bet · GD01UU7 · 1989-12-31 00:00:00 — Med har också två s.k. 1989/90:UU7rundabordsseminarier mellan svenska och sovjetiska ekonomer hållits, bl.a. isyfte att förmedla erfarenheter av svensk samhällsekonomi och socialpolitik.Inom har också åtgärder vidtagits för att förbättrabetingelserna för handeln med vårt sovjetiska närområde. har,delvis med statlig finansiering, bedrivit viss seminarieverksamhet av allmänekonomisk karaktär i . Beträffande möjligheten till svenska krediter varierarsituationen mellan de östeuropeiska länderna. Krediter till kan på grundav den polska skuldsituationen inte garanteras av EKN, varförnya medel- och långfristiga krediter i praktiken ej beviljas av bankerna.Sverige har deltagit i konsolidering av den polska skulden inom ramen för demultilaterala överenskommelserna som utarbetats inom . MedSovjetunionen finns ett avtal om en speciell svensk ramkredit som gör detmöjligt att uppta lån i annan valuta än kronor. I övrigt gäller att EKNbeviljar garantier för krediter till samtliga östeuropeiska länder utom . Vid sidan av dessa statliga insatser på skilda områden harmånga folkrörelser i och andra frivilliga organisationer visat ettstort engagemang för olika insatser i , i första hand i ochPolen. Med hänvisning till de allmänna intressen sominledningsvis berörts understryker utskottet att har anledning attmålmedvetet bredda sina kontakter och samarbetet som helhet med Östeuropaockså utöver miljövårdsområdet. Hänsyn far naturligtvis tas til! att det föreligger mycketstora skillnader mellan de östeuropeiska länderna. Reformländerna utgörs än sålänge främst av , , , och . Dekrafter som är i rörelse är emellertid så starka att det är motiverat att talaom en gemensam förändringsprocess, vilken pekar mot att själva begreppetÖsteuropa kan komma att förlora sin traditionella betydelse. Intresset av ökade kontakter gäller såväl handel,kommersiellt och tekniskt-vetenskapligt samarbete som kulturellt utbyte. Detsom på dessa områden förekommer motsvarar enligt utskottets mening intepå något sätt vad som borde vara den verkliga potentialen. En målmedvetensatsning på att utveckla samarbetet, vilken också tar hänsyn till intresset attstödja den demokratiseringsprocess som pågår och till det svåra ekonomiska lägesom råder, måste enligt utskottets mening åtminstone under ett övergångsskedeinnehålla förmånliga villkor. När det gäller förslagen i motionerna om ökade statligainsatser för det svenska samarbetet konstaterar utskottet att innan effekterna av djupgående och strukturella reformer slagit igenom, har de östeurope iska ekonomierna begränsad förmåga att effektivt tillgodogöra sig stora externa kapitaltillskott genom krediter. På kort sikt gäller behoven i första hand snarare kunskapsöverföring och rådgivning i form av teknisk, ekonomisk och administrativ expertis på speciella områden. Härtillkommer direkta investeringar med aktivt utländskt engagemang 1989/90:UU7som även innebär överföring av ekonomiska och administrativa kunskaper. Ett försök till viss internationell samordning av biståndettill och görs inom den s.k. 24-gruppen, som huvudsakligen bestårav . har deltagit i de tre möten som hållits ochdeltar i det löpande informationsutbytet. Det är enligt utskottets mening vanskligt att sökaetablera något samlat svenskt åtgärdsprogram för med hänsyn till attländerna sinsemellan är så heterogena och de allmänna förutsättningarna såsnabbt skiftande som är fallet. Det är i stället naturligt att insatserna iett inledningsskede är inriktade på enskilda sektorer eller vissa länder ellerenskilda sektorer i vissa länder, liksom även att insatserna finansieras övervarierande huvudtitlar. Om det statliga samarbetet med under längre tidskulle byggas ut med bibehållande av denna ansats, uppkommer emellertid enligtutskottets mening en risk för oöverskådlighet och svårigheter att göra deavvägningar mellan olika behov som begränsade svenska resuser motiverar. Medan frågan om samarbete med och bistånd till Östeuropafortfarande befinner sig i ett inledande skede är det enligt utskottets åsiktdärför angeläget att en metodik och en administrativ ordning utarbetas som gördet möjligt att gradvis expandera det statliga engagemanget på ett sådant sättatt rationella avvägningar mellan länder, sektorer och svenska administrativakanaler blir möjliga. Med hänsyn till intresset att utvidga samarbetet medÖsteuropa på , och till behovet att inledningsvis ge detta samarbetekoncessionella element, är det enligt utskottets mening motiverat att sökautnyttja de erfarenheter som vunnits genom det samlade grepp som tagits påberedningen av samarbetet med . Regeringen bör pröva i vilkenutsträckning dessa erfarenheter låter sig tillämpas på det växande samarbetetmed . Utskottet anser därmed yrkandena 1, 3 och 5 i motion1988/89:U517 och yrkandena 12 och 14 i motion 1988/89:U561 besvarade. I motion 1989/90:U1 (c) framförs ett antal förslag om ökatsamarbete med och ekonomiskt stöd till . I yrkande 3 föreslås att kreditertill skall kunna försäkras i EKN på de villkor som s.k. u-garantierinnebär. 1 yrkande 4 föreslås att bör räknas in bland de länder som fars.k. I anledning av dessa förslag som berör kreditgivningentill konstaterar utskottet att den svenska statens fordringar i uppgår till ca . Härutöver har svenska banker också vissa fordringar på . Med nuvarande betalningsba lanssituation kan inte upprätthålla avtalsenliga betalningar på utlandsskulden. slöt sitt fjärde multilaterala s.k. Paris-klubbsavtal 20 med destatliga kreditorerna . Inom detta samarbete har Sverigeliksom andra långivare slutit ett bilateralt avtal om att senare- 1989/90:UU7 Nya förhandlingar inom tordekomma att bli aktuella, när kommit överens med InternationellaValutafonden om att vidta olika ekonomiska anpassningsåtgärder i utbyte moträtten att utnyttja fondens kreditfaciliteter (ett s.k. stand-by-avtal). I yrkande 3 i motion 1989/90:U1 (c) föreslås villkormotsvarande s.k. u-garantier för exportkrediter till . Utskottetkonstaterar att systemet med u-garantier efter riksdagsbeslut inte längretillämpas av EKN. De garantier som förekommit vid sidan av normalgarantiernahar gällt s.k. s-garantier för vissa särskilt samhällspolitiskt betydelsefullaexportafSrer. Erfarenheterna har dock illustreratsvårigheterna att tillämpa kriterierna för dessa garantier. Utskottet konstaterar att EKN enligt gällande riktlinjer iprincip skall vara självbärande, vilket innebär att premieuttagen skall täckagarantiverksamheten. Den polska skuldsituationen är sådan att nyagarantier med hänsyn till riktlinjerna ej kan beviljas, innan slutitavtal med IMF om anpassningsåtgärder för den polska ekonomin. Utskottetkonstaterar i anslutning härtill att den relaterade frågan ominvesteringsgarantier till prövas av EKN. Sådana kan bliav betydelse med hänsyn till de polska önskemålen om investeringar. Utskottetfinner det angeläget att regeringen och EKN har en beredskap för att snabbtkunna pröva beviljandet av nya kreditgarantier när förutsättningarna ändras. Yrkande 3 i motion 1989/90:U1 avstyrks därmed. I yrkande 4 i samma motion föreslås att skall räknasin bland de länder som kan fa blandade krediter. Med hänvisning till vad somanförts i samband med besvarandet av yrkande 6 i motion 1988/89:U532 tidigare idetta betänkande konstaterar utskottet att någon entydig lista över de ländersom kan få blandade krediter ej fastställts. Utskottet har erfarit att endiskussion pågår inom DAC, och att frågan om uppförandeav och på DAC:s rapporteringslista kan komma upp tilldiskussion. Det är dock osäkert vad resultatet av diskussionen blir, bl.a. medhänsyn till att beslut om förändringar av denna lista endast kan fattas medenhällighet. Den generella frågan om biståndsmedelsutnyttjande förinsatser i bör som utskottet ovan anfört prövas i samband medbehandling av budgetpropositionen. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 4 i motion1989/90:U1. I motion 1989/90:U1 föreslås också i yrkande 5 attregeringen bör upptaförhandlingar med det svenska näringslivet om möjliga insatser i Polenutöver de kortsiktiga kommersiella. I yrkande 6 i samma motion föreslåsatt utbildningsområdet görs till föremål för samarbete mellan näringslivoch stat i och . Utskottet konstaterar att det i vårasanordnades ett svensk-polskt s.k. rundabordsseminarium med deltagande av ekonomer och regeringstjänstemän från båda sidor. Utskottetnoterar det intresse som finns från näringslivets sida för långsiktigtsamarbete med . Regelbundna kontakter mellan svenskt och polskt näringslivförekommer inom ramen för svenskpolska handelskammaren. Genom denna har bl.a.seminarier med långsiktig inriktning arrangerats i , en verksamhet somavses fortsätta även . När det gäller utbildningsområdet är insatser förutseddainom ramen för den beslutade planeringen om 300 milj.kr. Regeringensbeslut omfattar bl.a. insatser för utbildning inom ekonomi, förvaltning ochföretagsledning. Här torde även det svenska näringslivet bli berört. Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena 5 och 6 imotion 1989/90:U1. I yrkande 7 i motion 1989/90:U1 föreslås skyndsammaförhandlingar med den polska regeringen om ett svenskt livsmedelsbistånd tillPolen. Utskottet konstaterar att försörjningssituationen i visserligenbedöms kunna bli besvärlig, särskilt under den kommande vintern, men attomfattande internationella biståndsinsatser för harbeslutats av de länder som på livsmedelsområdet traditionellt utgör de störregivarna. Ett livsmedelsbistånd för mellan 1,5 och är enligtvad utskottet erfarit redan beslutat. På något finns det enligt utskottets åsiktanledning att hysa tillförsikt beträffande den polska livsmedelsförsörjningen.Det finns därför enligt utskottets mening ingen anledning att specielltprioritera livsmedelsbistånd inom ramen för de insatser som från svensk sidakan bli aktuella för . Härtill konstaterar utskottet att den polskajordbruksproduktionen behöver rationaliseras och stimuleras, men att detraditionella målkonflikter som föreligger mellan livsmedelsbistånd och ökadjordbruksproduktion i många också torde göra sig gällande i ett landsom . Utskottet avstyrker därmed yrkande 7 i motion 1989/90:U1. 1. beträffande internationella miljösamarbetet attriksdagen förklarar yrkande 1 i motion 1988/89:U402, yrkande I i motion1988/89:U520 och yrkande 1 i motion 1988/89:U533 besvarade med vad utskottetanfört, 2. beträfiandeden icke konventionsbundna miljörätten attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1988/89:U520 besvarat med vad utskottetanfört, 3. beträffandeanpassning av svensk lagstiftning attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1988/89:U533 besva rat med vad utskottet anfört, 22 4. beträffande miljösamarbete med 1989/90:UU7 att förklarar yrkande 10 i motion 1988/89:U557 och yrkandena1 och 2 i motion 1988/89:Jo710 besvarade med vad utskottet anfört, 5. beträffandemiljö- och katastroffond attriksdagen förklarar motion 1988/89:U203 besvarad med vad utskottet anfört, 6. beträfiandeinternationella miljöfonder attriksdagen avslår yrkande 15 i motion 1988/89:U561, 7. beträffande miljöanslag för teknbkt bbtånd, utbildningoch forskningssamarbete för att minska försurningen av sydöstra ge attriksdagen förklarar motion 1988/89:U610 besvarad med vad utskottet anfört, 8. beträffandekonvertering av fordringar till miljöinsatser attriksdagen förklarar yrkandena 1 och 2 i motion 1988/89:U554 besvarade med vadutskottet anfört, 9. beträffande"skuldbyte" attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1988/89:Jo710 besvarat med vadutskottet anfört, 10. beträffandeeffektuering av skuld att riksdagenavslår yrkande 3 i motion 1988/89:U557, 11. beträffandedirekt miljösamarbete med attriksdagen förklarar yrkande 7 i motion 1988/89:U532 och motion 1988/89:U556besvarade med vad utskottet anfört, 12. beträffandemjuka krediter till attriksdagen förklarar yrkande 6 i motion 1988/89:U532 besvarat med vad utskottetanfört, 13. beträffandemiljösituationen i attriksdagen förklarar yrkande 1 i motion 1988/89:U557 besvarat med vad utskottetanfört, 14. beträffandemiljösamarbete med attriksdagen avslår yrkande 1 i motion 1989/90:U1. 15. beträffandemiljöbbtånd till attriksdagen förklarar yrkande 6 i motion 1988/89:U570 besvarat med vad utskottetanfört, 16. beträffande svenska åtaganden på till attriksdagen avslår yrkande 2 i motion 1989/90:U1, 17. beträffandeinriktningen av miljösamarbetet med attriksdagen förklarar yrkandena 7, 8 och 9 i motion 1988/89:U557 besvarade medvad utskottet anfört, 18. beträffandeSveriges allmänna samarbete med attriksdagen förklarar yrkandena 1, 3 och 5 i motion 1988/89:U517 och yrkandena 12och 14 i motion 1988/89:U56l besvarade med vad utskottet anfört, 19. beträffandeexportkreditgarantier till att riksdagenavslår yrkande 3 i motion 1989/90:U1, 23 20. beträffande blandade krediter tillPolen 1989/90:UU7 att avslåryrkande 4 i motion 1989/90:U1, 21. beträffande näringslivets insatseri att riksdagenavslår yrkandena 5 och 6 i motion 1989/90:U1, 22. beträffande svenskt livsmedebbbtånd till att avslår yrkande 7 i motion 1989/90:U1. Närvarande: (). (), Margarethaaf (), (), (), (),Axel (), (), (), (), (), (vpk), (),(), (), () ochLena (). Liberalisering av restriktioner för export av högteknologiprodukter (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. som börjar med "En central plats" och slutar med"allmänekonomiskt avseende" bort ha följande lydelse: En central plats i de långsiktiga reformerna intaröppnandet av de östeuropeiska ekonomierna för marknadsbaserat samarbete medVäst. Utskottet konstaterar att en fortsatt liberalisering av de restriktionerför exporten av vissa högteknologiprodukter till Öst som fortfarande tillämpasav västländerna också skulle underlätta utveckling, såväl påmiljöområdet som i allmänekonomiskt avseende. Utskottet anser att en sådanutveckling är både önskvärd och logisk i ljuset av den påtagliga avspänning somnu utvecklas mellan supermakterna. Internationella miljöfonder (mom. 6) (), (), BirgittaHambraeus (c), (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Utskottet får" och slutar med "jordbruksutskottetssynpunkter" bort ha följande lydelse: I en reservation till jordbruksutskottets betänkandeI989/90:JoU5 skriver (c), (fp), (vpk) och (mp): "Arbetet för att få till stånd englobal 24 miljösatsningenligt förslaget bör ha högsta prioritet i utrikes- politik,såväl i internationella organ som vid bilaterala kontakter. Vad 1989/90:UU7 utskottetanfört med anledning av motionsyrkandet bör som sin mening geregeringen till känna." Utskottet ansluter sig till reservationen. deb att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Därmed får motion" och slutar med "1988/89:U561avstyrks" bort ha följande lydelse: Därmed tillstyrker utskottet yrkande 15 i motion1988/89:U561. Motion 1988/89:U203 får anses besvarad med vad utskottet anfört. deb att utskottets hemställan imoment 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande internationella miljöfonderatt med bifall till yrkande 15 i motion 1988/89:U561 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. "Skuldbyte" (mom. 9, motiveringen) och (båda c) och BertilMåbrink (vpk) anser att den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar med"Att " och slutar med "bli aktuella" bort haföljande lydelse: Utskottet ser det som viktigt att åtgärder snabbt kommertill stånd för att lätta tunga skuldbörda, och bör aktivt arbetaför detta främst inom ram. Vi bör också själva vara beredda attikläda oss erforderliga ekonomiska åtaganden. Effektuering av skuld (mom. 10) deb att den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "De flesta" och slutar med "1988/89:Jo710 besvarat"bort ha följande lydelse: För att klara att investera i miljöförbättrande åtgärdermåste ekonomiska situation förbättras genom bl.a. avskrivning av landetsskulder. som dessutom kraftigt berörs av miljöutsläppen bör här varaett föregångsland. Utskottet föreslår att skuld på 2,7 miljarderkronor effektueras och tillstyrker därmed yrkande 3 i motion 1988/89:U557. deb att utskottets hemställan imoment 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande effektuering av Polensskuld att med bifall till yrkande 3 i motion 1988/89:U557 ger regeringen till känna att skuld till skalleffektueras. Mjukakrediter till (mom. 12, 1989/90:UU7 motiveringen) och (båda c) anser attden del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "BeträffandeBITS" och slutar med "i budgetpropositionen" bort ha följandelydelse: Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attblandade krediter också skall kunna användas för , i första handBaltikum och . Det är dock tveksamt om detta kan eller bör inräknas ienprocentsmålet för biståndsanslag eller FN:s 0,7-procentsmåI för utbetalningar.Det kan därför bli nödvändigt med en särskild ram för dessa utbetalningar.Regeringen bör återkomma till denna fråga i budgetpropositionen eller i ensärskild proposition tidigast möjligt . Miljösamarbete med (mom. 14) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "1988/89:U570besvarat" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att det bistånd inom en treårig rampå 300 milj.kr. som regeringen tagit initiativ till är fullständigt otillräckligt.Sveriges insatser bör ha en helt annan omfattning. Den inriktning som föreslåsi motion 1989/90:U1 liksom vad som anförs i motion 1988/89:U570 bör kunna varavägledande för hur ett samarbetsprogram mellan och skallutformas. Utskottet finner att en treårig ekonomisk ram på ärrimlig. Härmed bifaller utskottet yrkande 1 i motion 1989/90:U1.Yrkande 6 i motion 1988/89:U570 får anses besvarat. deb att utskottets hemställan imoment 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande miljösamarbete med Polenatt med bifall till yrkande 1 i motion 1989/90:U1 ger regeringen i uppdrag att inleda förhandlingar med om samarbetsprogram på miljöområdet, Svenska åtaganden på till (mom. 16) och (båda c), (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjarmed "framhåller" och på s. 18 slutar med "imotion 1989/90:UI" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck icenter partiets, kommunisternas och avvikande mening till yttrandet från finansutskottet. Det är viktigt att den redan under innevarande budgetår kan göra ekonomiska j åtagandenför att möjliggöra ett samarbetsprogram på miljöområdet av det slag som föreslås i motion 1989/90:U1. En treårig ram på en 1989/90:UU7 miljard kronorär enligt utskottets uppfattning nödvändig för att programmet skall fåeffekt. Om det av planeringsskäl är möjligt bör programmet påbörjas redanunder . Meddet anförda tillstyrker utskottet yrkande 2 i motion 1989/90:U1. delsatt utskottets hemställan i moment 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffande svenskaåtaganden på under en \ att med bifalltill yrkande 2 i motion 1989/90:U1 bemyndigar regeringen att träffa avtal medpolska staten i enlighet med vad utskottet anfört, Blandade krediter till (mom. 20) PärGranstedt och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med "Dengenerella" och slutar med "motion 1989/90:Ur' bort ha följandelydelse: anförde i samband med behandlingen av motion 1988/89:U532 bör dockblandade krediter kunna utgå till bl.a. och även om kostnadernainte kan räknas in i den reguljära biståndsramen. Meddet anförda tillstyrker utskottet yrkande 4 i motion 1989/90:U1. debatt utskottets hemställan i moment 20 bort ha följande lydelse: 20. beträffandeblandade krediter till att med bifalltill yrkande 4 i motion 1989/90:U1 beslutar att skall räknas in bland deländer som kan få blandade krediter, Näringslivets insatser i (mom. 21) PärGranstedt och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 22 som börjar med "När detgäller" och slutar med "i motion 1989/90:Ur' bort ha följandelydelse: Detfinns, som framhålls i motion 1989/90:U1, anledning att ytterligare uppmuntradessa kontakter, inte minst mellan mindre företag. Det kan t.ex. ske inom ramenför det samarbetsprogram på miljöområdet som utskottet tidigare tillstyrkteller med stöd av allmänna exportfrämjande verksamhet. Direktainsatser från svenska myndigheter främst på utbildningsområdet bör också varamöjliga. Härmedbifaller utskottet yrkandena 5 och 6 i motion 1989/90:U1, debatt utskottets hemställan i moment 21 bort ha följande lydelse: 21. beträffandenäringslivets insatser i a) med bifall till yrkande 5 i motion 1989/90:U1 begär att 1989/90:UU7 regeringen tar upp överläggningar med det svenska näringslivet om insatseri utöver de kortsiktigt kommersiella, b) med bifall till yrkande 6 i motion 1989/90:Ul som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Svenskt livsmedelsbistånd till (mom. 22) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 22 som börjarmed "På något längre" och slutar med "motion 1989/90:Ur' bort haföljande lydelse: Utskottet ser det som självklart att också skallvara berett att delta i ett livsmedelsbistånd till . Utskottet tillstyrker därmed yrkande 7 i motion1989/90:U1. deb att utskottets hemställan imoment 22 bort ha följande lydelse: 22. beträffande svenskt livsmedebbbtåndtill att med bifall till yrkande 7 i motion 1989/90:U1beslutar att regeringen skall uppta förhandlingar om livsmedelsbistånd tillPolen. och (båda fp) anför: Det centrala yrkandet i motion 1988/89:Jo710 (fp) behandladesoch avslogs av näringsutskottet och därefter i kammaren. Vibeklagar att någon sakbehandling tillsammans med övriga motioner om stöd tillmiljöprojekt i och andra östeuropeiska länder därmed inte blev möjlig. Vikonstaterar också att de politiska förhållanden som gjorde att miljögrupperoch demokratiska krafter i såg skuldkonvertering av det slag somskisseras i motionen som det kanske enda sättet att få fram resurser förviktiga miljösatsningar nu har förändrats. Det vore dock enligt vår mening felatt av detta skäl utesluta skuldkonverteringar som ett av flera inslag i ettinternationellt arbete för att sanera skuldbörda. Det är mycket angeläget att finna former för ettintensifierat svenskt stöd till såväl som till flera av deandra ändamål som beskrivs i motioner från olika partier. Att anslåmycket stora belopp utan klar finansiering och utan en klar bild av hur medlenkan komma att användas i är dock omöjligt. Vi förutsätter att regeringeni vårens budgetproposition beaktar såväl behovet av fortsatt stöd tillWisla-projektet som andra angelägna miljöprojekt i landet. Användandeav biståndsmedel, däribland 1989/90:UU7 BITS-krediter, för rniljö- och utvecklingssamarbete , och (allam) anför: Då vi anser att hjälpinsatser till förmån förreformprocesserna i är utomordentligt angelägna anser vi att medelfrån biståndsanslaget bör kunna användas för detta ändamål. Vi har dock inget emot att denna fråga behandlas samlatnär budgetpropositionen och motioner från allmänna motionstiden föreligger. Kulturutbyte och kontakter med , och (allam) anför: Vi vill erinra om att när behandlade UD:s budget(1988/89:UU17) föreslog vi ett anslag på 10 milj.kr. för att stimulerakontakter och kulturellt utbyte mellan och de baltiska republikerna. Utvecklingen har visat att det belopp på ca 3 milj.kr. somanslagits är klart otillräckligt. Vi avser att återkomma till denna fråga underallmänna motionstiden. () anför: har lagt förslag om miljösamarbete med ochmiljöinsatser i , bl.a. i , i en rad motioner (1988/89:U533,U556, U557 och U570). Redan i vårt förslag till statsbudget /90 yrkadevi för sådana insatser i , vilket dock avslogs. Det är glädjande att nu även regeringen är beredd tillmiljöinsatser i , men tyvärr räcker de 300 milj.kr. som regeringen villsatsa inte långt. Vi ansluter oss därför till yrkande 2 i centerpartietsmotion 1989/90:U1 om för miljöinsatser i . Vi anseratt också bör göra liknande insatser i . Ett särskilt anslag bör beviljas för dessa ändamål.Pengarna bör inte inräknas i det u-landsbistånd på av BNI som riksdagentidigare beslutat och regeringen beviljat. yttrande 1989/90:FiUly Ökat ekonomiskt stöd till