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är av stor vikt att den höga andelen forskning och utveckling inom svenskt näringsliv kan upprätthållas. För att den svenska läkemedelsindustrin skall kunna behålla sin posi tion på världsmarknaden är det nödvändigt med stora långsiktiga satsningar på forskning och utveckling. Utskottet delar inte uppfatt ningen i motion So40 (mp) yrkande 1 att den oberoende forskningen på detta område bör förstärkas på bekostnad av forskningen inom 33 företagen.Frågan om statens insyn på läkemedelsområdet torde kom- 3 1989/90. ma attbehandlas i den proposition om ny lagstiftning på läkemedels- 1989/90:SoU19 området som förbereds i socialdepartementet.Utskottet avstyrker därmed motionen. Forskning om amalgam och andra dentalmaterial Ett tiotal motionsyrkanden har väckts om forskning kringamalgam och andra dentalmaterial. I motion So410 av m.fl. (mp) begärs attsocialstyrelsen får i uppdrag att intensifiera utvecklingen av ofarligaalternativ som tandbehandlingsmaterial och att 11 milj. kr. under entreårsperiod ställs till förfogande (yrkande 3). I motion So416 av . (vpk) hemställs att forskningen för framtagandet av ofarligt och alternativttandlagningsmaterial intensifieras (yrkande 2). I motion So435 av () hemställs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om fortsattamalgamforskning (yrkande 1). Motiveringen till motionen finns i motion Sf258.Motionärerna understryker vikten av att både grundforskning och kliniskforskning vad gäller hälsoeffekter av amalgam fortsätter med minst oförminskadstyrka tills orsakssambanden klarlagts. I motion So439 av m.fl. (c) hemställs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts rörande forskning ochutvecklingsarbete för ersättningsmaterial vid tandlagning (yrkande I). Motiveringentill motionen finns i motion Sf263. Motionärerna anser det befogat att man frånregeringens sida tar sitt ansvar när det gäller forskning och utveckling av nyatandlagningsmaterial så att anvisningar om en snar avvecklingav amalgam som tandlagningsmaterial kan följjis. I motion So475 av m.fl. (m) hemställs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om att användningen avamalgam bör reduceras i största möjliga mån och forskningen kring ofarligaersättningsmedel intensifieras (yrkande 2). Motiveringen till motionen finns imotion Sf299. I motion So31 av och (bådam) hemställs att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts ombehovet av årliga anslag till forskning om amalgam och andra dentalmaterial såatt det av framlagda tvärsektoriella forskningsprogrammet kangenomföras (yrkande 1). Motionärernauttrycker sin tillfredsställelse med att regeringen i forskningspropositionenföreslår ett anslag om ytterligare 3 milj.kr. till amalgamforskning menförutsätter att årliga anslag beviljas så att det framlagda forskningsprogrammetkan fullföljas och att en årlig uppräkning sker i förhållande tillkostnadsfördyringen. I motionerna So455 av (), So480 av BarbroSandberg och -,. (båda fp), So537 av ochJan Hyttring(båda c) yrkande 5, och So33 av m.fl. (c) 1989/90:SoU19 yrkande3, hemställs att det tillskapas ett särskilt tvärvetenskapligtforskningscentrum i på tungmetall- och spårelementområdet. Vid ettsådant forskningscentrum skall det kunna bedrivas forskning kring amalgam ochdess verkningar på kroppen liksom om skador av tungmetaller i vidare mening.Vad som enligt motionärerna särskilt talar för som lokaliseringsort äratt där finns en bred vetenskaplig kompetens uppbyggd vid ett flertalinstitutioner och att där redan presenterats värdefulla rön på området. Vidareligger läns landsting väl framme i förberedelsearbetet för enpatientanknuten verksamhet, anför motionärerna. Även i motion So410 (mp)hemställs att hos regeringen begär forskningspengar för att startanågon form av institut eller centrumbildning där man kan forskatvärvetenskapligt på universitetsnivå och samla både medicinsk och odontologiskforskning för att få fram tillförlitliga diagnosmetoder och behandlingsmetoderför amalgamsjuka patienter (yrkande 6). Motionärerna i motion So31 (m) hemställer också attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om behovet av gemensamnordisk forskning kring amalgam och andra tandfyllnadsmaterial (yrkande 2).Motionärerna hänvisar till att beslutat uttala sig för ettgemensamt nordiskt forskningssamarbete genom för odontologiskmaterialprovning (NIOM). Behovet av forskning kring amalgam och andra dentalamaterial har påtalats i flera utredningsrapporter, såsom ibetänkandena Ds S 1986:2 iControll och tillsyn av dentala material och dens.k. /amalgam hälsorisker (Socialstyrelsenredovisar 1987:10). uppdrog genom beslut åtförre chefen för statens miljömedicinska laboratorium, professor emeritus LarsFriberg, att utarbeta ett tvärsektoriellt forskningsprogram vad gällerkvicksilver från amalgam och dess påverkan på hälsan. Inom ramen för arbetetmed forskningsprogrammet inventerades pågående forskning. Uppgifter inhämtadesäven från berörda forskningsorgan om intresse och möjligheter att medverka iett utvidgat forskningsprogram. Enligt professor erfordrades 16milj.kr. fördelade , med början /90, för att genomföraforskningsprogrammet. granskade programmet tillsammans med ettantal forskningsmedelsbeviljande organ och föreslog därefter regeringen att MFRskulle få i uppdrag att på basis av det framtagna forskningsprogrammet initieraoch samordna forskningsinsatserna vad gällde hälsoeffekter av amalgam. Arbetetborde enligt bedrivas så att forskningsanslag kunde bli tillgängligaredan under /90. Utskottet uttalade (1988/89:SoU7, RD 41, rskr.42) att utskottet ansåg det viktigt att det framtagna forskningsprogrammetgenomfördes och underströk bl.a. att det för detta krävdes en bred forskningsom omfattar såväl odontologisk, epidemioiogisk, klinisk och toxikologiskforskning som materialutveckling. attåtgärder borde vidtas så att erforderlig forskning på området säker- 1989/90:SoU19 ställdes.Enligt utskottets mening borde regeringen ägna frågan om de aktuellaforskningsinsatserna särskild uppmärksamhet vid beredningen inomregeringskansliet. Vad utskottet uttalade i forskningsfrågan föreslogsriksdagen ge regeringen till känna. Utskottetförutsatte vid sitt beslut att regeringen skulle ställa erforderliga medeltill förfogande under /90, antingen genom en omprioritering inombefintliga anslag eller genom en ökning av anslagen. Regeringen överlämnaderiksdagens beslut till MFR, som genom omprioriteringar kunde frigöra 1 milj.kr.för forskning kring amalgam. behandlade utskottet på nytt frågor om resursertill forskningen kring amalgam (bet. 1988/89;SoU28). Utskottet föreslog medanledning av vissa motionsyrkanden att under femte huvudtiteln() under ett nytt särksilt anslag Forskning om amalgam ochandra dentalmaterial skulle anvisa ett reservationsanslag på 3 milj.kr. Frånanslaget borde enligt utskottets mening kunna utgå anslag till såväl forskningom amalgamets inverkan på hälsan som forskningen om ersättningsmaterial.Riksdagen följde utskottet (rskr. I forskningspropositionen (s. 313) hänvisas tillriksdagens beslut att för innevarande budgetår anvisa 3 milj.kr. för forskningom amalgam och andra dentalmaterial. Regeringen har under anslaget under åttonde huvudtiteln beräknat 3 milj.kr. fördetta ändamål och gjort en motsvarande minskning av anslagetForskning om amalgam och andra hälsorisker under femte huvudtiteln. I en motion till 37:e session i Stockholm1989 tog den svenske delegaten () upp frågan om gemensam nordiskforskning kring amalgam m.m. social- och miljöutskott hemställde medanledning av motionen att rekommenderar Nordiska ministerrådetatt genom för odontologisk materialprovning (NIOM) inom ramenför dess ordinarie budget i samarbete med nordiska forskningsinstitutioner ochmedicinsk expertis utföra ett forskningsprojekt om amalgam och andratandfyllnadsmaterial. Utskottets förslag antogs av vid dess38:e session . har tillsatt en ny expertgruppmed uppgift att följa forskningen kring kvicksilver och andra tungmetaller. Bakgrundenär att kliniska erfarenheter visat att allmänna råd rörandepatienter som utsatts för kvicksilverexponering (SOSFS (M) 1988:9) behöveraktualiseras och ses över. Expertgruppen har antagit namnet tungmetallgruppen,bl.a. för att markera att kvicksilverproblemet bör fogas in i etthelhetsperspektiv, där samtliga tungmetallers inverkan på människa och miljömåste beaktas. Tungmetallgruppen,där landets främsta experter på området ingår, 1989/90:SoU19 att behandla frågan om hur forskare skall kunna stimuleras att ägna sigåt forskning om amalgam och kvicksilver och om hur utvecklingen av nyatandersättningsmaterial kan uppmuntras. Utskottet ser med tillfredsställelse att regeringenberäknat 3 milj.kr. under anslaget till MFR för forskning om amalgam och andradentalmaterial. Utskottet utgår från att anslag av minst samma storlek årligenkommer att beviljas för detta ändamål så att det tvärsektoriella forskningsprogramsom tagits fram av kan genomföras. Det sagda innebär attutskottet anser att motionerna So410 (mp) yrkande 3, So416 (vpk) yrkande 2, So435(fp) yrkande 1, So439 (c) yrkande 1, So475 (m) yrkande 2 och So31 (m) yrkande 1inte påkallar någon ytterligare åtgärd av . I flera motioner begärs att det tillskapas ett särskilttvärvetenskapligt forskningscentrum där det skall kunna bedrivas forskning delskring amalgam och dess verkningar på kroppen, dels om skador av tungmetaller ividare mening. Många av motionärerna anser att vore lämpligt somlokaliseringsort för ett sådant centrum, bl.a. av det skälet att i Uppsalafinns en bred vetenskaplig kompetens på området. Enligt vad utskottet erfar finns en bred vetenskapligkompetens på tungmetall- och spårelementområdet i , och värdefulla forskningsrönpå området har också presenterats där. läns landsting har ocksåförberett en patientanknuten verksamhet på området. Utskottet ser positivt på den forskning påtungmetallområdet som sålunda bedrivs vid . Utskottet vill idetta sammanhang också anknyta till behovet av gemensam nordisk forskningkring amalgam och andra tandfyllnadsmaterial, vilket tas upp i motion So31(m)yrkande 2. rekommendation innebär att ett forskningsprojekt pådetta område skall bedrivas i samarbete med nordiska forskningsinstitutioner ochmedicinsk expertis. Utskottet, som utgår från att följerNordiska rådets rekommendation, anser att den svenska insatsen inom detnordiska forskningsprojektet bl.a. kan bedrivas i anslutning till den ovanbeskrivna forskningen i , som därmed får en starkare ställning. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna So455 (c), So480 (fp), So537(c) yrkande 5, So33 (c) yrkande 3, So410 (mp) yrkande 6 och So31 (m) yrkande 2. Forskning om etik i vården Enligt motionärerna i motion 33 (c) är etik i vården, settur olika perspektiv och inom olika vårdområden, ett angeläget forskningsområ de. Genom den snabba tekniska och medicinska utvecklingen ställs vi ständigt inför nya, svåra, prioriterings- och värderingsfrågor inom sjuk vården, anför motionärerna. Utvecklingen inom bioteknik, fosterdia gnostik och transplantationskirurgi ställer enligt motionärerna ökade krav på uppföljning av nu gällande regler inom etikområdet. rernahemställer att vad som i motionen anförts om forskningen inom