bet · GD01AU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Ledighet, arbetstid och semester 1989/90 AU2 I betänkandet behandlas ett tjugotal motioner från denallmänna motionstiden om rätten till ledighet samt olika frågor rörandearbetstid och semester. Bl.a. begärs översyn av ledighetslagarna samt rätt tillledighet för nya ändamål. Motioner om arbetstiden berör dels önskemål om ökadflexibilitet, dels minskning av arbetsdagen , bl.a. inomvårdsektorn. Vidare begärs en översyn av semesterlagen, en allmänsemesterlönefond samt en semesterreform för animalieproducenter.Samtliga motioner avstyrks av utskottet främst med hänvisning tillregeringskansliets beredning av de berörda frågorna. Semesterkommitténavlämnade betänkandet (SOU 1988:54) Om semester ocharbetstidskommittén avlämnade betänkandet (SOU 1989:53)Arbetstid och välfård. Betänkandena kommer att remissbehandlas. Till utskottets betänkande har fogats nio reservationeroch ett särskilt yttrande. 198S/89:Jo214 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om lösningav semester frågan för animalieproducenter i enlighet med de riktlinjer som anförts i motionen. 1988/89:A276 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om arbetstider. 19SS/S9:A282 av m.fl. (mp) vari yrkas 3. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om sänkt arbetstid. 1988/89:A285 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående arbetstidsreform. 19SS/89:A701 av och 1989/90:AU2(båda m) vari yrkas att begär att regeringen uppdrar åtarbetstidskommittén att belysa hur utökade möjligheter att träffa individuella avtal om arbetstidens längd och förläggning skall kunna åstadkommas. 19SS/S9:A703 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående semesterersättning vid ofrivillig arbetslöshet. 1988/S9:A706 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omkostnadsfördelningen av semesterlön vid frånvaro. 19S8/S9:A707 av m.fl. (vpk) vari yrkasatt begär att regeringen tillsätter en snabbutredning med uppgift attinrätta en allmän semesterlönefond. 19S8/89:A708 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom rätt till ledighet för föreningsarbete relaterad till . 19S8/S9:A709 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom arbetstagares rätt till högst tio dagars ledighet per barn och år för attbidra med egen arbetsinsats i föräldrakooperativa dagherh. 1988/89:A710 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom en laglig möjlighet att pröva annat arbete med bibehållna anställningsformer. 1988/89:A711 av Axel och (bådas) vari yrkas att hos regeringen begär förslag om en lagändring somjämställer föreningsarbete inom boendet med facklig och politisk verksamhetvad gäller rätten till ledighet från arbetet. 1988/89:A713 av m.fl. (fjj) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom rätten till tjänstledighet för svenskt katastrofarbete. 19S8/89:A714 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt till ledighet från arbetet för funktionärer inom handikapprörelsen. 19SS/89:A722 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts omutvecklings-och försöksverksamhet med förkortad arbetstid för vårdpersonal.Motiveringen återfinns i motion 198S/S9:So225. 1988/89.A726av m.fl. (c, m, fp) vari yrkas att riksda- 1989/90:AU2 gensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendebehovet av en översyn av ledighetslagarna. 1988/S9:A72S av och (m, c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av semesterlagen. 198S/89:A73S av m.Q. (fp) vari yrkasatt hos regeringen begär en översyn av studieledighetslagen ienlighet med vad som anförts i motionen. 19SS/89:A746 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en plan för minskning av arbetsdagen , 2. att hos regeringen begär förslag till begränsning av flexibla ochkonjunkturanpassade arbetstider, 3. att hos regeringen begär förslag till begränsning av övertiden till högst 50timmar . 198S/89:A749 av m.fl. (mp) variyrkas att hos regeringen begär ett lagförslag om lagfåst rätt förarbetstagare att minska sin arbetstid till 30 eller 20 timmars arbetsvecka,enligt vad som anförts i motionen. 19SS/89:A750 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målet att ensextimmars arbetsdag skall vara genomförd för alla . 1988/S9:A751 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om lagstiftning och om genomförande av den sjätte semes-terveckan. 198S/89:A752 av och (bådamp) vari yrkas att ger regeringen till känna att anhörig geslagstadgad rätt till förkortad arbetstid för vård av anhörig. Motiveringenåterfinns i motion 19SS/S9:So396. 1988/89:A753 av m.fl. (m) vari yrkas 33. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omarbetstidslagstiftningen, 34. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av ledighetslagarna i enlighet med vad som imotionen anförts. Inledning 1989/90:AU2 Det finns ett antal lagar om rätt till ledighet frånarbetet. Därutöver kan finnas kollektivavtal som kompletterar eller ersätterlagreglerna. I det följande görs en summarisk redovisning av ledighetslagarna inkl.semesterlagen. Lagen (1974:981) om arbebtagares rätt till ledighet förutbildning. Villkoret är att arbetstagaren varit anställd hos arbetsgivaren desenaste sex månaderna eller samt attstudierna har en planmässig uppläggning. Arbetstagaren avgör i princip självnär han eller hon skall ta ledigt, men arbetsgivaren har rätt att skjuta upp enbegärd ledighet. Utbildningens längd begränsas inte i lagen. Semesterlagen (1977:480). Lagen ger arbetstagarna rätttill under semesteråret. Detta löper fr.o.m. ettår och t.o.m. påföljande år. Rätten till ledighet behöver inte hatjänats in i förväg, men för att få ut semesterlön måste arbetstagaren hatjänat in sådan lön före semesteråret, det s.k. intjänandeåret. Lagens reglerinnebär alltså att man kan få semesterledighet utan semesterlön. Semesterlönen uppgår till av den lön somarbetstagaren har uppburit under intjänandeåret. Semesterlönegrundande frånvarogäller bl.a. sjukfrånvaro, föräldraledighet, ledighet för närståendevård, ledighetför utbildning och ledighet för grundläggande svenskundervisning förinvandrare. Lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn,m.m. Arbetstagaren har rätt till hel ledighet tills barnet har uppnått ett ochett halvt års ålder och rätt att förkorta sin arbetstid till tre fjärdedels tidtills barnet har uppnått ålder eller avslutat det första skolåret.Fr.o.m. får ledigheten delas upp på högst tre perioder perkalenderår. När arbetstagaren återgår till arbetet behöver han eller hon inteacceptera annan omplacering till följd av ledigheten än sådan som ligger inomramen för anställningsavtalet. Det kan i detta sammanhang erinras om attföräldraförsäkringen är under etappvis utbyggnad. Är 1991, då försäkringen ärfullt utbyggd, kommer föräldrapenning vid barns födelse att utges sammanlagt för föräldrarna med belopp motsvarande föräldernssjukpenning. Lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vbsaföreningsuppdrag inom skolan. Sådan ledighet förutsätter att arbetstagarentillhör en ideell förening som åtagit sig att på uppdrag av en kommun medverkai skola eller fritidsverksamhet. Arbetstagaren får vara ledig högst 90arbetstimmar per kalenderår. Lagen (1986:163) om rätt till ledighet för grundläggandesvenskunder-vbning. svenskundervisningslag ersattes av en lagsom ger invandrare rätt att vara ledig från sin anställning för att delta igrundläggande undervisning i svenska. Undervisningen kan beräknas omfatta ca500 timmar. Lagen(1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. Den- 1989/90:AU2 nalag som trädde i kraft den innebär rätt till ersättning ochledighet i samband med att en svårt sjuk person vårdas av en närstående.Ersättning och ledighet gäller sammanlagt för varje person somvårdas. Arbetstagaren kan ha hel ledighet eller förkorta arbetstiden till hälfteneller till tre Värdedelar, varvid ersättning i form av sjukpenning utgår iförhållande till ledigheten. Utövernu nämnda lagar finns bestämmelser om ledighet i annan lagstiftning. Enligtförtroendemannalagen (1974:358) har facklig förtroendeman rätt till denledighet som erfordras för det fackliga uppdraget. Medbestämmandelagen(1976:580) ger rätt till skälig ledighet för deltagande i förhandlingar. 1arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelse om ledighet för skyddsombud.Vidare ger anställningsskyddslagen (1982:80) uppsagd arbetstagare rätt tillskälig ledighet för att söka arbete. Ledighetför värnpliktstjänstgöring och för offentliga uppdrag är reglerade genom annanlagstiftning. Vid sidan av den lagfåsta rätten till ledighet finns det förordningaroch avtal som tar upp hithörande frågor. Individensledighet motsvaras av frånvaro på arbetsplatsen. Enligtarbetskraftsundersökningarna, där frånvaro från arbete mäts som frånvaro underhela och under del av mätveckan, var drygt en miljon personerfrånvarande från arbetet. Tabell 1 visar att semester är den vanligastefrånvaroorsaken; av de sysselsatta, var frånvarande på grund av semesterunder en normal vecka medan var frånvarande på grund av sjukdom. Frånvaronför föräldraledighet uppgick genomsnittligt till av de sysselsatta, varvidmännens frånvaro uppgick till och kvinnornas till . Arbetstid och välfård, är det helt klart att frånvaron i ärden högsta i den industrialiserade västvärlden. Frånvaro från arbetet under hela eller del av mätveckan fördeladefter kön och frånvaroorfak (exkl. frivecka/fridagar på grund av arbetstidensförläggning). (9 ft) S t ud i e r (1 *) Annan t j. ledighi (1 ft) (0 *) (27 ») Källa:SCB, Arbetskraftsundersökningar. 1*1988/89,18saml, Nr2 Regeringenbeslutade att tillsätta en kommitté med uppdrag att analyserakonsekvenser av olika arbetstidsreformer och förändrade arbetstidsmönster.Arbetstidskommittén avslutade sitt arbete och lade frambetänkandet (SOU 1989:53) Arbetstid och välfård. I det följande redovisasvissa huvuddrag i betänkandet. Sedan1930-talet har arbetsutbudet i timmar räknat minskat kontinuerligt fram till börjanav . Då skedde ett trendbrott genom att arbetstiderna började ökabåde per individ och totalt. Kommitténs beräkningar pekar på att detsammanlagda arbetsutbudet kan öka med . I början pånästa sekel väntas arbetsutbudet åter minska men i måttlig takt. Kommitténhar gjort beräkningar av vilka effekter sex olika arbetstidsreformer skulle fåpå arbetsutbudet: 35 timmars arbetsvecka (V 35), 30 timmars arbetsvecka (V 30),sex veckors semester, sju veckors semester, 18 månaders föräldraförsäkring samtsex timmars arbetsdag för småbarnsföräldrar. I figuren nedan redovisasberäkningar av arbetsutbudet i några olika alternativ. Totalt antal utförda arbetstimmar enligt nationalräkenskaperna samtberäkningar for åren 1990 2025 I I 1*1 I I I I I I I I 1970 75 80 85 90 95 2000 05 10 15 20 2025 regeringsförklaringen utlovade sjätte semesterveckan ochförlängningen av föräldraförsäkringen (RD i figur 1) betyder sammantaget 2,53,0 procents lägre arbetsutbud i förhållande till referensalternativet, dvs.under förutsättning att inga arbetstidsreformer genomförs. Arbetstidsreformerkommer enligt utredningen att ställa stora krav på arbetsmarknadensanpassningsförmåga och på utbildningssystemet. Vidare anser kommittén att detendenser till urbanisering som finns i ekonomin förstärks när arbetstidenförkortas. Kommitténgör olika antaganden beträffande produktivitetseffekter, 1989/90:AU2kapitalutnyttjande, driftsmönster, tillväxten i ekonomin m.m. Med de antagandensom gjorts kan enligt kommittén bruttonationalprodukten beräknas bli 13 %lägre om 35-timmarsveckan genomförs jämfört med utfallet om ingaarbetstidsförkortningar görs. Kommitténbehandlar vidare frågor om konsumtionseffekter vid de olika alternativen, deoffentliga tjänsterna, skattekvoten, värdering av fritiden, socialakonsekvenser, förändring av arbetsorganisationen, barnfamiljerna, barnomsorgen,skolan, tidsanvändningen och vilka krav som skall ställas påarbetstidspolitiken. Kommitténsslutsatser ar att inga arbetstidsreformer kan komma i fråga före mitten av1990-talet, utöver vad som 1988 redan utlovatsbeträfende föräldraförsäkring och semester. Vilka produktivitetsförbättringarsom kan åstadkommas blir avgörande för omarbetstidsförkortningar kan genomföras under resterande period fram . Kommitténanser också att man bör pröva den samlade årsarbetstiden som ny norm förheltidsarbete. Fördelar med en sådan norm är bl.a. att den skulle ge möjlighettill flexiblare lösningar och ökad valfrihet för löntagarna. I detta sammanhangdiskuteras möjligheten att slå samman arbetstidslagen och semesterlagen till enallmän lag om årsarbetstid. Till betänkandet harfogats reservationer och särskilda yttranden. Arbetstidskommitténsbetänkande kommer att skickas ut på remiss. Förkortad arbetstid för vårdpersonal Yrkanden,om förkortad arbetstid för personal och/eller för all personalinom vården har under föregående behandlats av socialutskottet. Isitt betänkande 1988/89:SoU6 med anledning av proposition 1987/88:176 anförsocialutskottet att frågor om arbetstidens längd och förläggning i första handär en fråga som arbetsmarknadens parter har att besluta om. Efter enhänvisning till arbetstidskommitténs arbete tillfogar socialutskottet attdet inte bara är vårdpersonal utan också många andra grupper som måste anses haberättigade önskemål och krav när det gäller en förkortning av arbetstiden. Enallmän förkortning av arbetstiden inom vårdsektorn kan visserligen i någonutsträckning förväntas medföra att flera människor söker sig till vårdområdet,men minskar det totala antalet arbetade timmar. Nya vårdtimmar måstetäckas genom ytterligare nyrekryteringar. En förbättrad personalpolitik och enförbättring av arbetsvillkoren i övrigt är enligt utskottet minst lika viktigaåtgärder för att vården skall få behålla sin personal. framhållerslutligen att arbetsförhållanden och arbets- 1989/90:AU2 miljö måste haen sådan utformning att människor kan arbeta heltid utan att riskera att bliutslitna . följdesocialutskottets mening (rskr. 1988/89:55). Fråganom försöksverksamhet med förkortad arbetstid inom vården har under våren 1989varit föremål för interpellationsdebatt vid . Bakgrundenvar bl.a. att kommun infört sex timmars arbetsdagmed heltidslön för vårdbiträdespersonalen inom . Landstingsförbundetsståndpunkt vid kongressen, redovisad av dess ordförande, utmynnade i att försökmed förkortad arbetstid med bibehållen lön förefaller mindremeningsfulla. I interpellationssvaret anfördes att skälen till attLandstingsförbundets förhandlingsdelegation rekommenderat landstingen att intepåbörja försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag framför allt är följande:-En generell arbetstidsförkortning skulle teoretiskt innebära -Arbetskraften kommer inte att räcka till. -Det skulle bli svårtatt dra generella slutsatser om en "lyckad" Vidareframhöll ordföranden att aktivt stöder landstingen i derasutvecklingsarbete kring arbetstidens förläggning, individuella scheman,flexibel arbetstid etc. Iaugusti 1985 beslutade regeringen att tillsätta en kommitté för översyn avsemestervillkoren. Kommitténs huvudsakliga uppgift har varit att kartläggasemesterförmånernas variationer mellan olika arbets-tagargrupper samt övervägaen utjämning genom lagstiftning. avslutade sitt arbete islutet av och lade fram betänkandet (SOU 1988:54) Om semester. Ibetänkandet redovisas underlag för vissa ändringar i semesterlagen; däremotavstår kommittén från att lägga fram förslag. Kommitténhar i betänkandet behandlat frågan om ett generellt system för ledigheter,semesterns längd, semestersparande, inflytande över semesterns förläggning,semesterlagens utformning, rätt till semesterledighet, beräkning avsemesterledighet och semesterlönegrundande frånvaro samt utfört vissakostnadsberäkningar. Kommitténhar bedömt att ledighetslagarna täcker områden som skiljer sig betydligt åt ochatt ledigheterna sinsemellan är mycket olika. Kommittén har därför inte funnitdet möjligt att sammanföra befintliga ledighetsregler till ett generelltsystem och inte heller bedömt att det finns förutsättningar för att inrätta engemensam semesterlönefond. Semesterlagen har kritiserats för att vara krånglig och svår att 1989/90:AU2 tillämpa. Kommittén förordar dock ingagenomgripande ändringar av semesterlagen med hänvisning till att många tillämpningsproblemnumera synes ha övervunnits. Beträffande vissa frågor finns dock övervägandenom ändringar. Tillbetänkandet har fogats särskilda yttranden. betänkande kommer att skickas ut påremiss tillsammans med arbetstidskommitténs betänkande. Enligt regeringens utfåstelse i regeringsförklaringen den4 lagstiftas om en sjätte semestervecka. I en promemoria Den sjätte semesterveckan, upprättad inomarbetsmarknadsdepartementet , föreslås att den lagstadgaderätten till semester förlängs . Förslaget i promemorian innebär att alla arbetstagare fårrätt till sex veckors semester. Genomförandet planeras ske i tre etapper. Denförsta etappen omfattar , vilka kan tas ut under det semesterår sombörjar . Intjänandeåret för detta semesterår löper mellan den 1 april1990 och . De övriga etapperna omfattar två resp. för denärmast följande semesteråren. I anslutning tilF den allmänna semesterreformenföreslås också en ändring i lagen om förlängd semester för vissa arbetstagare iradiologiskt arbete. Ändringen innebär en successiv aweckling av rätten tilllängre semester enligt denna lag. beredningsarbete beträffande frågorna ipromemorian innebär att en proposition är planerad till slutet av . I tre motioner begärs en översyn avledighetslagstiftningen. m.fl. (m) anför i motion A753 attledighetslagarna utan tvivel var för sig varit motiverade och haft storbetydelse för de anställda. De har dock fört med sig problem genom en högfrånvarofrekvens, vilken innebär en kraftigt ökad belastning på såvälsamhället som företagen. Existerande ledighetsformer bör vägas mot andra berättigadekrav på ledighet, varvid ledighet för vård av barn bör prioriteras. Särskildhänsyn måste tas till de förhållanden som råder i mindre företag. I motion A726 av m.fl. (c, m, fp) framhållsatt ledighetslagarna har blivit mycket svårhanterliga för den enskildearbetsgivaren. Detta gäller inte minst i mindre företag som har småadministrativa resurser. Lagarna bör därför ses över och bl.a. anpassas till demindre företagens situation. () begär i motion A738 en översyn avstudiele- 1989/90:AU2 dighetslagen. Bl.a. från småföretagarhåll har detpåpekats att ledighetslagarna är alltför vidlyftiga. Studieledighetslagenleder till tjänstledighet för personer som inte tänker återvända till sittarbete. de oändliga vikariatskedjor som finns framförallt inom den offentliga sektorn. Tillika bör det klart framgå av lagen vidvilken typ av studier den kan anses tillämplig. Utskottet behandlade likartade yrkanden om översyn avledighetslagstiftningen i sitt betänkande AU 1987/88:20. Utskottet vidhållersin då uttalade uppfattning att man är positiv till en lagteknisk översyn avledighetslagarna. Beträffande de små företagens problem konstaterar utskottetnu liksom tidigare att en anpassning av ledighetslagarna till de mindreföretagen kan vara till nackdel för deras möjligheter att rekrytera och behållaarbetskraft. Utskottet utgår emellertid ifrån att vid det omfattandeberedningsarbete som sker inom beträffande arbetstideroch semester även de små företagens situation kommer att beakt£is. Med hänsyntill att de två områden som betyder mest för utbudet av arbetstimmar arbetstiden och semestern är föremål för analys inom finnerutskottet inte skäl att nu ompröva 'målsättningen och intresseawägningen av dehär upptagna ledighetslagarna. Utskottet avstyrker därför motionerna A726 (c,m, fp), A738 (fp) och A753 (m) i tillämplig del. 1 flera motioner föreslås ledighet för föreningsarbete av olika slag. I motion A70S av m.fl. (s) anförs att ettökat föreningsengagemang är särskilt önskvärt när det gäller ,hälso- och sjukvården samt omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Erfarenhetenhar dock visat att de flesta föreningsmedlemmarna inte kan delta i verksamhetenunder arbetstid. Arbetstagare bör därför ha rätt till ledighet från sinanställning för sådan verksamhet under . Samma motionärer begär i motion A709 rätt till ledighetför arbete i föräldrakooperativt daghem. Motionärerna anför att kravet påarbetsplikt vid föreningsdrivna daghem gör det omöjligt för många föräldraratt välja den kooperativa formen. Med hänsyn till att engagerade föräldrartillför ytterligare kvaliteter till en väl fungerande barnomsorg begärs rätttill ledighet om per barn och år för att föräldrar skall kunnabidra med egen arbetsinsats i föräldrakooperativa daghem. och (båda s) begär i motionA714 ledighet från arbetet för funktionärer inom handikapprörelsen. Motionärernaanför att samhällsutvecklingen har gett handikapporganisationerna allt fleruppgifter som måste utföras . Funktionärsuppdrag inomhandikapprörelsen förutsätter goda möjligheter att få ledigt från arbetet. 1motion A711 av Axel och (båda s) yrkas 1989/90:AU2 pålagändring som jämställer föreningsarbete inom boendet med facklig ochpolitisk verksamhet vad gäller rätten till ledighet från arbetet. Genom att deboende engagerar sig i sin närmiljö och i samhällsarbete får vi bättrebostadsområden I>åde i fysisk och social mening. Motionärerna framhålleratt om hyresgäströrelsen skall kunna fylla sin roll i detta samhällsarbete,måste de förtroendevalda ha rätt att delta i den verksamhet som äger rum ävenunder ordinarie arbetstid. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om arbetstidsutredningens ovan beskrivna uppslagi riktning mot ökad flexibilitet i arbetstiderna. Den vidare beredningen avdessa frågor blir utslagsgivande. Utskottet är för sin del inte berett attförorda en utvidgning av rätten till ledighet. Motionerna A70S (s), A709 (s), A711(s) och A714 (s) avstyrks därför. Imotion A710 av m.fl. (s) begärs ledighet för att pröva nyttarbete med bibehållna anställningsformer. Inom vissa avtalsområden främstinom den offentliga sektorn finns avtal som ger den enskilde löntagarenmöjlighet att pröva annat arbete med bibehållen anställning. Enligtmotionärerna bör en lag införas för att ge alla löntagare möjlighet att prövanytt arbete utan att riskera att inte få tillbaka den gamla anställningen. Utskottetsprincipiella utgångspunkt är att det ankommer på arbetstagarna och de fackligaorganisationerna att ta upp frågor av den arten som anges i motionen. Det kan idetta sammanhang erinras om att semesterkommittén beträffande semestersparandehar anfört att arbetstagaren kan använda en längre tids ledighet inte enbarttill rekreation utan t.ex. även till studier eller för att pröva ett nyttarbete. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion A710. m.fl. (fp) föreslår i motion A713 att regeringen får i uppdrag attlägga fram förslag angående rätt till tjänstledighet för medverkan i detsvenska katastrofbbtåndet Motionärerna framhåller att frivilligorganisationersom Röda korset m.fl. har organiserade personalgrupper som snabbt kan rycka invid katastrofinsatser. Eftersom insatserna oftast är korttidsuppdrag kan maninte begära att de personer som skall anlitas måste säga upp sinaanställningar. Staten har gjort långtgående medgivänden beträffandetjänstledighet för biståndsarbete, medan möjligheterna på andra delar avarbetsmarknaden begränsas till olika rekommendationer om tjänstledighet.Enligt motionärerna bör hela arbetsmarknaden omfattas av samma regler när detgäller möjligheterna till tjänstledighet.