bet · GD01JuU14 · 1989-12-31 00:00:00 — enmedvetenhet om och förståelse för vad brottsligheten innebär /90;JuU 14 Utskottet ansåg att de möjligheter till konfrontation somregeringsförslaget innebar var tillräckliga och avstyrkte bifall tillmotionsyrkandet. Här kan också nämnas alt BRÅ publicerat enpromemoria (PM 1989:1) Alternativa brottspåföljder i ett internationellt ochskandinaviskt perspektiv. Enligt rapporten pågår försök med konfrontation ochgottgörelse i olika länder och under olika beteckningar. I pågår sålundaförsöksverksamhet med konfliktråd, och i drivs en liknande verksamhetunder beteckningen "Vi-förliks"-projektet. 1 det finska projektetfinns tankar om all förlikning skall kunna ligga lill grund föråtalsunderlåtelse eller strafflindring. I de norska konfliktråden leder enöverenskommelse mellan gärningsmannen och offret till åtalsunderlåtelse underförutsättning att gärningsmannen fullföljer avtalet och inte begår nya brottunder en prövotid . I avvaktan på prövolidens utgång vilarärendet. Majoriteten av konfliktråden riktar in sin verksamhet mot gärningsmäni åldrarna . Utskottet har stor förståelse för motionärernas syfte medyrkandena om konfrontation och skadelindrande arbete. I likhet med motionärernavill utskottet också än en gång understryka både viklen av alt den unge fårklart för sig all hans brottslighet inte accepteras och av att han kommer tillinsikt om vad brottsligheten betyder för den som drabbats. Tanken på ettmedlingsförfarande finner utskottet i delta sammanhang värd alt överväganärmare. Utskottet förutsätter att frågan aktualiseras i samband med denpågående utvärderingen av ändringarna i LUL m.m. och något uttalande härom avriksdagen är således inte erforderligt. Med dessa ord avstyrker utskottetbifall till motion Ju808 i här behandlade delar. När det gäller yrkandet i motion Ju638 om ettförsöksprojekt i samverkan med försäkringsbolag finns det i motionen onekligentankar som kan vara värda att vidareutvecklas. Ett sådant arbete ankommeremellertid närmast på intresserade inom försäkringsbranschen och påkriminalvården och andra organ. Utskottet är inte berett alt förorda någotinitiativ från sida och avstyrker därför bifall till motionen. Registrering av brott av barn m.m. l motionerna Ju808, Ju810 och Ju816 begärs alt statistikskall börja föras över brott som begåtts av barn . Motionärernapekar på att effektiva åtgärder mot ungdomsbrottsligheten förutsätter kunskaperom den. 1 motionerna JuSlO och Ju816 begärs vidare att barn sombegått brott skall kunna registreras hos polisen i elt sekretesskyddatregister. Syftet är att underlätta polLsens arbete och öka möjligheterna tilleffektiv brottsbekämpning. Statistik över brott som begåtts av barn förs förnärvarande inte. Orsaken är främst all sådan statistik bl.a. på grund avreglerna om utredning av brott av barn riskerar alt bli ofullständig utskottet återkommer nedan härtill. Polisregislretinnehåller uppgifter som är nödvändiga för alt polisen l989/90:JuU 14 skallkunna förebygga och uppdaga brott samt fullgöra sin verksamhet i övrigt. Barnsom begått brott registreras inte i det centrala polisregistret om brottetbegåtts innan barnet fyllt [se 2 § polisregisterkungörelsen (1969:38)|.Barnet registreras inte heller i det lokala polisregislret som förs med stöd av13 § polisregisterkungörelsen (jfr RPS anvisningar FAP 440-1 och 441-2). Dockföreligger enligt anvisningarna inte något hinder mot att registrera barnet ide arbetsregister som måste finnas hos polisen medan en utredning pågår. Hinderföreligger inte heller mot att i sökbar form spara de sista utredningshandlingarnaom barnet; detta underlättar att barnet får behålla sammaförundersökningsledare vid misstanke om nya brott (FAP 403-1). Enligt 3 § polislagen (1984:387) åligger det allmänt settpolisen att fortlöpande samarbeta med myndigheterna inom och snarastunderrätta dessa om förhållanden som bör föranleda någon åtgärd av dem. Vidaregäller, enligt 13 § LUL, att utredning får inledas om brott som ett barn begåttinnan det fyllt om utredningen kan antas ha betydelse för att avgörabehovet av insatser med avseende på barnet. Socialtjänstenskall underrättas om utredningen. Den brottslighet som ett enskilt barnmisstänks för kommer alltså som regel att registreras i barnets akt hossocialtjänsten. Frågan om statistik när det gäller brott av barnbehandlades i i ett lagstiftningsärende om ändringar i LUL.Departementschefen anförde då bl.a. att han var medveten om att en tillförlitligstatistik, särskilt om den innehåller uppgifter om återfall, skulle ökakunskaperna om brottsligbetens omfattning och karaktär hos barn och unga. Omstatistiken dessutom upplyste om vilka åtgärder som vidtogs i fråga om ungalagöverträdare skulle den också bidra till bättre kunskap om effekten av olikaåtgärder. De centrala myndigheterna kan också behöva statistik för att utövasin tillsyn och för att utveckla metoder för att förebygga ungdomskriminalitet.Sammanfattningsvis ansåg departementschefen emellertid övervägande skäl talaför alt man avvaktade utfallet av den då föreslagna reformen innan ställningtogs till den från integritelssynpunkl känsliga frågan om registrering avbrottsmisstankar mot barn skulle få ske i personregister hos polisen.Departementschefen ansåg att man då inte borde öppna någon möjlighet till ensådan registrering (prop. 1983/84:187 s. 31). Utskottet tog i ärendet avstånd från tanken altpersonregister med uppgifter om brottsmisstankar mot barn skulle få föras hospolisen (JuU 1984/85:6 s. 11). Frågan om statistik över brott av barn behandladeutskottet också . Utskottet anförde då (JuU 1987/88:36 s. 23 f) att detskulle vara av värde att ha tillgång till tillförlitlig information om brott av barn . Emellertid skall sådana brott enligt 13 § LUL endast undantagsvis utredas av polisen, och en konsekvens härav blir, fram höll utskottet, att statistiken skulle bli bristfållig. Den skulle nämligen komma att bygga på den bedömning av brottet som görs av den som 11 får redapå det, t.ex. en enskild polisman, och brottsmisstanken skulle inte haprövats av åklagare eller domstol. Utskottet ansåg att behovet 1989/90:JuU 14 avbakgrundsmaterial i stället får tillgodoses på sedvanligt sätt inom ramen förden vetenskapliga forskningen på området. Utskottet har inhämtat att frågor om statistik rörandebrott av barn kommer alt belysas i den ovannämnda arbetsgruppen i social-,justitie-och civildepartementen. Utskottet vill liksom understryka att detskulle vara av stort värde alt ha tillgång till lillförlillig information ombrott av barn . Med hänsyn lill att frågan redan är aktualiseradkrävs dock ingen åtgärd från sida. Utskottet är inte heller berettatt nu ompröva sitt ställningstagande till frågan om registrering av barn sombegår brott ockiiå den frågan kommer för övrigt alt behandlas av dennyssnämnda arbetsgruppen. Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju808,Ju810 och Ju816 i här behandlade delar. l motion Ju637 och motion Ju821 yrkas att möjligheten attdöma ungdomar lill fångelse skall avskaffas. I motion Ju637 yrkasockså alt möjligheten att döma ungdomar mellan lill fångelse skallytterligare begiänsas. Förutsättningarna för att döma ungdomar till fångelseanges i 30 kap. 5 § BrB. När del gäller ungdomar krävs synnerligaskäl. Vid bedömningen tas hänsyn främst till brottets straffvärde. Iåldersgruppen lu-ävs särskilda skäl. Förutom brottets straffvärdeskall hänsyn tas till tidigare lagföringar och till brottets art (prop.1987/88:120 s. 103). Här kan nämnas att antalet ungdomar som börjat avtjänafångelsestraff innan de fyllt varierat mellan 16 och 37 under åren 1980till 1987. var antalet 30 och var antalet 16. När det gäller den äldre gruppen ungdomar mellan 18 och 21år är bilden annorlunda. Antalet ungdomar som börjat avtjäna fångelsestraff närde fyllt 18 men inte varierar mellan 957 och 1 107. var antalet 957 och var antalet I 046. Utskottet uttalade (JuU 1983/84:20), då utskottetsenast mer utförligt behandlade frågan om till fångelse dömda ungdomar, bl.a.att användningen av fångelsestraff borde begränsas så långt det är möjligt närdet gäller ungdomar . Frågan var också föremål förriksdagsbehandling (prop. 1984/85:171, bet. SoU 31 s. 20, rskr. 356).Riksdagen intog då samma ståndpunkt. När utskottet (JuU 1987/88:36 s. 18) på nyttbehandlade frågan om fångelse för ungdomar konstaterade utskottetatt det inte i alla situationer är möjligt att undvika fångelsestraff.Utskottet underströk dock att fångelsestraff bör ses som en absolut sista utvägnär möjlijeter till hjälp och stöd är uttömda eller närbrottslighetens art kräver ett fångelsestraff. Utskottet har alltjämt dennauppfattning. När detsedan gäller de äldre ungdomarna gör sig nödvändigheten , , attundvika fångelsestraff inte gällande med samma styrka, och det är somdepartementschefen anför (prop. 1987/88:120 s. 103) naturligt att 1989/90:JuU14 ju närmare21-årsgränsen man kommer, desto svagare blir skälen som med hänsyn tillgärningsmannens ungdom talar för en icke frihetsberövande påföljd. Här börockså nämnas att en minskning av straffet regelmässigt kan ske med stöd avstrafflindringsbestämmelsen i 29 kap. 7 § BrB om fångelse utdöms. Utskottetvill också peka på att den nya försöksverksamheten med samhällstjänst (prop.1989/90:7, bet. JuU 10), som utskottet tillstyrkt, är särskilt ägnadatt ersätta fångelsestraff för den här aktuella gruppen ungdomar.Försöksverksamheten kommer, om den infors, att leda till att ett mindre antalungdomar döms till fångelse än vad som är fallet. Detta är en utvecklingsom utskottet välkomnar. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet bifall tillmotionerna Ju637 och Ju821 i här behandlade delar. Häktning av unga m.m. I motion Ju636 och motion Ju821 yrkas att möjligheten attanhålla och häkta ungdomar skall tas bort. Den som är misstänkt för ett brott för vilket ärföreskrivet fångelse eller däröver får enligt 24 kap. 1 § RB häktas omdet med hänsyn till brottets beskaffenhet, den misstänktes förhållanden ellernågon annan omständighet finns risk för att han t.ex. avviker, försvårarutredningen eller fortsätter sin brottsliga verksamhet. Enligt 7 § LUL krävs synnerliga skäl för häktning när denmisstänkte är . var antalet häktade ungdomar 118stycken. Antalet har därefter minskat eller varit i stort oförändrat varje årfram då antalet uppgick till 52. steg antalet häktadeungdomar till 91. Prognosen för talar om en fortsatt ökning. trädde nya regler om anhållande ochhäktning i kraft. De nya reglerna innebär bl.a. att tiden mellan anhållande ochhäktningsförhandling har kortats ned. Förhandling får nu aldrig hållas senareän fjärde dagen efter det att den misstänkte gripits eller ettanhållningsbeslut verkställts. har gjort en utvärdering av de nyareglerna. Häktningsreformen (1989:9). Flera tänkbara skäl lillutvecklingen av antalet unga häktade redovisas i rapporten. Ökningen kan sålundabero på att de nuvarande kortare fristerna medför att tiden inte räcker tillför att finna en alternativ placering för den unge på ett hem enligt 12 § LVU,något som var vanligt före häktningsreformen. En annan förklaring kan vara attdet är brist på platser på sådana hem. En tredje förklaring är att utredningennumera inte hinner avslutas eller att utredningen intehinner framskrida så långt att risken för kollusionsfaran är undanröjd, vilketmedför alt åklagaren anser sig tvungen att ge in en häktningsframställning. Enligt pekar vissa statistiska uppgifter påatt det totala straffprocessuella frihetsberövandet inte är långvarigare nu ., Detta skulle, såvitt framgår av rapporten, bero på att anhållandetidenenligt äldre regler bytts ut mot anhållande- och häkt- l989/90:JuU14 ningstidenligt de nya reglerna och att frihetsberövandet i vart fall övergår i ettomhändertagande enligt LVU. Denna teori går inte alt fåbekräftad beroende på att det statistiska underlaget är för litet (se rapportens. 32 f). Utskottet vill först slå fast att de skärpta krav somenligt LUL gäller för häktning av unga har föreskrivits av samma skäl sombegränsningarna i fråga om alt döma unga till fångelse. Som utskottet anfördeförra året (JuU 1987/88:36 s. 23) har regleringen alltså goda skäl för sig. Utskottet vill härefter peka på att det inom ramen för envistelse på ett hem enligt 12 § LVU är möjligt alt ålägga den unge sådanarestriktioner beträffande rörelsefrihet och kommunikation med omvärlden someljest tillgodoses genom häktning. En placering på ett sådant hem får alltså iflertalet fall anses vara ett fullgott alternativ till häktning självklart ärdet också bättre för den unge att slippa vistas i häktesmiljön. I sammanhanget vill utskottet också konstalera att det ärangeläget att ges möjlighet att överta ansvaret av vården av denunge i omedelbar anslutning till att ett beslut om häktning hävs. Enligtnuvarande regelsystem bryter häktning ett beslut om omhändertagandeenligt LVU. Detta kan, som påpekas i den tidigare omnämnda propositionen omvård i vissa fall av barn och ungdomar (prop. 1989/90:28 s. 55), leda lill attungdomar som försätts på fri fot vid en häktningsförhandling direkt kanåtervända lill en skadlig miljö och där begå nya brott. Utskottet noterar attpropositionen innefattar elt förslag som gör alt häktning inte längre upphäverett beslut om omhändertagande enligt LVU och att ett sådant beslutkan meddelas även om den unge är häktad. Utskottet kan i och för sig ha förståelse för att enplacering enligt LVU inte alltid kan ordnas på den korta tid som står till budsföre häktningsförhandlingen. I den mån det ökade antalet häktade ungdomarberor på platsbrist på LVU-hemmen måste delta dock ses som djupt oroande. 1den nyssnämnda propositionen framgår alt drygt 500 ansökningar om plats på hemenligt 12 § LVU avvisades . Sammanlagt rörde det siguppskattningsvis om 100150 ungdomar. Som skäl för awisningarna angavs bl.a.att det var brist på platser och/eller på personal. Enligt utskottets mening är det oacceptabelt alt de mestutsatta ungdomarna inte kan beredas erforderlig vård, och utskottet utgår frånatt frågan om tillgängliga platser på hem enligt 12 § LVU för här aktuellaungdomar beaktas i samband med beredningen av det förslag om nya statsbidraglill bl.a. ungdomsvården som aviseras i proposition 1989/90:28. Vad som sagts innebär emellertid inte att utskottetanser alt det går alt helt avstå från möjlighelen till häktning. Dels har, som fram gått, de nya korta lidsfristerna medfört att en LVU-placering inte alltid hinns med före häktningsförhandlingen, dels går det inte att bortse 14 från attsituationen i vissa fall kan vara sådan att häktning inte går alt En strävan måste dock alltid vara i första hand att helt 1989/90:JuU14 undvika straffprocessuella frihetsberövanden, i andra hand att göra anhållnings-och häktningstiden så kort som möjligt. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet bifall tillhär behandlade delar av motionerna Ju637 och Ju821. 1. beträfendeåtabunderlåtebe m.m. attriksdagen avstyrker bifall till motion 1988/89:Ju804 i denna del(yrkande 2) och motion 1988/89:Ju810 i denna del (yrkande res.(in. 2. beträffandeunderrättebe till föräldrar attriksdagen avslår motion 1988/89:Ju808 i denna del (yrkande 18), attriksdagen avslår motion 1988/89:Ju80S i denna del (yrkande 15 delvis), motion1988/89:Ju810 i denna del (yrkande 6) och motion 1988/89:Ju816 i denna del(yrkande 1), res.(in. attriksdagen avslår motion , :8/89:Ju80S i denna del (yrkande 15delvis), motion 1988/89:Ju808 i denna del (yrkande 20), motion 1988/89:Ju8l0 i denna del (yrkande 8) och motion 1988/89:Ju816i denna del (yrkande 4), res.(>n. 5. beträffandekonfrontation m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:Ju808 i denna del (yrkandena 19 och 30), res.(c. attriksdagen avslår motion l988/89:Ju638, 7. beträffanderegbtrering av brott av barn rn.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:Ju808 i denna del (yrkande 31), motion1988/89:Ju810 i denna del (yrkandena 4 och 5) samt motion 1988/89:Ju816 i dennadel (yrkandena 2 och 3), 8. beträffande fängebe för unga attriksdagen avslår motion 1988/89:Ju637 i denna del (yrkandena 1 och 2) samtmotion l988/89:Ju821 i denna del (yrkande 6 delvis), 9. beträffande häktning av unga m.m. attriksdagen avslår motion 1988/89:Ju637 i denna del (yrkande 3) och motion1988/89:Ju821 i denna del (yrkande 6 delvis). Närvarande: ()), (),(), (), Ingbriu Irhammar (c), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (), GöranEricsson (m), (), (), (), SigridBolkéus (s), (), () och (vpk). 1.Åtalsunderlåtelse m.m. (mom. 1) (), (), (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yitrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet vill för" och på s. 8 slutar med "motionJu810" bort ha följande lydelse: Brottsligheten i samhället ökar på ett oroande sätt, ochrättsväsendets resurser är hårt ansträngda. Reglerna om åtalsunderlåtelse m.m.ingår i ett regelsystem som syftar lill en ändamålsenlig resursanvändning.Häremot kan i princip inga invändningar riktas. Utskottet anser emellertid at( möjligheterna tillåtalsunderlåtelse och rapporteftergift m.m. har kommit att utvidgas alltförmycket. Det är enligt utskottets mening befogat att nu hävda vissa centralastraffrättsliga principer såsom likhet infot lagen och förutsebarhet irättskipningen. Dessa principer är satta i fara och tilltron tillrättsväsendet kan härigenom komma alt skadas allvarligt. Även rollfördelningenmellan åklagare och domstolar har kommit att rubbas genom att åklagarnatillförts alltmer av uppgifter som traditionellt uppfattats som renodladedomstolsuppgifter. Utskottet vill vidare peka på vikten av alt överträdelserav straffrättsliga bestämmelser leder till en reaktion från samhällets sida.Om sanktionerna uteblir förlorar de uppställda reglerna sin trovärdighet, ochrespekten för rättssamhället urholkas. I förlängningen ligger här stora farorför upprätthållandet av den allmänna laglydnaden. En sådan utveckling kan inteaccepteras. För unga människor är det nödvändigt att samhället gerklara normer och konsekventa handliingsmönsler. Ett system som innebär att 16 lagöverträdelserofta inte beivras eller beivras inkonsekvent och ryckvis får en destruktiv inverkan på ungdomars ofta ganska out- 1989/90:JuU14 gällande generösa regler för åtalsunderlåtelse kan närmast geett intryck av att samhället inte ser allvarligt på ungdomars brottslighet. Utskottet vill sålunda förorda att en återgång tilltidigare regler för åtalsunderlåtelse m.m. sker . Det sagdainnebär emellertid inte att utskottet anser att de skärpningar som gjordesförra året i fråga om åtalsunderlåtelse för unga lagöverträdare bör tas bort.Tvärtom bör de i fortsättningen alltjämt gälla i de fall åtalsunderlåtelse kankomma i fråga. Vad utskottet nu med anledning av motionerna Ju804 ochJu810 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse: attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju804 i denna del(yrkande 2) och motion 1988/89:Ju810 i denna del (yrkande 7) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Handläggningstiderna (mom. 3) (), (), (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "behandlade motionsyrkanden"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör den definitiva utvärderingenav försöksverksamheten avvaktas innan ställning tas till de organisatoriskam.fl. åtgärder som aktualiseras genom motionerna. Utskottet anser det emellertidsynnerligen angeläget att de organisatoriska och andra förändringar somerfordras för att korta ned handläggningstiderna genomförs så snart sommöjligt. Det arbete som startar inom när utvärderingenavslutats bör sålunda bedrivas med största skyndsamhet och med sikte på attnya bestämmelser skall kunna träda i kraft . Vad utskottet anförtmed anledning av nu behandlade motionsyrkanden bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan undermoment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande handläggningstiderna attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Ju805 i denna del (yrkande 15delvis), motion 1988/89:Ju810 i denna del (yrkande 6) och motion 1988/89:Ju816i denna del (yrkande 1) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 3.Jourdomstolar (mom. 4) i989/90:JuUl4 (), (), (), (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yitrande på s. 8 som börjarmed "I syfte" och slutar med "saken avstyrks" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening bör därutöver, i linje med vadsom föreslås i motionerna Ju805, Ju808, JuSlO och Ju816, jourdomstolar för ungainföras på försök. Härigenom skulle också själva domstolsförfarandet påskyndasoch den unge skulle i omedelbar anslutning till brottet erfara samhälletsreaktion på hans brottslighet. Utskottet vill i sammanhanget peka på att det finnsmöjlighet att utveckla jourdomslolar ur den basorganisation som tillskapats isyfte att under jourtid handlägga häklningsfrågor. Regeringen bör snarastlägga fram ett förslag för i linje med vad utskottet nu anfört. deb alt utskottets hemställan undermoment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffende Jourdomstolar att riksdagenmed anledning av motion 1988/89:Ju80S i denna del (yrkande 15 delvis), motion1988/89:Ju808 i denna del (yrkande 20), motion 1988/89:Ju810 i denna del(yrkande 8) samt motion l988/89:Ju816 i denna del (yrkande 4) som sin meningger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Konfrontation (mom. 5) (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: Utskottet har stor förståelse för motionärernas syfte medyrkandena om konfrontation och skadelindrande arbete. I likhet med motionärernavill utskottet också än en gång understryka både vikten av all den unge fårklart för sig att hans beteende inte accepteras och av att han kommer tillinsikt om vad brottsligheten betyder för den som drabbats. Tanken på ettmedlingsförfarande finner utskottet således värd att överväga närmare. uppfattning är det lämpligt att frågan om medling tas upp i sambandmed SRA:s utvärdering av ändringarna i LUL m.m. Övervägandena bör ta sikte påen organiserad försöksverksamhet som inleds . Detta bör gesregeringen till känna. deb attutskottets hemställan under moment 5 bort ha följande lydelse: 1989/90:JuU14 5. beträffande konfrontation m.m. alt medanledning av motion 1988/89:Ju808 i denna del (yrkandena 19 och 30) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Registrering av brott av barn m.m. (mom. 7) (), (), (), (), (), () och .,(c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse: Utskottet vill liksom betona att det skullevara av stort värde att ha tillgång till tillförlitlig information om brott avunga . Detsamma gäller naturligtvis i fråga om unga sombegår brott. Frågor om statistik rörande brott av unga är aktuellai den nyssnämnda interdepartementala arbetsgruppen. Då en majoritet i utskottett' iigare i olika sammanhang ställt sig avvisande lill tanken på införande avstatistik av aktuellt slag, finns det anledning för utskottet att härunderstryka att utskottet numera är berett att ställa sig bakom inhämtande ochregistrering av sådana uppgifter som efterfrågas i motionerna Ju808, Ju8l0 ochJu816. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna. deb alt utskottets hemställan undermoment 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande regbtrering av bron av barnm.m. att med anledning av motion 1988/89:Ju808 i denna del (yrkande31), motion 1988/89:Ju810 i denna del (yrkandena 4 och 5) samt motion1988/89:Ju816 i denna del (yrkandena 2 och 3) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Fängelse för unga (mom. 8) (vpk) anser deb att den del av utskottels yitrande som på s. 12 börjarmed "När utskottet" och på s. 13 slutar med "behandladedelar" bort ha följande lydelse: När utskottet (JuU 1987/88:36 s. 18) behandladefrågan om fångelse för ungdomar konstaterade utskottet att det intei alla situationer är möjligt alt undvika fångelsestraff.