bet · GD01JuU31 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligt motionärerna kommer rättsvä sendets lokala förankring alt äventyras om handläggningen av den -,. summariska processen överförs från tingsrätterna till kronofogdemyn- digheterna.Reformen kan sålunda komma att leda lill att mindre 1989/90:JuU31 tingsrättermåste läggas ner. I motionerna Ju24, Ju25 och Ju26 fram- Bilaga förs dessutomkritik från rättssäkerhetsaspekter mot förslaget att kronofogdemyndighetenskall handlägga judiciella frågor; sådana spörsmål bör enligt motionärernaförbehållas domstolarna. Motionären i motion Ju23 yrkar att bestämmelserna ilagen om när en ansökan skall avvisas kompletteras med en regel om avvisningockså då ansökningen är t.ex. oskälig eller djupt oetisk. I samband med utskottets behandling av ärendet harföreträdare för () lämnat upplysningar om behovet avresursförstärkningar till kronofogdemyndigheterna inför reformen. Lagutskottethar beslutat att avge yttrande och får anföra följande. Enligt utskottets mening är det av flera skäl angelägetatt rättsordningen erbjuder borgenärerna ett snabbt, billigt och enkeltförfarande för att de skall kunna få sina fordringar indrivna när gäldenäreninte betalar I rätt tid. Ett ineffektivt system för indrivning för sålunda lättmed sig att den allmänna betalningsmoralen i samhället försämras. Det förhållersig också så att borgenärernas möjligheter att utverka betalning frånbetalningsovilliga gäldenärer påverkar villkoren vid kredit-givning. Brister iindrivningssystemet medför att borgenärerna tvingas ställa upp mera oförmånligavillkor än vad som eljest skulle varit fallet, något som drabbar både deförsumliga gäldenärerna och dem som betalar . De kostnader och förlustersom orsakas borgenärerna kommer vidare att fördelas över helagäldenärskollektivet i form av exempelvis högre priser. Inkassoåtgärder, summarisk process och verkställighetutgör tre led i det nuvarande indrivningsförfarandet. Även om systemet i stortsett har fungerat tillfredsställande har en reform på området varitaktuell. Som närmare utvecklas i propositionen tillgodoser förfarandet enligtlagsökningslagen inte fullt ut dagens krav på snabbhet, effektivitet och lågakostnader. En betydande nackdel är vidare att borgenärerna tvingas att förstutverka en exekutionsurkund hos tingsrätten och sedan vända sig tillkronofogdemyndigheten för att få den verkställd. Indrivningen blir härmedtämligen tidsödande. Mot den angivna bakgrunden ser utskottet medtillfredsställelse att regeringen nu framlagt förslag till en ny ordning förden summariska processen, och utskottet ställer sig bakom att i huvudsakenhetliga regler nu införs för handläggningen av krav på pengar och andra krav. Som tidigare redovisats föreslås i propositionen att detnya summa riska förfarandet skall handhas av kronofogdemyndigheterna. Det an kommer inte på lagutskottet att bedöma förslagets konsekvenser för tingsrätternas del. Utskottet vill emellertid framhålla att den reform av exekutionsväsendet som genomfördes har skapat förutsättning ar för att kronofogdemyndigheterna skall kunna svara för handlägg ningen av den summariska processen. Reformen innebar bl.a. att det av landets dåvarande 81 kronofogdemyndigheter bildades 24 myndig heter med länet som verksamhetsområde. Varje kronofogdemyndighet kan således numera förutsättas ha tillgång till erforderlig juridisk 25 Den ökade kompetensen hos myndigheterna har också medfört att nya och juridiskt komplicerade uppgifter har kunnat 1989/90:JuU31 Som exempel härpå vill utskottet Bilaga hänvisa tillatt kronofogdemyndigheterna anförtrotts uppgifterna att vara tillsynsmyndigheti konkurs samt att svara för exekutiv försäljning av fast egendom. Det finnsenligt utskottets mening ingen anledning att befara att myndigheterna inteskulle kunna överta jämväl den summariska processen. De nya arbetsuppgifternamedför dock att kronofogdemyndigheterna måste tillföras ytterligare resurser.I propositionen anges att kronofogdemyndigheterna kommer att kunna handläggaden summariska processen med väsentligt mindre personalstyrka än vad som förnärvarande beräknas åtgå vid tingsrätterna. Med utgångspunkt i domstolsverketsnormer för personaldimensionering vid tingsrätter tar den summariska processenuppskattningsvis i anspråk räknat i årsarbetskrafter ett tiotal lagfarnadomare, omkring 80 tingsnotarier och 280 domstolsbiträden. Vid en överföring avden summariska processen till kronofogdemyndigheterna beräknas personalbehovettill 25 jurister och 195 assistenter. Det mindre personalbehovet beror enligtdepartementschefen dels på ADB-hantering och andra rationaliseringar, dels påförenklingar i den nya processen. Företrädare för har inför utskottetuppgett att kronofogdemyndigheterna enligt deras beräkning skall kunna handläggaden summariska processen med den personalstyrka som anges i propositionen.Enligt RSV bör eventuellt också verkels exekutionsavdelning tillföras en avjuristtjänsterna. Utskottet finner nu inte anledning att ifrågasättaberäkningen av kronofogdemyndigheternas behov av resurstillskott. Utskottetvill emellertid understryka det angelägna i att regeringen noga följer utvecklingenoch tar de initiativ som erfordras om det skulle visa sig att ytterligareresurser måste tillföras myndigheterna. Utskottet vill också betona vikten avatt myndigheterna erhåller det ADB-stöd som erfordras. Med anledning av den kritik som framförs i motionerna motatt handläggningen av den summariska processen koncentreras från 97 tingsrätter lill landets 24 kronofogdemyndigheter vill utskottet påpeka att kronofogdemyndigheternas verksamhet inte är koncentrerad till endast centralorterna. I betydande utsträckning bedrivs också verksam het vid s.k. kronokontor som ofta återfinns på de orter som tidigare haft en kronofogdemyndighet. Det förekommer även att personal från kronofogdemyndigheterna är utstationerade på särskilda orter, s.k. stationeringar. Av departementschefens uttalanden i propositionen framgår att de som vill utnyttja den summariska processen kommer att kunna ge in ansökningarna till kronokontoren oavsett om målen sedan faktiskt skall handläggas där eller inte. En annan ordning skulle enligt hennes uppfattning vara för svårhanterlig för både myndigheter na och ingivarna. Frågan var inom respektive län själva handläggning en skall ske bör enligt departementschefens uppfattning regleras i kronofogdemyndigheternas arbetsordningar. Förträdarna för RSV har inför utskottet upplyst att handläggning av målen planeras ske vid 26 kronofogdemyndigheternascentralkontor men att, om detta i något län skullevisa sig vara opraktiskt, andra lösningar kan tänkas i vissa fall. Det haräven uppgivits att tjänstemännen vid kronokontoren skall Bilaga kunnalämna upplysning i frågor som rör den summariska processen. Enligt utskottets mening är det givetvis viktigt att denföreslagna reformen inte försämrar den rättssökande allmänhetens möjligheteratt kunna ta tillvara sin rätt inom den summariska processen. Med den i propositionenföreslagna ordningen kommer dock möjligheterna till personlig kontakt med denmyndighet som handlägger ärendena inte att förändras nämnvärt i förhållandetill vad som gäller. I sammanhanget bör även beaktas att behovet avpersonliga kontakter sannolikt kommer att bli litet eftersom det summariskaförfarandet bara innehåller skriftliga moment och av allaansökningar enligt beräkningar i propositionen kommer att ske med hjälp avnågot ADB-medium. Med hänsyn till det anförda saknas enligt utskottets meninganledning befara att den föreslagna reformen kommer att medföra någonförsämring för den rättssökande allmänheten. Tvärtom uppkommer det särskiltför borgenärerna fördelar genom att en och samma myndighet i fortsättningenskall svara för både den summariska processen och verkställigheten. I motionerna Ju24, Ju25 och Ju26 riktas kritik mot att detskall förekomma rättslig prövning vid kronofogdemyndigheterna. I denna frågauttalar departementschefen dels att den summariska processen enligt hennesuppfattning inte är rättskipning i egentlig mening, dels attkronofogdemyndigheten, bortsett från en viss formell granskning, i de allraflesta av målen endast skall ha att konstatera huruvida svaranden bestrittansökningen eller ej. Utskottet ansluter sig till dessa uttalanden. Endast imål om särskild handräckning kan det förekomma ett visst mått av materiellprövning; kronofogdemyndigheten kan inte bara bifalla utan även avslå enansökan om särskild handräckning. Som utskottet redan tidigare påpekat fåremellertid kronofogdemyndigheterna numera förutsättas ha tillgång lill denjuridiska kompetens som krävs för handläggning av målen inom den summariskaprocessen. Nya juristtjänster skall även tillföras myndigheterna. Utskottetkan med hänsyn till det sagda inte dela motionärernas farhågor för atträttssäkerheten äventyras om reformen genomförs. Det bör i sammanhangetpåpekas att det genom resursförstärkningarna till kronofogdemyndigheternaskapas utrymme för att en tjänsteman endast i undantagsfall skall behövahandlägga mål inom ramen för den summariska processen som han harhand om vekställighetsåtgärder. Med hänsyn till vikten av att allmänheten harförtroende för kronofogdemyndigheternas opartiskhet är det enligt utskottetsmening angeläget att den nya verksamheten också organiseras på detta sätt. I propositionen föreslås att en ansökan i den summariskaprocessen skall avvisas om den avser en åtgärd som inte omfattas av den föreslag na lagen eller om det finns något annat hinder mot att ansökningen tas upp (21 §). Enligt motion Ju23 bör en ansökan avvisas, inte bara i de fall som föreslås i propositionen, utan även i en rad andra fall, t.ex. om svaranden inte i enlighet med god inkassosed fått tillfålle att yttra 27 sig innan ansökan lämnas in eller om ansökan inlämnats av ett inkassoföretag vars verksamhet står i strid med inkassolagen 1989/90:JuU31 (1974:182).Enligt utskottets mening tar förslaget i motionen uteslutan- Bilaga de siktepå inkassoverksamheten. Eventuella onöjaktigheter i sådan verksamhetbör åtgärdas inom ramen för inkassolagen och inte genom föreskrifter i lagen om summarisk process. Med hänsyn härtill bör enligtutskottets mening motionen avslås. Utskottet förordar sammanfattningsvis att det ipropositionen framlagda förslaget till ny summarisk process genomförs samt attde i ärendet aktuella motionerna avslås. Utöver det anförda föranleder propositionen och motionernainte några uttalanden från lagutskottets sida. Närvarande; (), (), OweAndréas-son (s), (), (), (), BengtKronblad (s), (), (), (), BengtHarding (), (), (vpk), ElisabetFranzén (mp), (), () och (). och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 2med "Som tidigare" och slutar på s. 4 med "detta sätt" bortha följande lydelse: Eftersom det ankommer på justitieulskottet och inte pålagutskottet att bedöma vilka konsekvenser de i propositionen framlagdaförslagen kan komma att medföra för tingsrätternas del berör utskottet endastde frågor som ligger inom utskottets beredningsområde. Enligt utskottets mening finns det inget att erinra motförslaget att föra samman lagsökning och betalningsföreläggande till en endaprocessform. Även förslaget om att dela upp institutet handräckning i tvåskilda former bör godtas. Emellertid anser utskottet inte att det finns anledningatt flytta över hela den summariska processen från tingsrätterna tillkronofogdemyndigheterna. Mot denna del av förslaget i propositionen kanåtskilliga invändningar resas. Ett tungt vägande skäl mot att överflytta den summariskaprocessen till kronofogdemyndigheterna är att förfarandet alltjämt kommer att innehålla judiciella inslag. Denna omständighet gör att prövningen från rättssäkerhetssynpunkt bör hållas skild från det exekutiva förfa- 2» randet.Det inger nämligen starka betänkligheter att lägga över förfa- 1989/90:JuU31 randettill ett utpräglat verkställande organ som kronofogdemyndighe- Bilaga En överföring av den summariska processen från 97tingsrätter lill landets 24 kronofogdemyndigheter innebär en allvarligförsämring av rättskipningens lokala förankring. Den centralisering som denföreslagna förändringen innebär kommer vidare att försämra den rättssökandeallmänhetens möjligheter att kunna ta tillvara sin rätt inom den summariskaprocessen. har visserligen försäkrat att det även vid de s.k.kronokontoren skall finnas befattningshavare som skall kunna lämna upplysningarom den summariska processen. Även om så blir fallet kommer reformen attinnebära en försämring eftersom målen inte kommer att handläggas vidkronokontoren utan vid centralkontoren. Ytterligare en omständighet som talar mot att nuöverflytta den summariska processen till tingsrätterna är att denna nyordningföregriper den översyn av de allmänna domstolarnas uppgifter, arbetssätt ochorganisation som påbörjats av den tillsatta domstolsutredningen.Enligt utskottets mening ter det sig naturligt att domstolsutredningen, medutgångspunkt i en helhetsbedömning av domstolssystemet, även får bedöma ochframlägga förslag om vid vilket forum handläggningen av den summariskaprocessen lämpligen bör ske. deb att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet förordar" och slutar med "motionernaavslås" bort ha följande lydelse: Det anförda leder utskottet till uppfattningen attförslaget i propositionen inte bör genomföras. Utskottet tillstyrker såledesbifall till motionerna Ju402, Ju24, Ju25 och Ju 26. Motion Ju23 avstyrks. deb att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 2med "Som tidigare" och slutar på s. 4 med "detta sätt" bortha följande lydelse: Utskottet vill inledningsvis anmärka att det inte ankommerpå utskottet att bedöma vilka konsekvenser de i propositionen presenteradeförslagen kan komma att medföra för tingsrätternas del. Som tidigare redovisats föreslås i propositionen att detnya summariska förfarandet skall handhas av kronofogdemyndigheterna. 3 § regeringsformen får rättstvist mellan enskilda inte utan stöd av lagavgöras av annan myndighet än domstol. Även om bestämmelsen inte innebär någotförbud mot att låta myndigheter avgöra rättstvister kan det enligt utskottetändå från principiella utgångspunkter anföras vissa betänkligheter mot attkronofogdemyndigheterna skall handha uppgift att uppta mål till materiellprövning. En myndighet som anförtros rättskipningsuppgifter bör inte ocksåhandlägga frågor om verkställighet av avgöranden; ett sådant förhållande kanleda till att allmänheten kan ifrågasätta myndighetens förmåga att opartisktavgöra olika måL Kronfogdemyndigheterna sysslar inte bara medfrågor om verkställighet utan företräder även staten som skatte- Härigenom kan, om den föreslagna förändringen av den /90:JuU31summariska processen genomförs, en kronofogdemydighet komma att Bilagaavgöra ett mål om betalningsföreläggande där myndigheten står somsökande i egenskap av företrädare för staten. En överföring av den summariska processen från 97tingsrätter till landets 24 kronofogdemyndigheter innebär en allvarligförsämring av rättskipningens lokala förankring. Den centralisering som denföreslagna förändringen innebär kommer vidare att försämra den rättssökandeallmänhetens möjligheter att kunna ta tillvara sin rätt inom den summariskaprocessen. har visserligen försäkrat att det även vid de s.k.kronokontoren skall finnas befattningshavare som skall kunna lämna upplysningarom den summariska processen. Även om så blir fallet kommer reformen attinnebära en försämring eftersom målen inte kommer att handläggas vidkronokontoren utan vid centralkontoren. Ytterligare en omständighet som talar mot att nuöverflytta den summariska processen till tingsrätterna är att denna nyordningföregriper den översyn av de allmänna domstolarnas uppgifter, arbetssätt ochorganisation som påbörjats av den tillsatta domstolsutredningen.Enligt utskottets mening ter det sig naturligt att domstolsutredningen, medutgångspunkt i en helhetsbedömning av domstolssystemet, även får bedöma ochframlägga förslag om i vilket forum handläggningen av den summariska processenlämpligen bör ske. Förslaget i propositionen bygger på förutsättningen attkronofogdemyndigheterna tillförs ytterligare resurser. Enligtdepartementschefen skall denna resursförstärkning i väsentlig omfattning kommatill stånd genom att personal på tingsrätterna som handlägger den summariskaprocessen skall söka sig till kronofogdemyndigheterna. Enligt enenkätundersökning som de gröna låtit utföra visar det sigemellertid att det saknas fog för antagandet att räkna med att personalen fråntingsrätterna kommer att flytta över till kronofogdemyndigheterna. Dennaförlust av kompetens och erfarenhet kommer att & menlig inverkan påeffektivitet och rättssäkerhet till dess ny erfarenhetbyggts upp. Sammanfattningsvis har utskottet inget att invända mot attdet sker en förenkling av den summariska processen. Även om det genom denreform av exekutionsväsendet som genomfördes skapades förutsättningarför att kronofogdemyndigheterna skall kunna svara för handläggningen av densummariska processen anser utkottet i enlighet med vad som ovan anförts altmålen av bl.a. hänsyn till rättssäkerheten alltjämt bör handläggas avtingsrätterna. deb att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet förordar" och slutar med "motionernaavslås" bort ha följande lydelse: Mot bakgrund av det anförda vill lagutskottet förorda attjustitieutskottet hemställer att med bifall till motion Ju25 delsavslår proposition 1989/90:85 om ny summarisk process, dels hos regeringenbegär ett nytt förslag till lag om summarisk process där handläggning- en av målen skall ske vid tingsrätt. Ställningstagandet innebär att 1989/90:JuU31motionerna Ju402, JU24 och Ju26 blir tillgodosedda. Motion Ju23 Bilagaavstyrks. 90tab 96737, 1990