bet · GD01AU13 · 1989-12-31 00:00:00 — De frågor som aktualiserats i motionerna angående deinfrastrukturella förutsättningarna ligger enlij utskottets mening inom ramenför länsmyndigheternas ordinarie verksamhet vad gäller planering och genomförandeav olika åtgärder. Därtill kommer att utvecklingsförutsättningarna i södraSverige kan förbättras genom utvecklingen i . De frågor om sårbarhetensom tagits upp i motionerna måste naturligtvis beaktas av bl.a.länsstyrelserna. När det gäller har det tidigare arbetet meddet s.k. Uddevallapaketet på olika sätt kommit hela regionen till godo ochvitaliserat det kommunala samarbetet i regionen. Enligt utskottets uppfattningär det inte påkallat med någon åtgärd på detta område. Den regionalpolitiska situationen i norra bortsett från stödområdesfrågorna har tagits upp i ett par motioner. redovisat ovan finns det skäl att inplacera , och istödområde 2, vilket medför att olika regionalpolitiska stöd kan 1989/90:AU13komma i fråga. Rent allmänt vill utskottet säga att det med hänsyn till deföränderliga förutsättningarna i olika områden är angeläget med en regionalpolitiksom är flexibel. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /89:A433, 1988/89:A466, A417, A431 och A443 i tillämpliga delar. har ökat sin befolkning med knappt 2 %under 1980-talet. Befolkningsökningen har varit starkare under senare delen avdecenniet. Flertalet kommuner har ökat sin befolkning men någon mer dramatiskförändring av invånarantalet har inte ägt rum. Sysselsättningsgraden är i deflesta kommuner högre än riksgenomsnittet och allra högst i där den uppgårtill . Arbetslösheten är låg och uppgår till . Under perioden19861988 var genomsnittet . Åtta lokala arbetsmarknader kan urskiljas.Det är bara som inkluderar fler än två kommuner. Stödområde, åtgärdsprogram m.m. Länet ingår inte i stödområde och något förslag därom harinte heller framförts i propositionen. I motion 1988/89:A472 av (båda c) framförs dock att lokaliseringsstöd måste kunna utgåvid nyetablering eller utökad verksamhet hos befintliga företag i ,och kommuner. Motionärerna framför att kommunerna ochderas näringspolitiska organ för en ojämn kamp gentemot de kommuner därlokaliseringsstöd utgår. De föreslår att 3 milj. kr. av länsanslaget tillförsSkaraborgs län för fullföljande av ska leva. m.fl. (s) tar i motion A55 upp behovet av enstark tjänstesektor i . Detta förutsätter en utveckling inom bådeden offentliga och privata sektorn. En stark tjänstesektor är viktig bl.a. förkvinnornas sysselsättning. Med hänsyn till att lan enligt ovanståendelänsanalys och enligt den statistik som har redovisats av REK87 inte kan sägasvara ett utsatt län kan utskottet inte biträda förslag om några speciellaåtgärder för att främja näringslivsutvecklingen. Kvinnorna i harför övrigt en något högre sysselsättningsgrad än kvinnorna genomsnittligt iriket. Motionskravet om ytterligare resurser till skaleva är överspelat med hänsyn till att kampanjen har avslutats. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 1988/89:A472 och A55 i aktuella delar. Värmlandslän (S) 1989/90:AU13 Invånarantalet i har minskat något under1980-talet men tecken tyder på att en vändning har skett under slutet avårtiondet. Av länets 16 kommuner har 10 minskat sin befolkning. Kommuner somKristinehamn, , , och och har gåtttillbaka. Det är bara och dess grannkommuner som ökatmera påtagligt. Större delen av länet är glest bebodd; det bor 16 personer perkvadratkilometer vilket är under riksgenomsnittet. Sysselsiittningsgradenligger under landet i stort. I är den extremt låg, , vilket ärlandets lägsta siffra bortsett från två kommuner i . Endast itre kommuner är sysselsättningsgraden högre än i övriga landet. Arbetslösheteni länet uppgår till . I tre kommuner överstiger den , nämligen iTorsby, och ; i fyra ligger den i intervallet , nämligen iEda, , och . vargenomsnittet för länet . Man kan urskilja tio skilda lokalaarbetsmarknader, där åtta utgörs av enskilda kommuner. bildar lokalarbetsmarknad med fyra kommuner. ingår tio Värmlandskommuner i stödområde,i område B och , , , , , ,, /Vrvika och i område C. I propositionen föreslås att ,, , , och /Vrvika hänförs till stödområde 2.Storfors, , och föreslås inte längre ingå i stödområde. Kristinehamnskommun är tillfålligt inplacerad i stödområde. Flera motioner rör stödområdesindelningen i län.Folkpartiet vill enligt motion A97 behålla den nuvarande stödområdesindelningeni avvaktan på ett bättre beslutsunderlag. kommunisterna yrkarenligt motion A107 att stödområde A skall ingå i det nya stödområdet 1 samt attB och C skall behållas och ingå i det nya stödområdet 2. yrkar i Al 18att övre delen av hänförs till resursområde A och att ,, och hänförs till område C. och () vill enligt motion A82 ha , och i stödområde 2.Björn och (vpk, c) framför samma uppfattning i motionA32. och () vill enligt motion A53 detsamma även inkludera . De vill dessutom ha utomFryksände i område A. Slutligen yrkar (vpk) i motion A36 attKristinehamn förs till stödområde 2. Härutöver yrkas i de förutnämnda motionerna A68, A69, A72,A75 och Al 17 att nuvarande stödområdesindelning generellt skall behållas. I tre motioner yrkas tillfållig stödområdesinplacering. BoFinnkvist m.fl. (s) vill enligt motion A42 ha , , , och i tillfålligt stödområde. () samt 1989/90:AU13 GötheKnutson och () yrkar i sina motioner A73 resp. A82 attKristinehamn placeras i tillfålligt stödområde. Utskottet delar regeringens uppfattning att situationen idelar av är sådan att det är motiverat med inplacering i stödområde2. Emellertid anser utskottet att det även i fråga om vissa av de kommuner somav regeringen föreslås lämnas utanför stödområdet föreligger sådana faktorersom gör det befogat med fortsatt permanent stödområdesinplacering. Utskottet förordar såledesinplacering av dessa tre kommuner i stödområde 2. Utskottet tillstyrker därmedmotionerna A32, A53, A68, A69, A72, A75, A82, A97, A107, Al 17 och Al 18 imotsvarande delar. I övriga delar avstyrks motionerna. 1 motion 1988/89:A425 av (vpk) begärs ensärskild utredning om . Verkstads-, stål- och skogsindustrin kommer attomfattas av långtgående strukturella förändringar och därförbehövs enligt motionären ett samhälleligt åtgärdspaket. Den tidigare"Värmlandsdelegationens" olika förslag bör tas till vara liksomlänsstyrelsens utredningar om transportsystemet. Även förslag och projekt frånhögskolan i och de politiska partiernas och de fackligaorganisationernas olika initiativ i frågorna bör beaktas. Särskilda medel förändamålet bör anslås till . Motion 1988/89:A436 av och (båda c) behandlar regional utveckling i . Det krävs ett kraftfullt ochidérikt arbete och ett starkt stöd av regering och riksdag. Satsningar måstegöras på små och medelstora företag. Skatte- och avgiftsuttagen måste minskas.Det måste även satsas på resursscentra för att stärka den industriellakonkurrenskraften, på forskning, turism och miljö. Insatser krävs så att idéersom kommit fram i ska leva kan förverkligas. () efterlyser i motion 1988/89:A475utvecklingsinsatser i . Hon anser att regionalpolitiken bör blimer utvecklingsinriktad och skapa fysiska, sociala och kulturella miljöer såatt kreativitet och nyskapande stimuleras. Närheten till högre utbildning harblivit en allt viktigare etableringsfaktor. måste få egnamedel till forskning. Det är värdefullt med en rik flora av livskraftigasmåföretag. Länsanslaget behöver höjas, och det måste ges en ökad frihet attgöra prioriteringar på länsnivå. Det måste även bli en ändrad inriktning på deregionalpolitiska stödformerna mot kunskaps- och tjänsteföretag. Godakommunikationer är en förutsättning för en fortsatt positiv utveckling.Slutligen föreslår motionären att ett arealstöd införs för jordbruket. Sammamotionär anför tillsammans med (båda fp) i 200 motionA421 att det mot bakgrund av det förslag som lagts fram av REK87 om att stödområde C sk.all avskaffas är nödvändigt att 1989/90:AU13 bibehållasärskilda insatser för att främja en regional, positiv utveckling i västraVärmland och norra . m.fl. (s) pekar i motion A459 påkonsekvenserna för del av en lågkonjunktur. Basnäringarna i länet ärkonkurrensutsatta och dessutom energikrävande. De stora neddragningarna iBofors drabbar även de östra delarna av länet.- Det är svårt att rekryteranyckelpersoner i de värmländska bruksorterna. En beredskap behövs varförförnyelsearbetet måste pågå med oförminskad kraft. Kommunikationer, utbildning,forskning och boendemöjligheter måste förbättras. Utlokalisering frånstorstadsregionerna måste ske. EG-an-passningen innebär för jordbrukets delextra osäkerhet för utvecklingen. Stöd måste utgå till turistnäringen och enkraftfull kulturell satsning bör ske i länet. Sammantaget krävs en långsiktigstrategi för utvecklingen i . Som framgått ovan har utskottet inte följt regeringensförslag såvitt gäller , och . Dessa kommuner kommer såledesalltjämt att ingå i det permanenta stödområdet liksom större delen av länet iövrigt. Av detta framgår att utskottet delar uppfattningen om behovet avlångsiktiga insatser i länet. Vad gäller önskemål om åtgärdsprogram vill utskotteterinra om ansvar att främja länets utveckling och särskilt denregionala utvecklingen. ansvarsområde ligger att samordna sådanaregionalpolitiska insatser som bedöms som angelägna utan att något särskiltinitiativ krävs från statsmakternas sida. Regeringen fördelar anslaget förregionalpolitiska utvecklingsinsatser efter de regionala problemenssvårighetsgrad. Av de medel som fördelats under budgetåret, 755milj.kr., belöper 60 milj.kr. Utskottet vill erinra om attlänen med det uppräknade länsanslag som förordats i det föregående generelltsett kan räkna med ett påtagligt ökat medelstillskott. Länsstyrelserna kan iökad utsträckning fritt använda anslaget för glesbygdsinsatser, regionalprojektverksamhet och i förekommande fall lokaliserings- och utvecklingsbidrag.Utskottet har också uttalat att den förstärkning som föreslagits i första handbör användas för en ökad medelstilldelning bl.a. i de län i vilka de regionalaförutsättningarna förändras vid genomförandet av de förslag som behandlatstidigare i betänkandet. De delar av länet som ingår i stödområde skulle ocksåkunna komma i fråga för medel för särskilda infrastrukturåtgärder enligtregeringens beslut. Vad gällerönskemål om förstärkningar av högskolan vill utskottet hänvisatill avsnittet om utbildningspolitiken. till demsom föreslås få en tillfållig förstärkning av forsknings- och utvecklingsverksamheten.Till detta kommer att det i proposition 90 omforskning föreslås att de mindre och medelstora högskolorna får kraftigtförstärkta resurser för forskningsstödjande åtgärder under en 1989/90:AU13 treårsperiod.Förstärkningarna bör medföra gynnsamma effekter på utvecklingen ilänet. Flera av de förslag som i övrigt framförs i motionernaligger väl i linje med regeringens förslag, som utskottet i det föregående harställt sig bakom. /Vndra förslag tillhör inte utskottets beredningsområde. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna1988/89:A425, 1988/89:A436, 1988/89:A475, A421 och A459. och () anser enligt motion1988/89.A436 att statlig verksamhet bör lokaliseras till och åsyftardärvid särskilt en enhet av Geografiska Sverigedata (GSD). Utskottet har i det föregående uttalat sin principiellauppfattning i fråga om decentralisering och omlokalisering av statligverksamhet. Omlokalisering av befintlig verksamhet eller lokalisering av nyamyndigheter måste grundas på noggranna överväganden i skilda avseenden.Motionen ger enligt utskottets mening inte underlag för något uttalandedärutöver om omlokalisering till . Motionen avstyrks därför. Utskottet behandlar nu i ett särskilt avsnitt frågor somsärskilt rör Bergslagen. I motion 1988/89:A474 av m.fl. (c) yrkas etttillkännagivande om Bergslagsdelegationens fortsatta verksamhet och ett utvecklingsprogramför Bergslagen. Delegationens mandattid bör förlängas . Satsningarmåste göras på en rad områden näringsliv, jordbruk, förnybar energi,kommunikationer, utbildning och turism. Motionärerna redovisar sina förslag i14 punkter. () begär i motion A84 att ochSandvikens kommuner i skall hänföras till Bergslagsområdet ochdärmed få del av Bergslagspaketet. (vpk) yrkar i motion A435 att de 200milj. som ställts till förfogande för () skall överförastill Västerbergslagen till insatser för fler arbetstillfållen. Bergslagen har berörts av två särskildautvecklingsprogram som beslutats av regeringen. Det andra startade ochavslutas i och med detta budgetårs utgång. Regering och riksdag har beträffandeden geografiska inriktningen angivit 23 kommuner som i första hand bör bliföremål för särskilda stödinsatser. Insatserna har samordnats av en särskildBergslagsdelegation. Verksamheten, som ursprungligen var tänkt att upphöra medutgången av /89, förlängdes efter beslut av regeringen till den30 . Härutöver har för /88 anvisat140,5 milj.kr. för kostnaderna för att motverka effekterna av nedläggningen av gruvan i . Vid samma tillfålle anvisades medel för att 202 underlättaen expansion av verksamheten vid (ABB) iLudvika. anslogs till /VBB till lokaliseringsbidrag 1989/90:AU13 m.m. och 100 milj.kr. till särskilda arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i . Sedan /VBB meddelat att bolaget på grund av ändrade förutsättningarinte kunde fullfölja åtajndet fann regeringen att delar av detta åtgärdsprogramborde omprövas. har sedermera beslutat (prop. 1989/90:125, AU27,rskr. 245) att de statliga medel som återstod av de anslagna medlen, 188,6milj.kr., inte skall tas i anspråk för de ursprungligen avsedda ändamålen. Istället har 158,6 milj.kr an'ifisats till särskilda regionalpolitiska insatserför att stödja det fortsatta arbetet med att skapa nya arbetstillfållen iområdet. Av dessa medel skall 15 milj.kr. disponeras av en arbetsgrupp, varssyfte är att bredda arbetsmarknaden genom etablering eller expansion av andraföretag. Övriga medel bör användas till att bl.a. stödja genomförandet avprojekt som gruppen initierar. Såväl regionalpolitiskt företagsstöd som andraformer av stöd, t.ex. till utbildning, bör komma i fråga. Regeringen utformarde närmare riktlinjerna för medlens användning för de :järskildaregionalpolitiska ändamål som detta anslag avser att tillgodose inom dengeografiskt och belopps-mässigt fastställda ramen. Utskottet kan således konstatera att medel av betydandeomfattning står till regionens förfogande för regionalpolitiska insatser. Någotskäl att ytterligare förlänga Bergslagsdelegationens arbete föreligger inteenligt utskottets mening. Motionerna1988/89:A474, A84 och A435 avstyrks. län (T) Invånarantalet i länet minskade i hörjan av menutvecklingen synes därefter ha vänt. Det är framför allt kommun somökat sin befolkning. Annars har åtta av länets elva kommuner minskat. Särskiltpåtaglig är minskningen i som förlorat nästan 3 000 invånare sedan1980. Där bor nu 34 000 personer. 1 länet finns drygt 271 000 invånare.Sysselsättningsgraden ligger nära riksgenomsnittet. I kommunavviker den emellertid påtagligt från länet i övrigt. Den uppgår där tillendast . Även arbetslösheten är där påtagligt högre än i länet i övrigt.Siffran är och som genomsnitt åren 19861988. I länet ärarbetslösheten något högre än riksgenomsnittet. I fyra kommuner överstiger den2 %, förutom i även i , och . I länetkan urskiljas fem skilda arbetsmarknader. ingår tre kommuner i stödområde C,, och (och församlingar).I propositionen föreslås att de två förstnämnda hänförs till stödområde 2 medanLindesberg föreslås inte längre tillhöra stödområde. Degerforsoch är enligt regeringens beslut tillfålligt inpla- 203 Folkpartietvill enligt motion A97 behålla den nuvarande stödområ- 1989/90:AU13 desindelningeni avvaktan på ett bättre beslutsunderlag. kommunisterna yrkarenligt motion A107 att områdena B och C behålls och ingår i det nya stödområdet2. vill enligt motion Al 18 ha i resursområde C liksomKarlskoga, och kommuner. m.fl. (s) yrkar imotion A38 att hänförs till område 2. och () vill enligt motion AIOO att de berörda kommundelarna Guldsmedshyttanoch skall ingå i stödområde C. Härutöver yrkas i de förutnämnda motionerna A68, A69, A72,A75 och Al 17 att nuvarande stödområdesindelning generellt skall behållas. Utskottet är av samma uppfattning som regeringen när detgäller och kommuner som således bör ingå i stödområde2. Några kvantitativa eller kvalitativa bedömningsfaktorer som skulle motiveraen permanent inplacering i stödområde av , , ochNora föreligger däremot inte enligt utskottets mening. De nu behandlademotionerna avstyrks således av utskottet i de berörda delarna. m.fl. (s) tar i motion 1988/89:A419 uppfrågan om regionalpolitiskt stöd till . Trots att kommunenhar varit föremål för en rad regionalpolitiska satsningar har sysselsättningenminskat på grund av nedläggningar av viktiga verksamheter. Därför måstekommunen bli föremål för fortsatt regionalpolitiskt stöd. Särskilda medel börockså anvisas så att kommunen får förhöjt regionalpolitiskt stöd tillturistanläggningarna vid Gillersklack. m.fl. (s) anför i motion 1988/89:A430 ifråga om näringslivssatsningar i kommun, att konsekvenserna av enförändring av lokaliseringsbidraget skulle bli att företag som är bereddaatt etablera sig i inte längre skulle vara intresserade. Medel skallanvisas så att påbörjade näringslivssatsningar kan fullföljas med tidigarebeslutad nivå på lokaliseringsbidragen. och (båda fp) efterlyser imotion A457 ett "Karlskogapaket". Mot bakgrund av nedskärningar ochstrukturförändringar i är det nödvändigt med stimulansåtgärder.Inriktning bör ske mot ökade försvarsbeställningar, vilket är nödvändigt föratt behålla kompetensen inom försvarsindustrin, och förbättradekommunikationer. bör temporärt kunna få samma stödregler som istödområde A. Med sådana stimulansåtgärder bör man kunna åstadkomma en mervarierad och stabil näringslivsstruktur. Utskottet har i det föregående anslutit sig tillindustriministerns bedömning att Bergslagsdelegationens arbete med attsamordna de särskilda insatserna för Bergslagen varit framgångrikt. Det harlagt en bra grund för ett utvecklingsarbete, som bör fortsätta genom ordinarieorgan såsom länsstyrelserna, andra länsorgan och berörda kommuner. Utskottetdelar också bedömningen att det i Bergslagen ändå finns områden som har problemav en karaktär och storleksordning som kräver långsiktiga regionalpolitiskiiåtgärder. Följaktligen skall och kommuner alltjämttillhöra permanent stödområde. ändrade regeringen ochDegerfors inplacering i temporärt stödområde så att maximala bidragsandelen vidregionalpolitiskt stöd som kan lämnas av och höjdes till . beslutade regeringen om stöd till etttjänsteföretag. Finvik /VB, som därigenom etablerar verksamhet i med300 arbetstillfållen. Utskottet har vidare erfarit att regeringen genom andrabeslut medverkat till att ytterligare ett 50-tal nya arbetstillfållen skapas iKarlskoga. Regeringen har också godkänt att ytterligare 17 milj. kr. Det skall observeras att länet som helhet trotsstrukturomvandlingsproblem visar en positiv sysselsättningsutveckling. Antaletsysselsatta inom tillverkningsindustrin har ökat under19851987 och inom privata tjänster. Utskottet vill erinra om att länen med det uppräknadelänsanslag som förordats i det föregående generellt sett kan räkna med ettpåtagligt ökat medelstillskott. Länsstyrelserna kan i ökad utsträckning frittanvända anslaget för glesbygdsinsatser, regional projektverksamhet och iförekommande fall lokaliserings- och utvecklingsbidrag. Förstärkningen börenligt vad utskottet uttalat användas för en ökad medelstilldelning till bl.a.de län i vilka de regionala förutsättningarna förändras vid genomförandet av deförslag som behandlats tidigare i betänkandet. Frågor som rör kommunikationer och försvarsindustrinsframtid behandlas i andra utskott. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna1988/89:A419, 1988/89:A430 och A457 i berörda delar. I två motioner föreslås att ytterligare delar av SCBomlokaliseras till . och () åberopar iA411 att länet är drabbat av regementsnedläggning och personalneddragningar iBofors. De menar att den tidigare omlokaliseringen av SCB varit lyckosam varförhela myndigheten borde kunna flytta. Ett regionkontor kunde finnas kvar i . (c,vpk) framför liknande synpunkter i motion 424. De påpe- 1989/90:AU13 kar att tillbyggnadpågår för SCB vilket skapar naturliga förutsättningar för ytterligareomlokalisering. Utskottet har i det föregående uttalat sin principiellauppfattning i fråga om decentralisering och omlokalisering av statlig verksamhet.Omlokalisering av befintlig verksamhet eller lokalisering av nya myndighetermåste grundas på noggranna överväganden i skilda avseenden. Motionerna gerenligt utskottets mening inte underlag för att i detta sammanhang göra någotuttalande om omlokalisering av SCB. Av detta skäl avstyrks motionerna A411 ochA424. Länets befolkning har minskat något , fråndrygt 259 000 till drygt 256 000 invånare. Under sista delen av decenniet haremellertid utvecklingen vänt. Bara tre kommuner har ökat invånarantalet. Detär , och Sala. är med sina ca 118 000 personer Sverigesåttonde kommun. Framför allt Hallstaham-mar och har minskat, båda mednästan . Sysselsättningsgraden är beträffande båda könen lägre änriksgenomsnittet. /Vrbetslösheten är något högre än i övriga landet och var såäven . Högst är den i , , där förövrigt sysselsättningsgraden är lägst. Länet har haft den största minskningen av antaletsysselsatta inom tillverkningsindustri i landet . Denårliga minskningen var . Tjänstesektorn har å andra sidan expanderat. Denårliga ökningen var . Det innebär att ungefår likamånga personer som lämnat tillverkningsindustrin har kommit tilltjänstesektorn. Man kan urskilja tre lokala arbetsmarknader i länet, var ochen bestående av mellan tre och fyra kommuner. ingår, som förut nämnts, isamma arbetsmarknad som . Tre kommuner i länets nordvästliga del ingår förnärvarande i stödområde C. Det är , och . Deföreslås ingå i stödområde 2 fortsättningsvis. har enligt regeringens beslut tillfålligtstödområdes-placerats. vill enligt motion Al 18 behålla nuvarandestödområdesindelning och yrkar dessutom att förs in i område C.Även i enskilda motioner framställs yrkande om att skall ingå ipermanent stödområde, nämligen i A44 av (), i A87 av RolandSundgren m.fl. (s) och i A105 av (vpk). Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning attNorberg, och bör ingå i stödområde 2. Någrakvantitativa eller kvalitativa bedömningsfaktorer som skulle motivera enpermanent inplacering i stödområde av föreligger emellertid inteenligt uUkottets mening. Motionerna A44, A87, A105 och Al 18 avstyrks såledesi de berörda delarna. () pekar i motion 1988/89:A415 på riskenmed en alltmer ensidig arbetsmarknad som domineras av industrisysselsättning.Den påverkas alltid kraftigt av konjunktursvängningar eller omstrukturering,vilket inte minst drabbar kvinnornas möjligheter till arbete. I motion A438 tarsamme motionär upp behovet av en utbyggd infrastruktur i länet. De tvåviktigaste framtidsfrågorna är kommunikationerna och utbildningen. Järnvägenoch vägnätet måste förbättras. Satsningar måste göras på gymnasieutbildningoch på högskolan i . m.fl. (s) anser enligt motion 1988/89.A431att det krävs förstärkningar av infrastrukturen i syfte att stimulerautvecklingen i länet. Regionen är underdimensionerad när det gäller tillgångpå kvalificerad högskoleutbildning och forskning. Kommunikationerna mellanEskilstuna, och måste förbättras. Även Mälar-sjöfarten ochframkomligheten i är viktiga frågor för regionen enligtmotionärerna. I motion 1988/89:A451 beskriver ()befolkningsutveckling, industrisysselsättning m.m. i länet. Det krävs enligthonom kraftfulla insatser för att vända den negativa utveckling som pågåttoavbrutet . Bättre kommunikationer är nödvändigt bådevad gäller järnväg och vägtrafik. Utlokalisering av statlig verksamhet bör sketill länet. Större satsningar på högskolan krävs. Det behövs samlade åtgärder;enstaka punktinsatser är inte tillräckliga. (vpk) betonar i motion 1988/89:A461 behovetav en konkret politik för att möta framtida strukturproblem i .