bet · GD01UbU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Medlen skall helt disponeras för forskarutbildning och utvecklingsarbetemed anknytning till lärarutbildningarna. Vad utskottet här anfört börriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Ub45 yrkande 1, l989/90:Ubl39yrkandena 14 och 15 samt l989/90:Ubl41 yrkande 12 som sin mening ge regeringentill känna. deb att moment 213 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 213. beträffande forskning och utvecklingsarbete m.m. inomlärarutbildningen vid vbsa större högskoleenheter att med anledningav motionerna 1989/90:Ub45 yrkande 1, 1989/90:Ubl39 yrkandena 14 och 15 samt1989/90: Ubl41 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Forskningoch utvecklingsarbete m.m. inom i989/90:UbU25 lärarutbildningen vid vissa större högskoleenheter (vpk) anser deb atl den del av utskottets yttrande som på s. 159börjar med "Utskottet är" och slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Den samverkan som i den nya lärarutbildningen förutsättsske mellan ämnesinslitutioner inom filosofisk fakultet, pedagogisk institution,metodikinslitutioner och praktik förutsätter å ena sidan ett äm-nesdidaktisktmedvetande och kunnande inom ämnesinslitutioner och å andra sidan en kunskap omforskning och ämnesteoretisk utveckling inom metodlkjnstitutionerna. Det krävsalltså kraftigt förstärkta insatser för en höjning av forskningskompetensenjust inom de lärarutbild-ningsinstilutioner som knöls tilluniversiteten. För att stärka redan pågående verksamhet och för atl utvecklanya former, genom vilka forskarutbildning och forskningskompetens inomundervisningsforskningen kan höjas, föreslår utskottet att 900 000 kr.tilldelas vart och ett av universiteten i (inkl. HLS) och Göteborgsamt att . tilldelas vart och ett av universiteten i , ,och . Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1989/90:Ubl39 yrkandena 14 och 15 saml med anledning av motionerna 1989/90:Ub45yrkande 1 och 1989/90:Ubl41 yrkande 12 som sin mening ge regeringen till känna. deb atl moment 213 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 213. beträffande forskning och utvecklingsarbete m.m. inomlärarutbildningen vid vbsa större högskoleenheter au med bifall tillmotion l989/90:Ubl39 yrkandena 14 och 15 samt med anledning av motionerna1989/90:Ub45 yrkande 1 och 1989/90:Ubl41 yrkande 12 dels tillUndervbningsforskning vid vbsa större högskoleenheter för /91anvisar ett reservationsanslag på , dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Forskning och utvecklingsarbete m.m. inom lärarutbildningen vid vissa större högskoleenheter (mom. 213) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 159börjar med "Utskottet är" och slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Vid universiteten i , , , ,och (inkl. HLS) pågår med mycket begränsade ekonomiska resurser ett synnerligen ambitiöst arbete för atl höja forskarkompeten sen inom lärarutbildningarna. Olika modeller och tillvägagångssätt --q anpassade till lokala förutsättningar prövas. Utskottet föreslår ett sär- skiltanslag för /91 om . för ändamålet 1989/90:UbU25 och attför /92 resp. /93 anslaget skall räknas uppmed ytterligare . till resp. högskoleenhet. Anslaget skall av regeringen fördelaspå högskoleenheterna och disponeras av dem, så att syftet att höja den formella och reella forskarkompetensen inom sektorn för Undervisningsforskningen bör stimuleras, så attdess tvärvetenskapliga karaktär kan få komma till uttryck. utskottet här anfört bör med bifall till motion 1989/90: Ubl41yrkande 12 och med anledning av motionerna l989/90:Ub45 yrkande 1samt 1989/90:Ubl39 yrkandena 14 och 15 som sin mening geregeringen till känna. deb att moment 213 i utskottets hemställan bon ha följandelydelse: 213. beträffande forskning och utvecklingsarbete m.m. inomlärarutbildningen vid vbsa större högskoleenheter aU med bifall tillmotion l989/90:Ubl4l yrkande 12 och med anledning av motionerna 1989/90:Ub45yrkande 1 saml 1989/90:Ubl39 yrkandena 14 och 15 dels till Undervbningsforskningvid vbsa större högskoleenheter för /91 anvisar ettreservationsanslag på , dels som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Utländska gästforskares villkor (mom. 3) , och (alla m) anför: Vi har i annat sammanhang uppmärksammat skatteproblemenför gästforskare. I en kommittémotion 1989/90:Sk71 föreslår vi att riksdagenavslår regeringens förslag om borttagande av viss skattefrihet för utländskagästforskare. Forskningspolitikens huvudsakliga inriktning (mom. 4) , och (alla m) anför: Moderata samlingspartiet har i motion l989/90:Ubl25yrkande 5 fört fram krav på att den svenska grundforskningen skall förstärkas.Detta kan åstadkommas genom att betydande resurser förs över från densektoriellt finansierade forskningen till fakulteter och forskningsråd. Dettayrkande behandlar utskottet i avsnittet om det samhällsstyrda forsknings- ochutvecklingsarbetet i detta betänkande. Forskningspolitikenshuvudsakliga inriktning l989/90:UbU25 (mom. 4) (), (), LarsLeijonborg (fp), Birgjtta Rydle (m), (m), iVårgårda (c) och () anför: I motion 1989/90:Fi712 förordar moderata samlingspartiet,och att löntagarfonderna skall awecklas. Enligtmotionen skall delar av löntagarfonderna avsättas för att främja forskning vidfrämst universitet och högskolor. Tanken är att tillgångarna skall överförastill ett antal stiftelser, vars avkastning används till finansiering avforskning. Medel bör därvid avsättas bl.a. till miljöstralegisk forskning. Enligt vår mening skulle ett beslut att tillföra högskolandelar av löntagarfonderna på ett mycket välkommet sätt öka såväl forskningensresurser som dess självständighet. Ett sådant beslut skulle därför kunna bliett av de viktigaste och mest intressanta nya greppen i forskningspolitiken pålänge. Motionen har emellertid behandlats i finansutskottet (bet.1989/90:FiU20), varför vi avstår från yrkanden i detta sammanhang. Vissa forskningsråds departementstillhörighet m.m. (mom. 8-10) , och (alla m) anför: När det gäller förslaget om ett socialvetenskapligtforskningsråd anser vi att det bör avslås. Om ett sådant råd ändå inrättas ärvår uppfattning att det bör tillhöra utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Detsamma bör gälla för det nya teknikvetenskapligaforskningsrådet samt skogs- och jordbrukets forskningsråd. Vi hänvisar tillreservationerna 1 och 2 till socialutskottets betänkande l989/90:SoU19 och reservation7 till näringsutskottets betänkande. 1989/90:NU40. I övrigt hänvisas till motion1989/90:Ubl25. De nya forskningsrådens departementstillhörighet m.m. (mom. 89) och i (båda c)anför: Vår uppfattning är att det av regeringen föreslagnateknikvetenskapliga forskningsrådet bör utvidgas till ett miljö- ochteknikvetenskapligt forskningsråd och att detta bör höra tillutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Vi hänvisar till reservationerna 6och 7 till näringsutskottets betänkande 1989/90:NU40. När det gäller det föreslagna socialvetenskapligaforskningsrådet, är vår uppfattning att det bör tillhöra verksam hetsområde. Vi hänvisar till reservation 2 till socialutskottets betänkan de 1989/90:SoU19. (mom. 9) l989/90:UbU25 (vpk) anför: kommunisterna anser atl förslaget om ettsocialvetenskapligt forskningsråd bör avslås. Om ett sådant råd ändå inrättasbör det tillhöra verksamhetsområde. Jag hänvisartill reservationerna 1 och 2 till socialutskottets belänkande 1989/90: SoU19. Det teknikvetenskapliga forskningsrådets departe mentstillhörighet (mom. 8) () anför: Jag hänvisar till i näringsulskottet anmäldauppfattning alt det nya teknikvetenskapliga rådet bör utvidgas till ell miljö-och teknikvetenskapligt forskningsråd och höra till miljödepartementetsverksamhetsområde. Vår uppfattning framgår av reservationerna 6 och 8 tillnäringsutskottets betänkande 1989/90:NU40. Omfattningen av högskolelektorernas forskning (mom. 35) (vpk) anför: Jag är inte nu beredd att fastställa varken nedre ellerövre gränser för högskolelektorers forskningsverksamhet inom tjänsten. Attfastställa sådana centrala direktiv vore enligt min mening atl skapa ettstelbent system för kompetensuppbyggnaden vid exempelvis mindre och medelstorahögskolor. Vpk:s ambition i frågan är helt klar. Vi kommer via t.ex.representation i högskolestyrelser att kraftigt understödja en ökandeforskningsverksamhet för högskolelektorer utifrån de behov som finns för atlförstärka den vetenskapliga kompetensen. Utbyggnad av fasta forskningsresurser och inrät tande av nya fakulteter och universitet (mom. 49) och (båda fp) anför: Vi finner det naturligt att de tre högskolorna i ,och med sina traditioner från uppbyggnaden av universitetsfilialeroch med sitt breda utbildningsutbud bör ges prioritet framför andra senaretillkomna högskoleenheter när resurserna för forskningsstödjande verksamhetskall fördelas. Vi tror också atl dessa högskolor kan komma attutvecklas till universitet. Utbyggnadav fasta forskningsresurser och inrät- l989/90:UbU25 tände av nya fakulteter och universitet (mom. 49) (vpk) anför: Vpk:s förslag om förstärkta forskningsanslag tillhögskolorna i , , och innebär iförlängningen all del finns förutsättningar för en organisation med fastaforskningsresurser också på dessa högskolor. Detta är dock något som måste skesuccessivt med hänsyn tagen till nationella behov av en långsiktigkompetensuppbyggnad inom olika vetenskapliga fåll. Jag vill därför inte inuläget föreslå fasta forskningsresurser vid ytterligare någon högskola även omdelta är ett mål vpk har inte minst för atl med hjälp avforskningspolitiken medverka till regional utjämning och social tillväxt. Styr- och anslagssystem för universitet och hög skolor (mom. 75) , och (alla m) anför: behandlade under föregående frågan omhögskolans styr- och anslagssystem, m.m. Vi hänvisar till tidigare anmälduppfattning i denna fråga, vilken framgår av reservation 1 till utbildningsutskottetsbetänkande /89:UbU9. Styr- och anslagssystem för universitet och hög skolor (mom. 75) och (båda fp) anför: behandlade under föregående frågan omhögskolans styr- och anslagssystem, m.m. Vi hänvisar till tidigare anmälduppfattning i denna fråga, vilken framgår av reservation 2 till utbildningsutskottetsbetänkande /89:UbU9. Tjänster som professor i humanekologi (mom. 81) och (båda fp) anför: förordade i parti- och kommittémotioner medanledning av forskningspropositionen satsningar på miljöforskning om sammanlagt25 milj.kr. Våra yrkanden på detta område har avstyrkts av jordbruks- ochutbildningsutskotten. Behandlingen i utbildningsutskottet har emellertid lettfram till en utskottsmajorilet för en satsning på viss annan miljöforskning,till en kostnad av ca 5 milj.kr. Det gäller främst professurer i humanekologioch miljökonsekvensanalys. Även om vi tror att de av förordadesatsningarna på miljöforskning hade varit riktigare, har vi, sedan det förefaller klart att våra yrkanden inte kan samla majoritet och i ljuset av betydelsen av en 263 utbyggnadav miljöforskningen i , inte motsatt oss de angivna l989/90:UbU25 professurerna.Vi vill inför framliden emellertid markera att det bör tillhöra ovanligheternaatt inrättar professurer som inte prioriterats av UHÄ och som inte iövrigt motiverats starkare än vad som skett i dessa fall. Tjänst som professor i neuropsykologi (mom. 125) och (båda fjj) anför: Vi hänvisar till vår reservation 121 beträffandeanslagsbeloppel under i detta betänkande, i vilkenvi föreslår inrättande av en tjänst som professor i neuropsykologi medinriktning på tidig diagnostik av ålderssjukdomar och utveckling avneurofysiologiska metoder. Professuren bör kunna finansieras inom den av ossföreslagna utvidgade anslagsramen under detta anslag. Forskningsanknytning av vårdutbildningarna (mom. 133) och (båda fp) anför: Vi hänvisar till vår reservation 37 beträffandetjänstestrukturen inom den under avsnittetTjänsteorganisatoriska frågor i delta betänkande. Enligt vår mening bör denrörliga forskningsresursen för lärare inom den kommunala delen av högskolan fåanvändas för att inrätta s.k. kombinalionstjänster, som gör det möjligt attkombinera egen forskning och undervisning med vårdarbete. Inrättande av vårdfakultet (mom. 136) (vpk) anför: Jag hänvisar till vad som anförts i reservation 10beträflande vårdutbildningarnas huvudmannaskap I utskottets betänkande1989/90: UbU21 (rskr. Ett statligt huvudmannaskap för all vårdutbildningbör enligt min mening medföra bl.a. en starkare anknytning av vårdutbildningentill forskningen. Handikappforskning (mom. 184) (vpk) anför: Jag hänvisar till vpk:s särskilda yttrande 6 beträffandeett nytt socialvetenskapligt forskningsråd under avsnittet Den grundläggandeforskningen i detta betänkande. I konsekvens med vårt ställningstagande idenna fråga bör FRN även i fortsättningen ansvara för handikappforskningen. har berett näringsutskottet tillfålleatt yttra sig över de delar av avsnitten 210 i proposition 1989/90:90 omforskning jämte motioner som har samband med näringsutskottels beredningsområde. I enlighet med en promemoria som har överlämnats tillnäringsutskottet i samband med remissen har utskottet ägnat särskild uppmärksamhetåt vissa yrkanden i motionerna 1989/90:Ubl23 av m.fl. (fp) och1989/90:Ubl25 av m.fl. (m). 1 några av de inledande avsnitt i propositionen som harhänvisats till utbildningsutskottet behandlas forskning och utveckling inomsektorer som tillhör näringsutskottets beredningsområde. Detta gäller i förstahand avsnitten 7.3.6, Ett miljövänligt energisystem, och 8, Forsknings-ochutvecklingsarbete i industrisektorn. Innehållet i dessa kan sägas utgöra ensammanfattning av avsnitt 21 rörande industridepartementets verksamhetsområde,vilket avsnilt har hänvisats till näringsutskottet och kommer att tillsammans med anslutande motioner behandlas i näringsutskoltets betänkande1989/90:NU40. Avsnitten 210 utmynnar i ell förslag från regeringen altriksdagen skall godkänna de allmänna riktlinjer för forskningspolitiken underperioden /91 1992/93 som framgår av dessa avsnitt. vill framhålla som angeläget attriksdagens ställningstagande till forskningspropositionen blir helt entydigtoch att således Inte vissa frågor blir föremål för självständiga uttalanden avmer än ett utskott på grundval av formellt skilda men reellt likartaderesonemang i olika delar av propositionen. Därför hemställer näringsutskottetatt utbildningsutskottet inte sakbehandlar avsnitten 7.3.6 och 8 utanbeträffande där redovisade frågor hänvisar till näringsutskottets betänkande1989/90:NU40. , ., , ,. -, , . o . , l989/90:UbU25 Regeringen föreslår i avsnitt 21 att ettteknikvetenskapligt forskningsråd skall inrättas, att ett reservationsanslagpå 67 milj. kr. skall anvisas till rådet för /91 under tolftehuvudtiteln (industridepartementet) och atl i propositionen angjvna riktlinjerför förstärkning av rådets resurser för de båda därpå följande budgetåren skallgodkännas av . Del nya forskningsrådet skall träda i stället för denforskningsrådsfunktion för teknisk grundforskning som finns vidstyrelsen för teknisk utveckling (STU). Det ankommer på näringsutskoltet att pröva detta förslagoch de yrkanden om avvikelser från det som framförs i motion 1989/90:N44 (c).Näringsutskottets slutliga ställningstagande kommer atl redovisas i betänkandet1989/90:NU40. Yrkanden rörande det tilltänkta teknikvetenskapligaforskningsrådet finns i ytterligare två motioner som har hänvisats tillnäringsutskottet. Rådets ställning berörs också i ett par yrkanden av meragenerell art i motioner som har hänvisats till utbildningsutskottet. kommunisterna stöder enligt motion1989/90:N42 med motivering i motion 1989/90:Ubl39 regeringens förslag ominrättande av detta forskningsråd. Partiet ställer sig emellertid tveksamt tillatt rådet, såsom regeringen föreslår, skall ligga inom industridepartementetsverksamhetsområde. Rimligare vore, anförs del, att grundforskningen samlasunder . Man förklarar sig dock beredd att acceptera denföreslagna lösningen som en övergångsform under den kommande treårsperiodenunder förutsättning att verksamheten utvärderas med avseende på hur placeringenunder industridepartementet har påverkat den tekniska grundforskningen. Inget yrkande rörande forskningspropositionen frånfolkpartiets sida har hänvisats till näringsulskottet. I dess partimotion1989/90:Ubl23 framförs emellertid synpunkter rörande bl.a. detteknikvetenskapliga forskningsrådet vilka har starkt släktskap med det nyssrefererade resonemang som åberopas i motion 1989/90:N42 (vpk). accepteraratt det inrättas forskningsråd under andra departement änutbildningsdepartementet. Men detta ställningstagande är ingalunda självklart,betonas det. Placeringen av vissa forskningsråd under social-, jordbruks- ochindustridepartementen kan, hävdas del i motionen, ses som det första stegel iett slags sektorisering av forskningsråden. En sådan utveckling skulle varaolycklig, menar och rekommenderar att regeringen nästaforskningsproposition gör en seriös analys av alternativet att alla råd av"grundforskningskaraktär" samlas under . Inte heller moderata samlingspartiet har framställt någotsärskilt yrkande rörande förslaget om ett teknikvetenskapligt forskningsråd. I motion l989/90:Ubl25 yrkar partiet emellertid på att skall besluta att samtliga forskningsråd skall organiseras på ett likartat sätt 266 ochinordnas under ett och samma departement. alt forskningsprojekten i största möjliga utsträckning skall beslutas /90:UbU25 efter inomvetenskapliga bedömningar. Denna princip stöds, hävdas det Bilaga 1 imotionen, om ansvaret för grundutbildning och forskning åvilar del departementsom har som huvuduppgift atl svara för kunskapsuppbyggnad ochkunskapsutveckling. Vid utskottsbehandlingen har man från moderatasamlingspartiels sida motiverat partiets krav beträffande forskningsrådensdepartementstillhörighet med att det bör tas ett samlat grepp övergrundforskningen. I fråga om det föreslagna teknikvetenskapligaforskningsrådet uttalas i motionen all dess autonomi bör ytterligare markerasgenom att rådet förs till ansvarsområde. Motionärernabefarar, framgår det, att en inplacering under industridepartementet kanmedföra atl grundläggande teknisk forskning får slå tillbaka i rådelsverksamhet till förmån för tillämpad forskning av mera intresse förindustrin. ger i motion 1989/90:N44 med motivering i motion1989/90:Ubl43 uttryck för en avvikande uppfattning om del nyaforskningsrådels uppgift och benämning. Rådet bör, anförs del, inrättas som ettmiljö- och teknikvetenskapligt forskningsråd. Detta förslag kommernäringsulskottet alt behandla i sill betänkande med anledning av propositionen.Presentationen av förslaget föregås av vissa övergripande synpunkter påforskningsrådsorganisaiionen. Här sägs att regeringen har vall en principielltriktig väg när den satsar mer på forskningsråd än på seklorsforskningsorgan medanknytning till vissa myndigheter eller departement. Det betecknas emellertidsom en brist alt regeringen inte helt konsekvent fullföljer den angivnaintentionen. Även de nya forskningsråden borde tillhörautbildningsdepartementet. Del är annars, hävdas det, risk för all de i alltförhög grad kommer all sektorsanknytas och i själva verket utvecklas tillutpräglade sektorsorgan. Detta gäller, sägs det vidare, i synnerhetbeträffande det teknikvetenskapliga forskningsrådet, inom vars område behovetav fristående kunskapsuppbyggnad är särskilt stort. Näringsutskoltet vill först göra några allmännakonstateranden rörande den nuvarande forskningsrådsorganisationen och detförslag av regeringen som diskuteras här. Forskningsråden har, såsom framhålls i propositionen, somen huvuduppgift att fördela anslagsmedel till forskarinitierade projekt eftervetenskapliga bedömningar. De beslutsfattande organen domineras av företrädareför vetenskapssamhället. Den nuvarande forskningsrådsfunktionen inom STU haren sammansättning som överensstämmer med övriga forskningsråds. Dessvetenskapliga ledamöter utses av forskarsamhället enligt en särskildvalprocedur. Dessutom finns representanter för STU och för industrin. Del nyateknikvetenskapliga forskningsrådets organisation varom regeringen skallbesluta bör, sägs del i propositionen (s. 430), motsvara övrigaforskningsråds. Rådet bör, heter det vidare, utses av en sådan samlingelektorer att del återspeglar att teknik även fångar in gränsområden mellantraditionell teknik och påbiologin vilande kunskapsutveckling, t.ex. bioteknik och miljötek- 1989/90:UbU25 Regeringen uttalar att den nuvarande elektorsförsamlingen för Bilaga Iforskningsrådsfunklionen bör breddas i detta hänseende. Generellt kan sägas att det inte finns något störreutrymme för styrning från och regeringens sida av degrundforskningsin-riktade forskningsråden. Sedan verksamhetsområdet harpreciserats gäller för statsmakterna huvudsakligen att rådels resurser skallbestämmas, att vissa personfrågor skall lösas fåtaliga eftersom flertaletledamöter utses av forskarsamhället och atl vissa föreskrifter omadministration, samarbete med andra organ osv. En betydandegrad av autonomi är sålunda kännetecknande för forskningsrådsinstitutionen. , som har till uppgift atl tainitiativ till och stödja forskning främst inom områden som är angelägna frånsamhällets synpunkt, skall enligt sin instruktion (1988:1201) i vad avserteknisk grundforskning främja samordning mellan forskningsråden och STU. Redanvid nuvarande organisation, med en forskningsrådsfunktion inom STU, fallersålunda den tekniska likaväl som den övriga grundforskningen inom forskningsrådsnämndensbevakningsområde. Beträffande behandlingen av forskningssektorn inomregeringen och dess kansli kan följande noteras. tillämpas denordningen att ett annat statsråd än utbildningsministern förregeringens beslut om proposition 1989/90:90 var detta finansministerKjell-Olof har tilldelats ett övergripande ansvar för forskningsfrågorna.En särskild enhet inom statsrådsberedningen är avdelad för sådana frågor.Regeringens kollektiva ansvar för forskningsfrågorna har poängterats genom denformella gestaltningen av propositionen. Det nya teknikvetenskapliga forskningsrådet liksom ocksådet nya socialvetenskapliga forskningsrådet blir enligt regeringens förslagen myndighet lydande under regeringen och utan direkt organisatorisksamordning med något annat statligt organ. Det kan under sådana omständigheterdiskuteras huruvida bör uttala någon mening om rådetsdepartementstillhörighet. Enligt ett enhälligt uttalande avkonstitutionsutskottet (KU 1986/87:17 s. 19 f.) I överensstämmelse med ettlikaledes enhälligt yttrande av näringsutskottet (NU 1985/86:4y) måste detfrämst ankomma på regeringen att ta ställning till hur arbetet inom regeringenskansli skall organiseras för att regeringen skall kunna styra landet såeffektivt som möjligt. Varje regering bör, anfördes det i detta sammanhang,inom de ekonomiska ramar som fastställer få fördela arbetet mellansina medlemmar och mellan olika delar av med hänsyn till denparlamentariska situationen, regeringens sammansättning, olika ärendegrupperssamband och betydelse osv. får sedan, tillades det, i olikasammanhang tillfålle att bedöma resultaten av regeringens arbete. finner att inga bärande skäl har anförtsför att skulle göra ett sådant uttalande i fråga om forskningsrådensdepartementstillhörighet som begärs i motion 1989/90:Ubl25 (m). tion 1989/90:N44,där varnar för aU forskningsråd som inte 1989/90:UbU25 lyder under skulle riskera att bli alltför Bilaga 1 sektorsanknutna,präglas av bristande konsekvens. moderatasamlingspartiet för inte fram något krav på atl skogs- ochjordbrukets forskningsråd vars karaktär av grundforskningsråd enligtpropositionen (s. 366) skall markeras tydligare skall överföras Ett forskningsråds tillhörighet till ett fackdepartementtorde kunna ge upphov till bl.a. två slags effekter. Dels kan resursawägningenpåverkas av vilka övriga aktiviteter som hör till departementets ansvarsområde.Dels kan möjligheter till samarbete och informationsutbyte med andra organ ochaktiviteter inom detta område tilldra sig särskild uppmärksamhet. Effekter avdessa slag kan vara fördelaktiga för den gren av grundforskningen som rådetföreträder.