bet · GD01SfU5 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90 SfU5 1 betänkandet behandlas regeringens skrivelse 1988/89:153med redogörelse för en överenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenm.m. Vidare behandlas fyra motioner som väckts med anledning avskrivelsen och ett femtiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstidenunder /89 som tar upp olika frågor om ersättning för sjukvård,handikapphjälpmedel, läkemedel och sjukresor. Avslutningsvis behandlas tvåmotionsyrkanden om kommunall bostadsbidrag till personer som skadats avneurosedyn. I skrivelsen lämnas en redogörelse för den överenskommelsesom träffats med företrädare för sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningarfrån sjukförsäkringen för . Överenskommelsen bygger vidare på det systemmed schabloniserade ersättningar till sjukvårdshuvudmännen som infördesfr.o.m. , det s.k. Dagmarsystemet. Ersättning lämnas från sjukvårdshuvudmännen dels som enallmän sjukvårdsersättning som beräknas uppgå till 12 778 milj. kr., dels somsärskilda ersättningar som beräknas uppgå till tillhopa 2 008 milj. kr. Desärskilda ersättningarna utgår för avinstitutionalisering, förebyggandeåtgärder, hjälpmedel till handikappade, ökad tillgänglighet och kapacitet ihälso- och sjukvården, psykoterapeutisk verksamhet och produktkontrollregister,varav de tre sistnämnda ersättningsområdena är nya för . Enligt ensärskild överenskommelse utges dessutom ett särskilt statsbidrag till denpsykiatriska vården . Statsbidraget för utgår med176 milj. kr. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen tillhandlingarna. I anslutning till motioner som syftar till att förmånen av frialäkemedel skall finnas kvar erinrar utskottet om att tidigare begärtbl.a. att en förutsättningslös utredning görs om hur det samlade förmånssystemetskall kunna reformeras för att skapa en bättre rättvisa mellan olika grupperförsäkrade som har kostnader för sjukdom och handikapp. Utskottet förutsätteratt den begärda utredningen startas och anser härvid att devedertagna principerna om kostnadsfria läkemedel skall bibehållas. Utskottetföreslår ett tillkännagivande härom. 1 övrigt avstyrker utskottet bifall tillbehandlade motioner. Tillbetänkandet har fogats 25 reservationer. 1 1989/90. Skrivelsen i989/90:SfU5 1 skrivelse 1988/89:153 med redogörelse för enöverenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för år1990 hemställs att bereds tillfålle att ta del av vad som anförts omden träffade överenskommelsen om ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen och därmed sammanhängande frågor. Motioner väckta med anledning av skrivelse 1988/89:153 1989/90:Sfl av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omindexreglering av alla patientavgifter inom landstingens sjukvårdsområden. 1989/90:Sf2 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om landstingensansvar för enklare obduktioner, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt komma till rätta med de alltför långa väntetiderna för vissa typer av vård. Yrkande 1i motionen har överlämnats till socialutskottet. 1989/90:Sn av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om valfrihetför patienten, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ometableringsbegränsningarna för läkare och sjukgymnaster, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en jämnareregional fördelning av sjukvårdsresurserna, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder motköerna inom hälso- och sjukvården, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättningför psykoterapi via , 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandeöverföring av resurser från sjukpenningförsäkringen till sjukvården. 1989/90:Sf4 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt Dagmarsystemet bör avskaffas, 2. att hos regeringen begär förslag till enallmän obligato risk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vad som i motionen anförts. 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att i 1989/90:SfU5 avvaktan på den av oss föreslagna sjukvårdsförsäkringen en vårdgaranti införs i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att landstingsgränserna bör avskaffasså att patienterna fritt kan välja läkare och sjukhus, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att etableringskontrollen för läkareoch sjukgymnaster avskaffas, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att privatpraktiserande legitimeradepsykoterapeuter och psykologer skall ersättas inom sjukförsäkringssystemets rami enlighet med vad som i motionen anförts. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /89 1988/89:Sf208 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omersättning för flygresa vid sjukdom. 1988/89:Sf209 av och (bådac) vari yrkas att hos regeringen begär en utredning i syfte attinföra en glasögonförsäkring i likhet med principerna för tandvårdsförsäkringen. 1988/89:Sf216 av förste vice talman . (m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till en allmän och obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringen följer patientenockså vid val av alternativa sjukhem med t.ex. inriktning.Motiveringen återfinns i motion 1988/89:So604. 1988/89:Sf222 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag som syftar till att lösaersättningsfrågan för psykologisk utredning och behandling utförd avlegitimerad psykolog och legitimerad psykoterapeut vid sidan av den offentligahälso- och sjukvården. 1988/89:Sf224 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det fria insulinet. 1988/89.Sf228 av och (bådac) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det fria insulinet. 1988/89:Sf234 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om attersättning till neurosedynskadade enligt förlikningsavtalet med inteskall bedömas som pension eller annan inkomst. 1988/89:Sf236 av () vari yrkas att som sin 1989/90:SfU5 mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att ersättning tillneurosedynskadade enligt förlikningsavtalet med inte skall ingå iunderlaget vid beräkning av bostadsbidrag m.m. 1988/89:Sf237 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven generell téixehöjning för yrkespraktiker inkl. privatpraktiserandesjukgymnaster, 2. att riksdagenhos regeringen begär skyndsamt förslag som innebär att Dagmarsystemet avskaffastill förmån för ett system för ersättningar från sjukförsäkringen med generelltfri etableringsrätt för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster och frianslutningsrätt för fritidspraktiker, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven sådan differentiering av läkartaxan att den stimulerar etablering iglesbygd, 6. att hos regeringen begär en utredning av ettsådant finansieringssystem för hälso- och sjukvården som syftar till att en större del av kostnaderna ersätts av en allmän, obligatorisk sjukvårds försäkring i enlighet med vad i motionen anförts, 7, att hos regeringen begär förslag som syftartill att legitimerade psykologer och psykoterapeuter får rätt att ansluta sig till den allmänna sjukförsäkringen. Motiveringarnaåterfinns i motion 1988/89:So423. 1988/89:Sf243 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att patient som erhållit behandling hos legitimerad psykoterapeut skall varaersättningsberättigad via det allmänna försäkringssystemet. 1988/89:Sf244 av och (båda mp)vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fri medicintill diabetiker och andra som är berättigade till detta, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att rätten till fri medicin skallutvidgas till att gälla alla med livslångt handikapp, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna att kostnadsersättningen för resor skall förbättras för de grupper av handi kappade som behöver det utan att en försämring sker för andra. 1988/89:Sf245 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att ungdomar som fyllt och som ansesbehöva fortsatt specialdiet på grund av sjukdomen PKU även i fortsättningenskall kunna få Uvsmedelsrekvisitioner. 1988/89:Sf254av () vari yrkas att som 1989/90:SfU5 sin meningger regeringen till känna att systemet med fria läkemedel ochförbrukningsartiklar till astmatiker, diabetiker m.fl. grupper bör bibehållas. 1988/89:Sf255 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behovet av utökad användning av elektriska inkontinensstimulato-rer. l988/89:Sf257 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrade bestämmelser för försäkringsanslutna privatpraktiserande läkare. l988/89:Sf258 av Gulfan och (båda m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att användandet av magnetkamera bör införas iläkarvårdstaxans förteckning över åtgärder som ersätts av den allmännaförsäkringen. 1988/89:Sf262 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning från sjukförsäkringen för kostnader i sambandmed psykoterapeutisk behandling. 1988/89:Sf264 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen angetts om att ett förslag om kostnadsfrihet för vissasexualtekniska hjälpmedel framläggs. 1988/89:Sf266 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att remisstvånget för sjukgymnastiskbehandling inom ramen för den allmänna sjukförsäkringen bör slopas, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnadsfrialäkemedel. 1988/89:Sf277 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffandeöverföring av resurser från sjukpenningförsäkringen till sjukvården, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att detill Dagmarsystemet knutna etableringsre-striktionerna bör avvecklas, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeersättningarna till privatpraktiserande sjukgymnaster, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående enändring av nuvarande regler för läkemedelsrabatter. 5. att hos regeringen begär en offentlig utredning av 1989/90:SfU5 sjukvårdens framtida finansiering, 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående sjukvårdens framtida resurser. l988/89:Sf281 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen vidtar förändringar i sjukreseförordningen i enlighet medvad som anförs i motionen. l988/89:Sf287 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att insulin fortsättningsvis får vara ett kostnadsfrittläkemedel samt att saliversättningsmedel tas upp bland de kostnadsfrialäkemedlen. l988/89:Sf289 av och (bådac) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inlemmande av psykologisk utredning och behandling i det allmännaförsäkringssystemet. l988/89:Sf296 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enöversyn av samhällets ansvar för ersättning för psykologisk behandling ochpsykoterapi. l988/89:Sf304 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts omutnyttjande av försäkringsresursen i sjukvården. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:So440. 1988/89:5009 av m.fl. (fp) vari yrkas 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs omhjälpmedelsförsörjningen. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:So255. 1988/89:S011 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det fria insulinet. 1988/89:S016 av och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fria läkemedel. 1988/89:SG24 av () vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om subventionerade naturmedel för patienter medsjukdomen syndrom. l988/89:S03l av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom fria läkemedel. l988/89:Sf332 av () vari yrkas att riksdagenhos regering-, en begär förslag som syftar till att lösa ersättningsfrågan förpsykologisk utredning och behandling utförd av legitimerad psykoterapeut vidsidan av den offentliga hälso- och sjukvården. 1988/89:S033av och (båda fp) 1989/90:SfU5 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ersättningfrån för psykoterapeutisk behandling, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utredning omekonomiskt stöd till psykoanalytisk utbildning. 1988/89:S041 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att legitimerade dietisterbör få rätt att utföra sitt arbete inom den allmänna försäkringens ram.Motiveringen återfinns i motion 1988/89:So515. 1988/89:Sf343 av och (bådamp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att specialistvårdstaxan anpassas såatt privatpraktiserande läkare kan ge patienterna ekonomisk möjlighet atttillgodogöra sig denna behandling, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att sjukgymnaster med examen iortopedisk medicin får ta ut en högre taxa för tidskrävande ortopedmedicinskaundersökningar och behandlingar. Motiveringarnaåterfinns i motion 1988/89:So518. 1988/89:Sf348 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omersättning genom för psykoterapeutisk behandling utförd avlegitimerade psykoterapeuter. 1988/89:Sf350 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omläkemedelsförmåner och högkostnadsskydd. 1988/89:Sf374 av och (båda mp) vari yrkas att beslutar att de patienter som vill ha enalternativ behandlingsform under vissa villkor skall kunna få denna på sammaförsäkringsvillkor som övrig vård. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:So547. 1988/89:5075 av () vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt mineraltillskott, bl.a. selen och vissa vitamintillskott, jämställs medläkemedel som får receptförskrivas vid skälig misstanke. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:So543. 1988/89:5076 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt privatpraktiserande psykologer och psykoterapeuter skall kunna arbeta inomden allmänna försäkringens ram. 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i 1989/90:SfU5 motionenanförts om möjligheter till smärtbehandling hos privatpraktiserande läkare ochfritidspraktiker. Motiveringarnaåterfinns i motion 1988/89:So544. beslöt att ett nytt system förersättningar från den allmänna försäkringen för sjukvård m.m. skulle gällafr.o.m. 1983/84:190, SfU 31, rskr. Till grundför beslutet låg en överenskommelse mellan regeringen och sjukvårdshuvudmännenom finansieringsfrågor inom hälso- och sjukvården . Nyaöverenskommelser har därefter träffats för (prop. 1985/86:167, SfU I,rskr. 9) och (prop. 1987/88:63, SfU 13, rskr. Genom det nya ersättningssystemet omvandlades de tidigarepresta-tionsrelaterade ersättningarna från sjukförsäkringen för sjukvård, preventivmedelsrådgivningm.m. i öppen vård liksom det tidigare allmänna statsbidraget till psykiatriskvård till en samlad ersättning till sjukvårdshuvudmännen, en allmänsjukvårdsersättning. Denna ersättning beräknades tillett enhetligt belopp per invånare och år, dock med särskilda övergångsregleravseende fördelningen mellan de olika sjukvårdshuvudmännen. Fr.o.m. år 1988fördelas den allmänna sjukvårdsersättningen efter en behovsbaserad modell.Modellen innebär att sjukvårdsområdena indelas i tre behovsklasser med hänsyntill dödlighet, sjukfrånvaro och förtidspensionering samt andel ensamboendeäldre. Behovsklasserna relateras till varandra så att klass 3 och 2 har ettresursbehov beräknat per invånare motsvarande 100 resp. . under klass 1.Omfördelningen mellan sjukvårdshuvudmännen har skett stegvis under åren 1988och 1989. Slutmålet skall ha uppnåtts , Övergångsvis har för år 1989utgetts en särskild kompensation till kommun på 10 milj. kr. för attunderlätta anpassningen till omfördelningen. Den allmänna sjukvårdsersättningen utgår för medtillhopa 12 039 milj. kr. 1 ersättningsbeloppet ingår ersättningar tillprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster som är anslutna tillsjukförsäkringen. Vid sidan om den allmänna sjukvårdsersättningen utgersjukförsäkringen särskilda ersättningsbelopp likaledes beräknade perinvånare och år till sjukvårdshuvudmännen. De särskilda ersättningarna för år1989 utgörs av ersättning för avinstitutionalisering inom hälso- och sjukvårdenmed , ersättning för att utveckla förebyggande åtgärder inom hälso- ochsjukvården med . samt ersättning för tillhandahållande av hjälpmedel förhandikappade med , varav . tillförs en särskild fond förHandikappinstitutets verksamhet. Utövernämnda ersättningsbelopp tillkommer enligt en separat över- 1989/90:SfU5 enskommelse,som gäller åren 19821991 och som godkänts av , ett särskiltstatsbidrag till den psykiatriska vården. uppgår detta statsbidragtill 169 milj. kr. Sjukvårdshuvudmännen har rätt att ta ut patientavgifterför öppen hälso- och sjukvård. Patientavgiften för läkarvård är högst 60 kr.per besök. Vid läkarbesök hos den sjuke får en tilläggsavgift med högst 30 kr.tas ut och vid telefonförfrågan hos läkaren en avgift med högst . Vidsjukvårdande behandling utförd av annan än läkare är patientavgiften högst 35kr. per behandling (besök). 1 anslutning till omläggningen av ersättningssystemetinfördes försöksvis nya regler för privatpraktiserande läkares ochsjukgymnasters anslutning till sjukförsäkringen. Offentliganställda läkare meds.k. fritidspraktik kan inte längre tillhöra försäkringens ersättningssystem.Nya privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster kan anslutas till försäkringenendast efter tillstyrkan av sjukvårdshuvudman. Nyetablering av praktik istödområdena A, B och C får dock ske utan tillstyrkan av sjukvårdshuvudmannen.Reglerna har permanentats . Försäkringsersättningen till privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster utbetalas liksom tidigare av försäkringskassorna.Ersättningsbeloppens och patientavgifternas storlek regleras i läkarvårdstaxan(1974:699) och i förordningen (1976:1018) med taxa för sjukvårdande behandlingm.m. Utbetalda ersättningar för privatvård avräknas från nästa årsallmänna sjukvårdsersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Regeringens skrivelse 1988/89:153 1 skrivelsen med redogörelse för en överenskommelse omvissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för bereds riksdagentillfålle att ta del av den överenskommelse som regeringen har träffat medsjukvårdshuvudmännen om ersättningar och därmed sammanhängandefrågor. Enligt överenskommelsen skall den allmänna sjukvårdsersättningenför utgå med totalt 12 778 milj. kr., varvid fördelningen enligt denbehovsbaserade modellen blir fullt genomförd. Vid fastställande aversättningen, som sålunda höjs med 739 milj. kr, har hänsyn tagits till attsjukvårdshuvudmännen åtagit sig att tillhandahålla insulinpumpar påmotsvarande sätt som handikapphjälpmedel. Hänsyn har också tagits till attsjukvårdshuvudmännen åtagit sig dels att successivt bygga ut en taltjänst förpersoner med röst-, tal- och språkstörningar, dels en etappvis utökning avansvaret för personer som avlidit utanför sjukhus i fråga om dödsbevis,kliniska obduktioner m.m, 1 överenskommelsen har parterna enats om attpatientavgifterna inom den öppna offentliga vården skall vara oförändrade underår 1990. Desärskilda ersättningar som lämnats för avinstitutio- nalisering,för förebyggande hälsovårdande åtgärder och för tillhanda- hållandeav hjälpmedel åt handikappade m.m. skall utges även för /90:SfU5 1990 med oförändrade belopp per invånare. Det belopp som skall tillföras den särskilda fonden för verksamhet skall förår 1990 utgöra . Vid sidan om dessa tidigareersättningar skall särskilda ersättningar också utgå, dels med för att öka tillgängligheten och kapaciteten i vården, dels för att öka tillgången till psykoterapeutisk behandling och delsmed 2 milj. kr. för att tilldelas de sjukvårdshuvudmän som åtagit sigatt svara för ett nationellt produktkontrollregister. Den totala ekonomiska omfattningen av överenskommelsen förår 1990 innebär att de sammanlagda ersättningarna till sjukvårdshuvudmännenuppgår till 14 786 milj. kr. eller en ökning med 831 milj. kr. i förhållandetill vad som utges för . Utöver de nämnda ersättningarna utges, enligt den separataöverenskommelsen som gäller åren 19821991, ett särskilt bidrag till denpsykiatriska vården. uppgår bidraget till 176 milj. kr. Ersättningsbeloppen utges i huvudsak från den allmännasjukförsäkringen. 1 denna ingår också ett särskilt statsbidrag som utges frånförslagsanslaget E 16. Bidrag till allmän sjukvård m.m. under socialdepartementetshuvudtitel och som för /90 tagits upp till 4 556 682 000 kr.Från anslaget finansieras också det särskilda statsbidraget till den psykiatriskavården. Den nu träffade överenskommelsen innebär att belastningen på anslaget E16. Bidrag till allmän sjukvård m.m. ökar med 3.5 milj. kr. och belastningen påanslaget D 1. Bidrag till sjukförsäkringen med 62 milj. kr. 1 fråga om de gällande anslutningsreglernatill den allmänna sjukförsäkringen för privatpraktiserande läkare och sjukgymnasterinnebär överenskommelsen vissa ändringar. Rätten till friersätt-ningsetablering begränsas till de fall då avgående och tillträdandeprivatpraktiker är verksamma inom samma specialitet. Annanersätt-ningsetablering bör prövas i enlighet med vad som sker vid anslutningtill försäkringen. Vid ersättningsetableringar som sker till följd av attprivatläkare pensionerar sig ges möjlighet för såväl den avgående somtillträdande läkaren att övergångsvis under högst arbeta parallellt medvarandra på mottagningen. Den avgående läkaren skall då ha fyllt och detsammanlagda besöksantalet under verksamhetsåret får inte överstiga 6 000 besök. 1 redogörelsen i skrivelsen för de ändradeanslutningsvillkoren för privatpraktiker noterar föredragande statsrådet med tillfredsställelse att och har enats om ett utvid gat lokalt samarbete mellan sjukvårdshuvudmännen och representan ter för de privata vårdgivarna som ett led i huvudmännens övergripan de planering av vården. Det till knutna servicebolaget har erbjudit sig att informera och lämna uppgifter m.m. samt verka för att framtida ny- och/eller ersättningsetablering i resp. län sker i enlighet med de av sjukvårdshuvudmannen anvisade riktlinjerna. och har också enats om att i de fall en sjukvårdshuvudman behöver komplettera sin 10 verksamhetmed kapacitet för sådana specialiståtgärder som inte ryms i 1989/90:SfU5 läkarvårdstaxan,detta lämpligen kan ske i form av vårdavtal mellan läkaren och huvudmannen. I den under den allmänna motionstiden väckta motionenl988/89:Sf237 av m.fl. yrkande 6 och den med anledning av skrivelsenväckta motionen 1989/90:Sf4 av m.fl. yrkandena 1 och 2 ansermotionärerna att det nuvarande ersättningssystemet för sjukvård, det s.k.Dagmarsystemet, bör avskaffas. I stället bör en större del avsjukvården finansieras av en allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring som enskilde valfrihet i sjukvården utan att det kostar den enskilde någotextra.