bet · GD01AU4 · 1989-12-31 00:00:00 — 1 betänkandet behandlas motionsförslag från föregåenderiksmöte om ändringar i lagen om styrelserepresentation för privatanställda.Förslagen gäller bl.a. de anställdas representation i styrelserna och hurarbetet där skall bedrivas samt skadeståndsfrågor. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Till betänkandethar fogats åtta reservationer och två särskilda yttranden. 198S/89:A735 av och (båda mp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom framförts i motionen om mindre organisationers rätt till suppleantplatser istyrelser. 1988/89:A739 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att riksdagenbeslutar att 6 § 1 och 2 st. lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda får följande lydelse: "Beslut om inrättande avstyrelserepresentation för de anställda fattas av lokal arbetstagarorganisation,som är bunden av kollektivavtal i förhållande till företaget och företräderminst hälften av de anställda vid företaget eller av flera sådanaarbetstagarorganisationer som tillsammans har denna omfattning. , fattas det av lokal arbetstagarorganisation som är bunden avkollektivavtal i förhållande till företag inom koncernen och företräder mer änhälften av koncernens anställda, eller av flera sådana organisationer somtillsammans har denna omfattning. 4. att riksdagenbeslutar att 9 § 1 st. lagen om styrelserepresentation för de privatanställdafår följande lydelse: "Arbetstagarrepresentanterna skall utses bland deanställda vid företaget eller, i fråga om moderföretag, inom koncernen. 5. att beslutar att 8 § 2 st. sista meningenlagen om styrelserepresentation för de privatanställda får följande lydelse: "Om andra sådana organisationer företräder mer än en tjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna, får dock de som företräder det största antalet arbetstagare av dessa organisationer utse vardera en suppleant. 1 1988/89.18 saml. 6. att beslutar att följande mening läggs tillsist i 8 § 3 st. 1989/90:AU4 lagen om styrelserepresentation för de privatanställda: "Om andra sådana organisationer företräder mer än entjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna, får dock de som företräder det största antalet arbetstagare av dessa organisationer utsevardera en suppleant. 8. att beslutar att 14 § 2 st. lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda får följande lydelse: "Ärett företags verksamhet av sådan natur eller har sådant ändamål som avses i 2 §lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, får arbetstagarrepresentanternainte delta i behandling av fråga som rör verksamhetens mål ochinriktning. 10. att beslutar att 15 § lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda får följande lydelse: "Enarbetsgivare eller en arbetstagarorganisation som bryter mot denna lag,arbetsgivarorganisation genom att förhindra de anställda sin rätt tillstyrelserepresentation, skall betala ersättning för den skada som uppkommer.Skadeståndet kan avse både ersättning för den förlust som uppkommer och ersättningför den kränkning som lagbrottet innebär. Om det är skäligt kan skadeståndetsättas ned eller bortfalla helt. En arbetstagarorganisation kan dock inte medstöd av denna lag kräva skadestånd av annan arbetstagarorganisation. 19S8/89:A753 av m.fl. (m) vari yrkas 17. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda, 18. att riksdagenbeslutar att upphäva 13 § 1 st. lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda, beträffande deltagande i beredningsorgan, 19. att beslutar att ändra 6 § 1 st. lagen om styrelserepresentation för de privatanställda så att beslut om inrättande av styrelserepresentation för de anställda endast kan fattas av lokal arbetstagarorganisation eller lokala arbetstagarorganisationer som före träder minst hälften av de anställda, samt att motsvarande ändring införes i stycke 2, 20. att riksdagenbeslutar att ändra 9 § 1 st. lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda så att arbetstagarrepresentanterna skall utses bland deanställda vid företaget eller, i fråga om moderföretag inom koncernen, 21. att riksdagenbeslutar att 14 § 2 st. lagen om styrelserepresentation för de privatanställdaskall ha följande lydelse: "Om ett företags verksamhet är av sådan natureller har sådant ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet, får arbetstagarrepresentanterna inte delta i behandlingen av enfråga som gäller verksamhetens mål och inriktning", 22. att riksdagenbeslutar att upphäva 15 § lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda, med hänvisning till vad som i motionen anförs om skadestånd. Utskottet 1989/90:AU4 Denpå antagna lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för deprivatanställda ersatte två lagar i samma ämne , vilka i sin turvar en ersättning för en motsvarande lagstiftning . Den nya lageninnebar förändringar i bl.a. följande avseenden: Tidigaregällde att en facklig organisation måste företräda mer än hälften av deanställda på arbetsplatsen för att få rätt till styrelserepresentation. Representationsrätten som omfattar två ledamöter och tvåsuppleanter i styrelsen utökades med ytterligare en ledamot och en suppleantnär det gäller stora företag (minst 1 000 anställda) som driver verksamhet inomskilda branscher. Vidare infördes en rätt för arbetstagarna att vararepresenterade vid arbetet i styrelsernas beredningsorgan. Denna rätt fannstidigare bara för anställda i bankinstitut och försäkringsbolag. Ianslutning till den nya lagens jävsbestämmelser föreskrevs att arbetstagarnainte skulle få delta i styrelsens beslut om verksamhetens mål och inriktningmen väl i behandlingen av sådana frågor. Slutligen infördes bestämmelser omskadestånd om arbetsgivarna eller arbetstagarorganisationerna bryter motlagen. Den tidigare lagstiftningen saknade helt sanktionsbestämmelser. Samtidigtmed den nya lagen gjordes ändringar i bl.a. aktiebolagslagen, varigenomfastslogs att personligt betalningsansvar för styrelseledamöter gäller oavsettom de utsetts på bolagsstämman eller har sitt mandat från arbetstagarna. Förrahösten behandlade utskottet i betänkandet 1988/89:AU6 motionsyrkanden om attlagen om styrelserepresentation skulle ändras i avseenden. Det är yrkandenav motsvarande slag som återkommer i de nu föreliggande motionerna frånallmänna motionstiden . SonjaRembo m.fl. (m) anför i motion A753 bl.a. att den socialdemokratiska politikeninnebär ständigt utvidgade rättigheter för de anställdas organisationer, vilkaär starkt centraliserade. Dessa har därmed fått möjligheter att sammanställainformation som ger dem en unik position i fråga om kännedom om samtligaföretags interna angelägenheter. Detta innebär att de kan samla inoch sammanställa information av en omfattning som inte ens statsmakterna hartillgång till. 1' 1988/89.18 saml. Vidareframhålls att det inte går att bortse från det motsatsförhållan- 1989/90:AU4 desom råder mellan å ena sidan de fackliga organisationernas strävan att medverkai beslutsfattande på alla nivåer och i alla sammanhang inom företagen och åandra sidan nödvändigheten av att organisationerna agerar som representanterför de anställda, även i situationer då de anställdas intressen kan vara ikonflikt med ägar- och företagsledningsrollen. Denna konflikt blir alltmeruttalad efter hand som de fackliga organisationerna via löntagarfonder ochAP-fonder kommer att utöva ett mer direkt ägarinflytande i företagen och påkapitalmarknaden. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund etttillkännagivande till regeringen om lagens allmänna inriktning. Utskottetkan liksom inte ansluta till motionärernas negativa syn påarbetstagarnas styrelserepresentation och anser att inte skall göraett uttalande till regeringen med det begärda innehållet. Motion A753 avstyrksdärmed i den aktuella delen. De anställdas rätt till styrelserepresentation Detär den lokala fackliga organisationen som bestämmer om de anställda skall vararepresenterade i ett företags styrelse. Bestämmanderätten förutsatte tidigareatt organisationen företrädde mer än hälften av de anställda vid företaget.Denna regel om facklig representativitet slopades när den nya lagen antogs.Däremot behölls kravet att den fackliga organisationen skall ha kollektivavtalmed företaget. Imotionerna A739 av m.fl. (fp) och A753 av m.fl.(m) föreslås att den tidigare regeln om representativitet skall återinföras. Förden nya ordningen talar bl.a. att den stämmer överens med andra arbetsrättsligalagar. I dem har man inte något krav på den fackliga organisationsgraden blandett företags anställda. Utskottet har därför tidigare avvisat yrkanden om skall återgå till den förut gällande regeln att minst hälften av ettföretags anställda skall vara anslutna till den lokala fackliga organisationenför att denna skall kunna utöva sin lagliga rätt till representation iföretagsstyrelsen. Utskottet har samma inställning , varför de häraktuella motionerna avstyrks i tillämpliga delar. Närdet gäller val av arbetstagarrepresentanter gäller som huvudregel att dessaskall utses bland de anställda vid företaget eller inom koncernen. Regeln ärdock inte ovillkorlig, utan även annan person kan anlitas. Imotionerna A739 av m.fl. (fp) och A753 av m.fl.(m) yrkas att arbetstagarrepresentanterna undantagslöst skall utses bland deanställda. Ett företags anställda bör ha möjlighet att uppdra åt enutomstående /90:AU4 person, t.ex. en lokal ombudsman, att representera demi företagets styrelse, när det är motiverat av särskilda omständigheter. Dennamöjlighet är självfallet avsedd att anlitas endast undantagsvis. Utskottet'anser således att det är olämpligt med en ovillkorlig regel av det slagmotionärerna förordar. Följaktligen avstyrks deras yrkanden på denna punkt. Om det på ett företag finns två eller flera fackligaorganisationer med kollektivavtal gäller att om mer än fyra femtedelar av dekollektivavtalsbundna arbetstagarna tillhör en av organisationerna, får denorganisationen utse samtliga arbetstagarrepresentanter i styrelsen. Om en annanorganisation företräder minst en tjugondel av de kollektivavtalsbundnaarbetstagarna, får dock en sådan minoritetsorganbation utse en avsuppleanterna. I motion A739 av m.fl. (fp) framhållsatt många mindre organisationer med den angivna regeln kan komma att stå utanstyrelserepresentation. Detta är olyckligt, eftersom även sådana organisationerkan företräda ett betydande antal arbetstagare inom företaget. De bör därför imöjligaste mån ges platser i styrelsen. Om det finns mer än en organisation somföreträder minst en tjugondel av de kollektivavtalsbundna bör de största avdessa organisationer utse vardera en suppleant. Motionärerna yrkar på dessaskäl att 8 § andra och tredje styckena i lagen skall ändras. Även i motion A735av och (båda mp) framställs yrkande omvidgad representation för minoritetsorganisationer. Utskottet har avvisat liknandeyrkanden. Några nya skäl för en regeländring har inte tillkommit. Det börunderstrykas att om det på en arbetsplats finns två eller flerakollektivavtalsbärande organisationer är det enligt lagen i första handorganisationernas sak att inbördes komma överens hur de skall vararepresenterade i företagsstyrelsen. De ovan redovisade lagreglerna skallendast tillämpas för det fall organisationerna inte kan enas. Med det anfördaavstyrks de föreliggande motionsyrkandena. Enligt lagen har en av arbetstagarrepresentanterna istyrelsen rätt att närvara och delta i beredningsorgan bestående avstyrelseledamöter eller befattningshavare i företaget, om det gäller ett ärendesom senare skall avgöras av styrelsen. I motion A753 av m.fl. (m) anförs att deanställdas representanter inte bör ha en ovillkorlig rätt till sådan medverkanmed hänsyn till sekretesskraven. Enligt utskottets mening ökar förutsättningarna för attstyrelseären dena blir allsidigt belysta och effektivt handlagda om arbetstagarna får tillfålle att delta i beredningsarbetet. Utskottet har alltså en annan uppfattning än motionärerna i denna fråga och avstyrker deras yrkan de. Verksamhetensmål och inriktning 1989/90:AU4 Vid tillkomsten av lagen om styrelserepresentationdiskuterades om man från tillämpningen skulle göra motsvarande undantag som ilagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL). Från MBL undantas nämligen enligt2 § verksamheter som får sin inriktning och sina mål bestämda i särskildademokratiska former samt verksamheter som är av opinionsbildande eller ideellnatur. Exempel på sådana verksamheter är fackliga, politiska och religiösaorganisationer liksom företag inom press, radio och TV. 1 företag och sammanslutningarav dessa slag anses arbetstagarinflytandet inte få sträcka sig tillverksamhetens mål och inriktning. Lagstiftaren har menat att arbetstagarnasintresse av inflytande bör stå tillbaka för de andra intressen som gör siggällande i dessa fall. Enligt styrelserepresentationslagen gäller attarbetstagarrepresentanterna i styrelsen för sådana företag som avses i 2 § MBLinte får delta i styrelsens beslut i en fråga som rör verksamhetens mål ochinriktning. Däremot har de rätt att delta i den behandling av frågan somföregår beslutet. Mot denna ordning vänder sig m.fl.(fJD) i motion A739 och m.fl. (m) i motion A753. De anser attarbetstagarrepresentanterna inte bör ha rätt att delta i behandlingen av frågorsom gäller mål och inriktning i dessa fall. 1 motion A739 anförs vidare attmöjligheten att delta i behandlingen kan ses som ett kringgående av de reglersom i övrigt gäller på det arbetsrättsliga området. Utskottet har framhållit att den kritiseraderegeln inte begränsar de berörda företagens möjligheter att fritt besluta ifrågor som rör verksamhetens mål och inriktning men att det bör vara till gagnom styrelsen på ett tidigt stadium får del även av arbetstagarnas synpunkter.Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och avstyrker därför de aktuellamotionsyrkandena. Enligt lagens bestämmelser om skadestånd (15 §) kan enarbetsgivare eller en arbetstagarorganisation som bryter mot lagen åläggas attbetala ekonomiskt och allmänt skadestånd. Som inledningsvis nämnts fanns intenågon motsvarighet till sådana sanktioner i den tidigare lagstiftningen omstyrelserepresentation. I motion A753 anser m.fl. (m) att de nyaskadeståndsreglerna är olyckliga med hänsyn till att det finns ett behov av enallmän översyn av de ideella skadestånden i den arbetsrättsliga lagstiftningen.Motionärerna yrkar att skall upphäva den aktuella lagbestämmelsen. CharlotteBranting m.fl. (fp) anför i motion A739 att den vittgående 1989/90:AU4skadeståndsskyldigheten kan leda för långt. Även små misstag kan leda tillansenliga skadestånd, vilket kan innebära stora problem för de mindreföretagen. Endast i de fall ett företag vägrar de anställda styrelserepresentationbör därför skadeståndsskyldighet gälla. Motionärerna yrkar attskadeståndsbestämmelsen skall ändras i enlighet med det anförda. Styrelserepresentationslagensbestämmelser om skadestånd har utformats efter mönster avskadeståndsbestämmelserna i annan arbetsrättslig lagstiftning. att om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort.Utskottet kan för sin del inte finna anledning att ändra lagen i denna del,varför de nu redovisade motionsyrkandena avstyrks. 1. beträffandelagens allmänna inriktning att avslårmotion 19SS/S9:A753 yrkande 17, 2. beträffandefacklig representativitet att avslår motionerna 1988/89:A739 yrkande 3 och 19S8/89:A753 yrkande 19, 3. beträffandeval av arbetstagarrepresentanter att avslår motionerna 1988/S9:A739 yrkande 4 och 19S8/89:A753 yrkande 20, att avslårmotionerna 19SS/S9:A73S och 1988/89:A739 yrkandena 5 och 6, att avslårmotion 19SS/89:A753 yrkande 18, 6. beträffandeverksamhetens mål och inriktning att avslår motionerna 19SS/89:A739 yrkande 8 och 1988/89:A753 yrkande 21, att avslårmotionerna 198S/89:A739 yrkande 10 och 19SS/S9:A753 yrkande 22. Stockholmden På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), 1989/90:AU4 BörjeHörnlund (c), (), (m), (), StenÖstlund (s), (), (), (), (), (), (), (vpk) och (). Lagens allmänna inriktning (mom. 1) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "aktuella delen" bortha följande lydelse: Som framhålls i motion A753 (m) har den socialdemokratiskapolitiken inneburit att de anställdas organisationer har fått ständigtutvidgade rättigheter. Dessa starkt centraliserade organisationer har därmedkommit att erhålla möjligheter till information av en omfattning som inte ensstatsmakterna har tillgång till. Det finns vidare anledning att fästa uppmärksamheten pådet motsatsförhållande som råder mellan å ena sidan de fackliga organisationernassträvan att medverka i beslutsfattande på alla nivåer och i alla sammanhanginom företagen och å andra sidan nödvändigheten av att organisationerna agerarsom representanter för de anställda även i situationer då de anställdasintressen kan vara i konflikt med ägar- och företagsledningsrollen. Det sagda innebär att den aktuella lagstiftningen bör bliföremål för en genomgripande utvärdering. Utgångspunkten för det arbetet börvara att det skall råda en rimlig balans och ömsesidigt förtroende mellan parterna. Vad utskottet med tillstyrkan av motion A753 i aktuell delanfört bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande lagens allmänna inriktning attriksdagen med bifall till motion 1988/89:A753 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 2.Facklig representativitet (mom. 2) 1989/90: AU4 (), (), (),(m), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "För den" och slutar med "tillämpliga delar" bort haföljande lydelse: Såsom anförs i motionerna A739 (fp) och A753 (m) börarbetslagar-företrädarna vara representativa för de anställda vid företaget. 1de fall där endast en ringa del av de anställda är organiserade kommer de nugällande reglerna att innebära att styrelserepresentationen saknar förankringhos företagets anställda. Utskottet tillstyrker därför motionernas yrkande omatt den tidigare regeln att åtminstone hälften av de anställda skall varafackligt anslutna återinförs enligt nedan angivet lagförslag. deb att utskottets hemställan under2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande facklig representativitet attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:A739 yrkande 3 och 19S8/S9:A753yrkande 19 antar följande Lag omändring i lagen (1987:1245) om Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1987:1245) skall hanedan angivna lydelse. Beslut att inrätta styrelserepresentation för de anställda fattas av en lokal arbetstagarorganisation, som är bunden av kollektivavtal i förhållande till företaget. Om beslutet rör moderföretag, fattas det av en lokal arbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande till ett företag inom koncernen. Beslut att inrätta styrelserepresentationför de anställda fattas av en lokal arbetstagarorganisation, som är bunden avkollektivavtal i förhållande till företaget och företräder minst hälften av deanställda vid företaget eller av flera sådana arbetstagarorganbationer som tillsammanshar denna omfattning. Om beslutet rör moderföretag, fattas det av en lokalarbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande till ettföretag inom koncernen och företräder mer än hälften av koncernens anställda,eller av flera sådana organbationer som tilbammans har denna omfattning. skall skriftligen underrättas ombeslut att inrätta 1989/90:AU4 styrelserepresentation för de anställda. I 10 § andra stycket finns bestämmelser om närarbetstagarledamöter eller suppleanter (arbetstagarrepresentanter) fårtillträda sina uppdrag. Denna lag träder i kraft . Val av arbetstagarrepresentanter (mom. 3) (), (), (),(m), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Ett företags" och slutar med "denna punkt" bort haföljande lydelse: Den som företräder de anställda måste ha en starkförankring i företaget och god kännedom om hur företaget fungerar. Detta ärendast möjligt att uppnå om företrädaren är anställd i företaget. Dessutom blirinformation eller åsikter som skall spegla de anställdas uppfattningövertygande endast om motparten har förtroende för att detta är de anställdasuppfattning. Utskottet föreslår därför i likhet med motionärerna att lagtextenändras så att den kräver att arbetstagarrepresentanterna undantagslöst skallvara anställda inom företaget. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande val av arbetstagarrepresentanter attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:A739 yrkande 4 och 19SS/89:A753yrkande 20 antar följande Lag omändring i lagen (1987:1245) om Härigenom föreskrivs att 9 § lagen(1987:1245) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe bör utsesbland de anställda vid skall utses bland de anställda vid företaget eller, i fråga om moder- företaget eller, i fråga om moder företag, inom koncernen. företag, inom koncernen. Till arbetstagarrepresentant får inte utan särskilt tillståndav utses den som är arbetstagarrepresentanti ett annat företags styrelse. Detta gäller inte, om företaget går rned pånågot annat eller om de ingår i samma koncern. Denna lag träder i kraft . 4.Minoritetsorganisationer (mom. 4) 1989/90: AU4 (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskot tet har" och slutar med "föreliggande motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: j. Som framhålls i motionerna A735 (mp) och A739 (fp) kangenom den nu gällande ordningen många mindre organisationer komma att stå utanstyrelserepresentatioh. Enligt utskottets uppfattning är detta olyckligt, dåäven dessa organisationer i många fall kan företräda ett betydande antalarbetstagare inom företaget. Sådana organisationer måste få den möjlighet tillinformation och påverkan som deltagandet i styrelsearbetet ger, exempelvis somsuppleant i styrelsen. Med tillstyrkan av de nämnda motionerna föreslårutskottet att lagens 8 § ändras i linje med det anförda. Förslag till lagtextläggs fram i hemställan. deb att utskottets hemställan under4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande minoritetsorganbationer att med bifall till motionerna 1988/89:A735 och 198S/89:A739yrkandena 5 och 6 antar följande Lag omändring i lagen (1987:1245) om Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1987:1245) skall hanedan angivna lydelse. Om organisationerna inte enas o utsearbetstagarrepresentanterna. Om mer än fyra femtedelar av de kollektivavtalsbundna arbetsta garna vid företaget eller koncer nen tillhör samma lokala arbetsta garorganisation, får denna utse samtliga arbetstagarrepresentanter. Om en annan sådan organbation fö reträder minst en tjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagar na, får dock denna organbation utse en av supplean terna. m annat,gäller följande ordning att Om mer än fyra femtedelar av dekollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företaget eller koncernen tillhörsamma lokala arbetstagarorganisation, får denna utse samtligaarbetstagarrepresentanter. Om andra sådana organbationer företräder mer än entjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna, får dock de somföreträder det största antalet arbetstagare av dessa organbationer utse varderaen suppleant. Om ingen organisation företräder mer än fyra femtedelar avde 1989/90:AU4 kollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företaget ellerkoncernen, får de två lokala arbetstagarorganisationer som företräder detstörsta antalet sådana arbetstagare utse vardera en ledamot och en suppleant.Om de anställda har rätt till tre ledamöter och tre suppleanter, får den störreav organisationerna utse två ledamöter och två suppleanter. Om andrasådana organbationer företräder mer än en tjugondel av de kollektivavtabbundnaarbebta-garna, får dock de som företräder det största antalet arbetstagare avdessa organbationer utse vardera en suppleant.