bet · GD01AU11 · 1989-12-31 00:00:00 — Förstärkningar av arbetsförmedlingen i syfte att stödjafunktions-hindrade enligt förslaget i motion A287 (vpk) bör kunna ske inomramen för effektiviseringar och rationaliseringar. Med hänvisning till vad utskottet anfört omförändringsarbetet inom arbetsmarknadsverket, resurser till hjälp åtfunktionshindrade, kommande översyn av personalbehovet och arbetsförmedlingensökade tillgänglighet för såväl arbetssökande som arbetsgivare avstyrker utskottetde i sammanhanget upptagna motionerna A255, A271, A283, A287 och A294 iaktuella delar. I två likartade motioner, A281 av m.fl. (c)och Sfl6 av () föreslås att Ami-verksamheten bryts ut frånarbetsmarknadsverket. Motionärerna är tveksamma till att den försäljning av/\mi:s rehabiliteringstjänster som tas upp i proposition 1989/90:62 ominsatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet m.m. skallorganiseras och administreras av arbetsmarknadsverket. Risken är enligtmotionärerna att man vid brist på personal eller andra resurser inomarbetsförmedlingen ger företräde åt en viss målgrupp. Detta skulle i så fall änmer försvåra för nuvarande "ordinarie" målgrupp att komma in påarbetsmarknaden. Dessutom är det önskvärt att arbetsmarknadsverket renodlarsin roll till platsförmedling, vägledning m.m. Motionärerna begär därför atten utredning tillsätts i syfte att pröva lämpligheten att bildar ensjälvständig myndighet. /Vrbetsmarknadsinstituten ger genom arbetsförberedandeåtgärder stöd till handikappade och vissa andra arbetssökande som behöver hjälpför att få ett arbete. Det är enligt utskottets mening viktigt att denerfarenhet av arbetsprövning, arbetsträning och arbetsvägiedning somarbetsmarknadsverket har tas till vara vid en rehabiliteringsutredning, somskall klargöra vad som behövs för att en person skall kunna återgå till arbete. 1 nyssnämnda proposition har föredraganden understrukit,att den föreslagna uppdragsverksamheten inte får innebära att förmedlingens och ordinarie sökande får sämre tillgång till åtgärder som arbetsmarknadsutbildning, anställning med lönebidrag eller skyddat 22 arbete ochandra anpassningsåtgärder, som finansieras helt eller delvis genombidrag från arbetsmarknadsverket. Föredraganden utgår från att 1989/90:AU 11försäkringskassorna gör lämpliga avvägningar av vilka försäkrade som bör fåtillgång till tjänster genom försorg. De som väntasbehöva olika arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder bör i första hand ges serviceav förmedlingen och som enskilda sökande och inte inom ramen föruppdragsverksamhet. I likhet med rehabiliteringsutredningen gör föredragandenbedömningen att uppdragsverksamheten åt försäkringskassorna främst kommer attgälla sådana fall som uppenbarligen inte kan genom insatser avarbetsgivaren och företagshälsovården. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna A281 och Sfl6. I motion A255 av m.fl. (fp) tar motionärernaupp frågan om större flexibilitet i utnyttjandet av anslagen B 1. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader och C 4. Yrkesinriktad rehabilitering än vad som föreslåsi propositionen. Motionärerna anser att möjligheterna till flexibilitet iresursanvändningen måste förbättras ytterligare och vill därför gå längre änregeringens förslag. Enligt motionärerna bör inte bestämma något takför AMS möjligheter att disponera medel mellan de nämnda anslagen. Regeringens förslag är ett led i strävandena att skapa ettflexiblare och effektivare medelsutnyttjande. Möjligheten till omfördelning avmedel föreslås nu . Först när ytterligare erfarenheter av dennya ordningen har vunnits bör man, enligt utskottets mening, ta ställning tillfrågan om att höja beloppsgränserna eller eventuellt helt slopa dessa. Med detanförda biträder utskottet regeringens förslag i denna del och avstyrker motionA255 i nu aktuell del. Utskottet tar i detta sammanhang upp frågan omledningsfunktionen inom arbetsmarknadsverket. I motion A252 (m) framhållsvikten av att statliga organ får kompetenta styrelser. Styrelserna bör enligtmotionärerna inte domineras av partsintressenter. I motionen begärs därför enutredning om den framtida ledningsfunktionen inom arbetsmarknadsverket. Vid flera tillfållen tidigare, senast i betänkandet1988/89:AU11, s. 22, har utskottet vid behandling av likartade motionsyrkandenframhållit sin principiella uppfattning att parterna på arbetsmarknaden börvara företrädda i arbetsmarknadsverkets styrelse. Utskottet vidhåller dennauppfattning och anser därför att någon utredning av ledningsfunktionen inomarbetsmarknadsverket inte är påkallad. Motion A252 avstyrks därför iföreliggande del. kommunisterna tar i sin motion A293 uppfrågan om en mer socialt inriktad arbetsförmedling. Motionärerna anser att enmer socialt inriktad arbetsförmedling, där arbetsförmedling, socialtjänst ochsökande samarbetar, skulle underlätta för människor, som står utanförarbetsmarknaden, att få och framför allt behålla ett arbete. Regeringen bör gearbetsmarknadsstyrelsen uppdraget att utreda frå-gan. Regeringenuppdrog åt /VMS och att 1989/90:AU 11 gemensamtta initiativ till insatser, som syftar till att förstärka och utvecklasamarbetet mellan och arbetsförmedlingen. Samarbetet skall syftatill att ge arbetslösa socialbidragstagare en starkare ställning påarbetsmarknaden. Följande uttalande gjordes av föredraganden i prop.1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. Det finns enligt min mening anledning att vidga samverkanmellan de nämnda myndigheterna till att också omfatta andra grupper med behovav särskilt stöd för att kunna få och behålla ett arbete. Det finns redangoda erfarenheter av nära samarbete mellan ocharbetsförmedlingen där en gemensam planering av åtgärder för de berörda lettfram till resultat. Det kan finnas anledning att utvidga sådant samarbete tillatt även omfatta och insatser för sjukskrivna personer, sombehöver insatser från flera olika samhällsorgan. En möjlighet att konkret ochpraktiskt samverka om gemensamma sökande med många sociala problem kan vara attarbetsförmedling, socialtjänst och försäkringskassa i storstadsområden sätterupp gemensamma mottagningar. Jag avser att föreslå regeringenatt uppdra åt de berörda myndigheterna att i samråd med vissa storstadskommunerlämna synpunkter och förslag om hur ett sådant samarbete kan komma till stånd. Syftet med motionen är således redan tillgodosett, varförmotion A293 inte bör föranleda någon åtgärd. I motion A202 av m.fl. (vpk) tarmotionärerna upp frågan om arbetsmiljödeklaration av lediga arbeten, m.m. Imotionen framhålls att utslagning av arbetskraft sker i stor omfattning./Vrbetsförmedlingen borde därför varudeklarera/arbetsmiljödeklarera de arbetensom förmedlas och vägra förmedla arbeten som ur arbetsmiljösynpunkt ärbristfalliga. En följd av systemet blir att en obligatorisk arbetsförmedlingmåste införas för att motverka att en svart arbetsförmedlingsmarknad av dåligaarbetsmiljöer uppstår. Utskottet konstaterar följande. anmäls mer än 700000 lediga platser till arbetsförmedlingen. Det finns ca 370 000 företag iSverige. Att arbetsmiljöklassificera samtliga lediganmälda platser skulleenligt utskottets mening kräva en omfattande administration, vilket inte skullevara möjligt utan en väsentlig resursförstärkning. Dessutom åligger det redannu arbetsförmedlingen att lämna all saklig information som har betydelse förden sökande. Frågan om åtgärder mot arbetsmiljöfarliga arbeten bördärför hanteras på annat sätt. Här vill utskottet peka påarbetsmiljökommissionens uppgift att lägga fram förslag till åtgärder för attändra sådana arbetsförhållanden som skapar skador och ohälsa. Kommissionenväntas slutföra sitt arbete . Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda förslageti motion A202 att arbetsmiljödeklarera de arbeten som förmedlas av arbetsför medlingen. Av detta ställningstagande följer att utskottet som erin rar om att vi redan har ett förbud mot privat arbetsförmedling i vinstsyfte också avstyrker förslaget i motionen om en obligatorisk ., I motion A762 av m.fl. (mp) föreslås attfler kultur- 1989/90:AU11 arbetsförmedlingar bör etableras. Förutom de fem arbetsförmedlingar som enbart betjänarkulturområdet finns särskilda kulturarbetsförmedlare utplacerade vid de ordinariearbetsförmedlingarna på ett antal orter. Arbetsförmedlare anställda avarbetsmarknadsverket anlitas även av centrumbildningarna där förmedling avkulturarbete bedrivs. Det får enligt utskottet ankomma på AMS att avgöra om detbehövs utökad service för kulturarbetare. Med det anförda avstyrks motion A762. En bättre arbetsförmedling för dem som vill söka arbete iandra länder efterlyses i motion A288 av m.fl. (mp). Motionärernapåtalar att det för den som vill söka arbete i andra länder praktiskt tagetinte finns någon service av landets arbetsförmedlingar. Inte ens när det gällerde nordiska länderna finns en fungerande arbetsförmedling, hävdarmotionärerna. Utskottet konstaterar att det finns ett utbyteav information om lediga platser i . Samtliga länder har kontaktpersonerför nordisk arbetsförmedling. Arbetsmarknadsmyndigheterna i och Norgeutbyter t.ex. magnetband med uppgifter om lediga platser . I Finlandkan man via terminal i anmäla lediga platser i direkt tillSverige. På svenskt initiativ kom en ny tidning, Platser i , i gång ifebruari . AMS planerar att starta en utlandsförmedling i oktober i år.Förmedlingen skall ge service åt såväl svenskar som vill arbeta utomlands somsvenskar som arbetar utomlands och vill söka sig hem. Med det anförda avstyrksmotion A288. I motion A244 framhåller m.fl. (s) behovet avAMS-konsulenter för hörsebkadadelvuxendöva. Motionärerna refererar till enutredning, , som har lagt fram resultatet av enutredning av hörselskadades och dövas behov av samhällsstöd. För närvarandefinns 11 tjänster som dövkonsulenter inrättade inom arbetsmarknadsverket. De ärknutna till länsarbetsnämnderna och har regionala arbetsområden. Konsulenternaär komplement till arbetsförmedling och i servicen tillsökande som är teckenspråksberoende. Sådana konsulenter för barndomsdöva börockså enligt såväl utredningen som motionärerna finnas för vuxendöva. Utskottet, som har förståelse för det behov som kan finnasav ökad service åt vuxendöva, anser emellertid att det bör ankomma på AMS attta ställning till vilka komplement till arbetsförmedling och arbetsmarknadsinstitutsom behövs för att tillgodose behovet av sådan service. Motion A244 bör därförlämnas utan bifall. () föreslår i motion A237 en försöksverksamhetmed förmedling av industriarbetare från . Motionären pekar på att har arbetskraftsbrist som miljoner yrkesarbetare i kommer att friställas i samband med den process som pågår i dessa länder. Försöksverksamheten bör pågå och förläggas till . Om försöksverksamheten faller väl ut bör den utvidgas till att omfatta hela landet. Utskottet kan konstatera att den utomnordiskaarbetskraftsinvand- 1989/90:AU11 ringen är avringa omfattning. Tillstånd av rena arbetsmarknadsskäl beviljas i princip baraom arbetskraftsbehovet inte kan tillgodoses inom . Gällande riktlinjer för arbetskraftsinvandring och förbeviljande av arbetstillstånd har lagts fast av statsmakterna i olikasammanhang , senast i proposition 1988/89:86 och i betänkandet1988/89:SfU19 om en ny utlänningslag. Enligt dessa riktlinjer bör utomnordiskarbetskraftsinvandring i princip bara vara tillåten för personer mednyckelfunktioner inom industrin och näringslivet i övrigt samt inom vissa andrasamhällsområden. Prövningen av ansökan om arbetstillstånd görs av AMS efterhörande av länsarbetsnämnd, som i sin tur hör parterna på arbetsmarknaden.Syftet med denna prövning är att klarlägga om arbetskraftsbehovet kan fyllasmed arbetskraft inom landet i stället för med hjälp av invandring. Det slutligabeslutet i tillståndsärendet fattas av invandrarverket (SrV) som nästanundantagslöst följer AMS rekommendation. beviljades 167 sådanaarbetstillstånd. Tillämpningen av riktlinjerna har inneburit att det ipraktiken blivit fråga om högutbildad arbetskraft eller andra högtkvalificerade yrkeserfarna personer med särskild betydelse för näringsliveteller kulturlivet i resp. region. Enligt vad utskottet under hand erfarit kommer man inomregeringen att inleda samtal med AMS, SrV och arbetsmarknadensparter för att med dem diskutera den praxis som tillämpas vid prövning avinvandringstillstånd av arbetsmarknadsskäl. Inom utreds också fråganom att bereda unga balter möjlighet att under vissa perioder arbeta i Sverigepå ett sådant sätt att de, när de återvänder, kan bidra till de baltiskastaternas ekonomiska, sociala och kulturella utveckling. Ett uttalande häromfinns i regeringsdeklarationen . Vad man här syftar på tordenärmast vara någon form av praktikantarbete. Syftet är ju att vederbörandeskall åka hem igen med nya kunskaper som kan komma det egna landet till godo.Däremot torde det inte vara fråga om tillskott till den svenska arbetskraften. Enligt utskottets uppfattning bör man avvakta resultatenav nyssnämnda arbete inom innan man tar ställning tillfrågan om ökad invandring av arbetsmarknadsskäl. Utskottet vill emellertid erinra om att det inomlandet alltjämt finns personer som i första hand bör komma i fråga för att fåett arbete eller få ökad arbetstid innan man tillgriper invandring avarbetskraft i någon ökad omfattning. Det gäller bl.a. flyktingar och andrainvandrare som har gällande tillstånd att vistas och arbeta i vårt land samtdeltidsarbetande som vill utöka sin arbetstid. Med detanförda avstyrker utskottet motion A237. Utskottet tar i detta sammanhang upp ett yrkande i motionU547 av m.fl. (mp) angående möjligheterna att utvidga den nordis- kaarbetsmarknaden till att gälla allt större delar av mänskligheten. Motionärernaanser att regeringen skall börja med att försöka utvidga den nordiskaarbetsmarknaden till de baltiska staterna och . Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden vilar på enöverenskommelse mellan , , , och . Sverigekan inte ensidigt utvidga denna överenskommelse till att avse andra länder. Utskottet anser inte heller att mot bakgrund avmotionen bör verka för att regeringen tar initiativ till överläggningar med deövriga nordiska länderna i denna fråga. Med detanförda avstyrker utskottet motion U547 i nu aktuell del. Utskottet övergår nu till att behandla invandrarnasproblem att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Situationen för utländska medborgare på arbetsmarknaden ärväsentligt sämre än för svenskar. Enligt arbetskraftsundersökningarna uppgickarbetslösheten för utländska medborgare till medan motsvarandesiffra för svenska medborgare var . Utskottet tar först upp två motioner som behandlarsynpunkter på själva regebystemet i samband med flyktingars inträde påarbetsmarknaden. I moderata samlingspartiets motion A204 framhålls attbland det allra viktigaste i flyktingmottagandet är att flyktingarna snarastkommer i arbete. Motionärerna anser att det är gott och väl att AMS har extramedel för arbetsförmedling för flyktingar men anser att arbetsgivarna självabör kunna ta kontakt med flyktingförläggningarna för att söka arbetskraft. Åtgärder måste vidtas så att flyktingar och invandrareinte hindras att snabbt ta arbeten som kan erbjudas, framhålls i centernsmotion A283. Nuvarande regler måste ändras så att flyktingar kan ta arbete påden öppna arbetsmarknaden i princip ännu medan de vistas på förläggningar. Vad först angår motion A204 kan utskottet konstatera attdet finns möjlighet att direktrekrytera arbetskraft påförläggningarna bland dem som har fått tillstånd. /\MS har genom det datoriserade platsförmedlingssystemetmöjlighet att informera arbetsgivare om utbildningsbakgrund och arbetsönske-målhos arbetssökande flyktingar vid förläggningarna. finns sådanauppgifter beträffande ca 1200 personer. Dessutom finns ambulerandearbetsförmedlare i varje län som arbetar med arbetsplace-ring av flyktingardirekt från förläggningarna. Vad härefter angår yrkandet i motion A283 om ändraderegler för att bereda möjlighet för flyktingar att ta arbete på den öppnaarbetsmarknaden noterar utskottet att det inte finns några formella hinder motatt flyktingar på förläggningar kan ta erbjudet arbete så snartuppehållstillstånd beviljats. På grund av det anförda avstyrks motionerna A204 samt A283i aktuell del. Utskottettar nu upp vissa andra frågor som hänger samman med 27 invandraresproblem att komma in på den svenska arbetsmarknaden. 1 motion A252 av m.fl. (m) anför motionärernaatt 1989/90:AU11 bristen på kunskaper i svenska språket är ett avgörande hinderför invandrarna att komma in på arbetsmarknaden. Den grupp invandrare som fåttsin utbildning i hemlandet möter ofta tvivel om användbarheten i sin utbildning.Invandrarmyndigheter och arbetsförmedling måste därför intensifiera sinaansträngningar för att lösa detta problem. En arbetslös akademiker behöverhjälp att höja sin trovärdighet inför presumtiva arbetsgivare.Arbetsmarknadsmyndigheterna bör därför hjälpa denna grupp till språkträning.Även provanställning bör kunna komma i fråga, liksom möjligheter att genomobjektiva tester visa sina kunskaper, framhåller motionärerna.Provanställningen bör kunna vara . I motion A211 framhålls angelägenheten av attstörre ansträngningar görs för att lotsa ut invandrarna på den svenska arbetsmarknaden.Man understryker också vikten av att de lär sig svenska. Det är nödvändigt redan på förläggningarna gör en inventering av flyktingens utbildning ocherfarenhet så att han/hon möjligt kan fa arbete alternativt hjälp medkompletterande utbildning. Arbetsförmedlingarna bör få friare händer attdisponera sina medel. Önskvärt vore, framhåller motionärerna, att medel somanslås till asylbidrag kunde användas som exempelvis rekryteringsstöd. Den flyktingsom inte kunnat erhålla ett arbete redan under förläggningsvistelsen bordeefter kommunplacering kunna få hjälp att välja olika alternativ, t.ex. enkombination av arbete och svenskundervisning. Praktikplatser på företag,inledningsvis betalda av kommunen, är ett annat alternativ. Även i motion A423 av och (båda m) understryks angelägenheten av att invandrarna snabbt kommer i arbete.Ökade insatser av arbetsförmedlingarna men även av företagen efterlyses imotionen. Invandrarnas problem på arbetsmarknaden skall enligtgällande invandrarpolitiska riktlinjer lösas genom att befintliga arbetsmarknads- politika resurser utnyttjas. Med hänsyn till det rådande läget för dessa grupper och den kraftiga flyktinginvandringen har dock statsmakterna satt in särskilda åtgärder för att slussa ut flyktingar och andra invandrare på den svenska arbetsmarknaden. Det gäller bl.a. tillfålliga medel som arbetsförmedlingen har anvisats dels för en förstärkt förmedlingsservice åt flyk tingar, dels under innevarande budgetår för att hjälpa flyktingar och invandrare, som vistas vid mottagningsförläggningar, till arbete. I pro positionen föreslås alt dessa tillfålliga medel får behållas under nästa budgetår. Dessutom föreslås i propositionen att 80 milj. kr. avsätts av medel för sysselsättningsskapande åtgärder till insatser för flyktingar och invandrare. Regeringen har därutöver medgett att /VMS för samma ändamål får disponera 50 milj. kr. av reserverade medel som hänför sig till anslagsposten 2. Åtgärder för långtidsarbetslösa under det för /88 inrättade reservationsanslaget B 5. Sysselsättnings skapande åtgärder. Förutom ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärder har enrad åt- 1989/90:AU11 gärder vidtagits för att underlätta flyktingars ochinvandrares inträde på arbetsmarknaden. Under innevarande budgetår har totalt122 milj. kr. anslagits i särskilda medel. Högst 32 milj. kr. får användas föratt bekosta rekryteringsstöd. Stödet används för att underlätta värvning avsvenskundervisning och arbete . Övriga medel användstill otraditionella åtgärder framför allt i verksamheten med rörligaförmedlingsstyrkor i anslutning till mottagningsförläggningar. Åtskilliga länsarbetsnämnder och landsting har projektigång där vårdutbildade flyktingar får undervisning i medicinalsvenska för attsedan kunna få praktik och svensk legitimation. Informationssystemet "Kunskapsbanken", som /VMSstartade , fortsätter att utvecklas. Projektet syftar tillatt finna metoder för att pröva och värdera utländsk yrkeskunskap. Inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen finns möjlighettill utbildning i yrkessvenska för de invandrare som redan har en yrkesutbildning.Som ett komplement till UHÄ:s och andra myndigheters bedömningsverksamhetbedriver AMS en försöksverksamhet med yrkesprövning för invandrare (YPI).Denna innebär praktiska och teoretiska prov och resulterari ett utlåtande som beskriver invandrarens yrkeskunskaper i relation tillmotsvarande svensk utbildning. Möjligheten till provanställning är begränsadtill . Den tiden får anses tillräcklig för att bedöma en invandrareslämplighet för arbetsuppgifterna. Regeringen har i proposition 1989/90:102 om reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare föreslagit en förändring av den grundläggandesvenskundervisningen för att göra den effektivare. Sålunda föreslås bl.a. attkommunernas anordnaransvar utökas till att gälla förutom en grundläggandesvenskundervisning även en påbyggnadsundervisning. Regeringen har dessutom i proposition 1989/90:105 om samordnatflyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna m.m. bl.a.föreslagit att för varje flykting skall kommunen tillsammans medarbetsförmedlingen på orten lägga upp en individuell plan för hur inslussningeni det svenska samhället skall ske. Båda dessa propositioner kommer att behandlas av riksdagenunder våren. Utskottet vill stryka under hur viktigt det är att enutlänning som tillåtits bosätta sig i fortast möjligt kommer in i densociala gemenskap som arbetslivet innebär. Även ur samhällets synpunkt är detangeläget att tillvarata den arbetskraftsresurs som invandraren utgör. Det ärenligt utskottets mening oacceptabelt att tusentals människor, som beviljatsvistelsetillstånd i , sitter fast på mottagningsförläggningar närlandet har brist på arbetskraft. Till detta kommer den nedbrytandeeffekt det har på den enskilde att gå sysslolös. Som framgått av ovanstående redogörelse har åtgärdervidtagits och andra planeras för att ge invandrarna bättre möjligheter att komma in 29 på densvenska arbetsmarknaden. Det kan inte nog understrykas hur synnerligenangeläget det är att ansträngningarna från myndigheternas 1989/90:AU 11 sidaintensifieras i detta viktiga arbete. Åtskilliga av de frågor som tas upp imotionerna ligger väl i linje med den förda politiken. De behöver därför enligtutskottets uppfattning inte föranleda någon åtgärd. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna A211 (fp), A252 (m), och A423 (m) i nu aktuelladelar. I det föregående har utskottet tagit ställning till vadsom anförts i propositionen om personal vid arbetsmarknadsverket. Utskottettillstyrker även vad som i övrigt anförts under anslaget. Till anslagetArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader föreslås för nästa budgetår , varav 1 478,3 milj. kr. för de sammanlagda lönekostnaderna. Avlönemedlen bör enligt propositionen 5 milj. kr. avsättas för tillfålligaförstärkningar av arbetsförmedlingen, medel som bör få utnyttjas först eftersärskilt beslut av regeringen. Som en konsekvens av de olika motionsförslagen beträffandeantalet tjänster inom arbetsmarknadsverket föreslås i motionerna A271 (m) ochA283 (c) ett med 30 milj. kr. resp. 150 milj. kr. reducerat belopp samt imotion A287 (vpk) ett med 30 milj. kr. ökat belopp när det gällermedelsanvisningen i denna del. Utskottet tillstyrker vad som anförts i propositionen beträffandeanvisning av medel till det här aktuella anslaget. De i sammanhanget upptagnamotionerna avstyrks i motsvarande delar. Slutligen tillstyrker utskottet att AMS liksom tidigarebemyndigas avskriva vissa lånefordringar inom verket. Dessutom tillstyrkerutskottet godkännande av vad som förordats i fråga om arbetsgivares rätt tillstöd som inte har rekvirerats . 1988/89 Utgift 130 688 000 1989/90 Anslag 233 601 0001990/91 565 000