bet · GD01JoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — 123. beträffandestöd till skuldsatta jordbrukare attriksdagen till Stöd till skuldsatta jordbrukare för /91 anvisarett förslagsanslag på ,, 124. beträffandeanslag till prbreglerande åtgärder attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motion 19S9/90:Jo68 yrkande10 i återstående del och med avslag på motionerna 1989/90:Jo8S yrkandena 15, 16och 26, 19S9/90:Jo207 och 1989/90:Jo274 yrkande 14 till Prbreglerande åtgärderpå jordbrukets område för /91 anvisar ett förslagsanslag på S063 ,, 26(m) 125. att medger att lagring av jordbruksprodukter under budgetåret1990/91 får disponera en rörlig kredit på högst , iriksgäldskontoret, 126. att medger att regeringeneller, efter regeringens bestämmande, statens jordbruksnämnd för ändamål inomjordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen för budgetåret1990/91 får disponera en rörlig kredit på högst . 127. att medger att statens under /91 får dispone ra en rörlig kredit på högst . 128. att till Inköp av livsmedel m.m. förberedskaps lagring för /91 anvisar ett reservationsanslag på . 129. att till Kostnader för beredskapslagringav livs- 1989/90:JoU25 medel m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslag på 130. beträffiande en professur i sydsvenskväxtodling att avslår motion 19S9/90:Jo66, 131. beträffande intensifiering av vbstFoU-arbete att avslår motion 1989/90:Jo80 yrkande 8, 132. beträffande anslaget till Sverigeslantbruksuniversitet att avslår motion 1989/90:Jo93 yrkande 2, 133. beträffande investeringsstöd tillbättre djurmiljö att avslår motion 19S9/90:Jo6S yrkande 22, 134. beträffande stimulansbidrag tilljordbruk i tätort att avslår motion 1989/90:Jo208, 27(mp) - motiv. 135. beträfende utredning om biodlingenatt avslår motion 1989/90:Jo206, 136. beträffande stöd till biodlingen attriksdagen avslår motion 1989/90;Jo2SS, attriksdagen avslår motion 1989/90:Jo202, 138. beträflande stöd till hästavelnm.m. att avslår motion 19S9/90:Jo217, 139. att antar förslaget tilllag om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m., 140. att antar förslaget tilllag om införande av lagen (1990:000) om avgifter på vissa jordbruksprodukterm.m., med den ändringen att 6 § skall omfatta tiden den 1 juli 1991den 30 juni1995, 141. att antar förslaget tilllag om ändring i ädellövskogslagen (1984:119), 142. att antar förslaget tilllag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område, 143. att antar förslaget tilllag om ändring i lagen (1974:1021) om utbetalning av pristillägg på kött, 144. att antar förslaget tilllag om upphävande av två författningar om köttbesiktning, 145. att antar förslaget tilllag om upphävande av kungörelsen (1950:506) med vissa bestämmelser angåendeutförsel av fisk, fiskrom och fiskkonserver, 146. att antar förslaget tilllag om upphävande av två författningar om viss offentlig kontroll av livsmedel, 147. att lämnar utan erinranvad som anförts i propositionen om livsmedelspolitiken, i de delar som ejomfattas av utskottets hemställan ovan. Stockholmden 1989/90:JoU25 Närvarande: (), Hans Gustafeson (s),(), (), (), (), (), (), (), MargaretaWinberg (s), (), (), (), LennartBrunander (c), (vpk), () och (). Den globala livsmedelsförsörjningen (mom. 3) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 43 som börjarmed "När det gäller den" och slutar med "sida"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening saknar propositionen ettrealistiskt internationellt miljöperspektiv, vilket leder till en felaktigslutsats vad gäller försörjningsförmågan. för miljö och utveckling skriver i sinrapport att världens lager av spannmål motsvarar av denårliga konsumtionen. Av delta kontrollerar ca en tredjedel ochi-länderna två tredjedelar. Kommissionen betonar all livsmedelslager äravgörande för att kunna klara bristsituationer. Inriktningen på lång sikt måste vara att ge u-ländernastöd så att de kan bygga upp en egen produktion av livsmedel. Det innebär stödtill primärproduktionen, dvs. jordbruk, men även till lager, distribution m.m.På kort sikt måste även i-länderna hålla lager av viktiga förnödenheter somkan användas vid katastroftillstånd. Händelserna i gör att läget på världsmarknadenär osäkert. har t.ex. stoppat all sin livsmedelsexport och konsumerarnu allt man producerar inom landet. Öststatshandeln med vete sjönk drastisktunder 1988/89, men beräknas vara kvar på ungefår samma nivå /90. 1 börjar miljöförstöringen sätta djupa spår ilivsmedelsförsörjningen. Markförstörelsen är stor genom enormabevattningsföretag vid bomullsodlingar. Stora arealer har försaltats ochförgiftats av tungmetaller. medelvattenstånd har sjunkit med 12meter och är en av de ekologiska katastrofer som blivit kända. Den radioaktiva smittan från kärn- 1989/90:JoU25 kraftsolyckangjorde lika mycket mark obrukbar som hela den svenska Försörjningssituationen i världen försämras. Lagren avlivsmedel minskar . De ligger nu på en nivå som precis räcker förde insatser som kan behövas för katastrofhjälp. Vetelagren minskar främst iexportländerna, medan importländerna ökar sina lager något, av rädsla för ökadepriser. Detta kan vara en anledning till att lagerminskningen är procentuellt störrei exportländerna än globalt sett. En hållbar livsmedelspolitik kan inte enbart grundas pånationalekonomiska överväganden utan måste främst ta hänsyn till jordensavkastningsförmåga och människornas behov. Över hälften av mänsklighetens födabaseras på spannmål. har världens åkerareal minskat . Sedan1986 har skördarna sjunkit. År 1989räckte de bara . På kort sikt kan man med ledning av dessa data draslutsatsen att många länder av skiftande anledningar kommer att tvingas tillimport. På är läget ännu mer alarmerande. Många områden som i daganvänds till produktion av livsmedel kan komma att helt slås ut. FAO bedömerförsörjningsläget som ytterst allvarligt och har uppmanatvärldens regeringar att öka spannmålsproduktionen. för miljö och utveckling har å sin sidauppmanat världens länder att utarbeta aktionsplaner för att leva upp till deav FN antagna ambitionerna. Det ansedda forskningsinstitutet konstaterar i sin senaste årsredovisning, State of the World 1990,att svälten åter bankar på dörren. Vi står inför nya problemkomplex, säger man,och föreslår helhetstänkande och långsiktiga strategier för att få världenslivsmedelsförsörjning under kontroll. Utskottet anser att det är viktigt att betona de storamiljöproblem som hotar livsmedelsförsörjningen både globalt och i vår närmasteomgivning. Utskottet avvisar därför regeringens produktionsmål för jordbruketoch bifaller förslaget i motion Jo77 att skall utarbeta ett programför hur man kan bidra till en uthållig utveckling, i enlighet med FNsambitioner. internationella havsföroreningskonferensden uppmanade deltagarländernas regeringar "attsäkerställa att internationella överenskommelser (exempelvis ) till fullo beaktar de miljömässiga konsekvenserna av sådanaöverenskommelser". Utskottet anser att detta måste leda till att densvenska regeringen i de förhandlingar som sker inom hårdare drivermiljökraven. Eventuella överenskommelser får inte leda till att frihandel sättsföre de miljöpolitiska målsättningarna. Det innebär att iförhandlingarna skall betona det som i GATT-överenskommelsen från april 1989benämns som sanitära och fytosanitära regler. Utskottet ansluter sig därför till de i motion Jo77framförda syn punkterna angående den globala livsmedelsförsörjningen och de risker 153 förlivsmedelsproduktionen som är förenade med ekologiska katastro- 1989/90:JoU25 fer ochannan negativ miljöpåverkan. Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffandeden globala livsmedebförsörjningen attriksdagen med anledning av motion 1989/90;Jo77 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Svenskt livsmedelsbistånd m.m. (mom. 4) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 43 som börjarmed "Med det anförda anser" och slutar med "delvistillgodosett" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion Jo79 finns en växande oro inte minstinom inför möjligheterna att kunna möta kraven pålivsmedelsområdet från en växande världsbefolkning under 1990-ta-let ochsenare. Befolkningstillväxten globalt beräknas till cirka en miljard människorper decennium. Hunger och undernäring förorsakar oacceptablaeffekter på liv och hälsa i många delar av världen. Om man tar hänsyn tillbefolkningsutvecklingen och de sannolikt ytterst allvarliga effekterna av enklimatförändring genom växthuseffekten och en ökning av den ultraviolettastrålningen genom skador på ozonskiktet, inser man att den framtidalivsmedelsförsörjningen är utsatt för allvarliga hot. Dessa två miljöproblemmåste ha högsta prioritet när det gäller nationella och internationellaåtgärder. Det kan hända att den över hela världen planeradeövergången från fossila bränslen till förnybar energi inte minst i form avarealberoende växter på kommer i konflikt med världens behov avareal för produktion av föda. Det måste därför ligga i globala ansvar attomställningen av svenskt jordbruk sker på ett sådant sätt att vi kan ställa livsmedel till förfogande om det begärs från Förentanationernas sida. Härvid bör bl.a. förslagen i motionerna U2S2 och Jo98 ominternationella beredskapslager utgöra en grund för det fortsatta agerandet idessa frågor. Detta bör ges regeringen till känna. Härigenom tillgodosesmotionerna Jo79 yrkande 1, Jo98 yrkande 4 och U2S2. Övriga motioner avstyrks iden mån de inte tillgodoses med vad utskottet anfört. deb att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffiandesvenskt livsmedebbbtånd m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Jo79 yrkan de 1, 1989/90:Jo9S yrkande 4 och 1989/90;U2S2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt lämnar motionerna 1989/90:Jo68 yrkande 6 och 1989/90:Jo270 yrkande na 2 och 4 utan vidare åtgärd, 154 Sverigesambitionsnivå i GATT-förhandlingarna i989/90:JoU25 (mom. 7) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjarmed "Enligt vad" och slutar med "sida" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att i GATT-förhandlingarna måstesatsa på en radikal profil vad gäller miljöhänsyn och hushållning med naturresurser. deb att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande ambitionsnivå iGATT-förhandlingarna att med anledning av motion 19S9/90:Jo80 yrkande28 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Grunddragen i en ny livsmedelspolitik (mom. 10) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 52börjar med "1 enlighet" och slutar med "yrkande 20" bortha följande lydelse: Utskottet delar den syn på beredskapsmålet som redovisasav moderata samlingspartiet i motion JoSS yrkande 20. Detta mål bör inordnasunder de generella målsättningarna för försvarsberedskapen. Som motionärernaanför spelar jordbruksnäringen en viktig roll från bered- skapssynpunkt. Jordbruksnäringen måste säkerställa livsmedelsförsörjningeni fred men även i kris- och beredskapssituationer. Den inhemskalivsmedelsproduktionen bör under fredstid inriktas på en produktion som skaparförutsättningar för försörjningstrygghet också under kris- ochkrigssituationer, genom att lager av främst insatsvaror men även livsmedel byggs upp. De beredskapsplanläggande myndigheterna måste bevaka attlivsmedelsproduktionen uppfyller de krav som ställs från beredskapssynpunkt.Skulle brister i detta hänseende uppkomma måste särskilda av försvarspolitiskaskäl motiverade åtgärder vidtas. Dessa bör då finansieras överförsvarshuvudtiteln. Vad utskottet anfört bör ge regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande grunddragen i en nylivsmedebpolitik att godkänner vad i propositionen anförts om mål ochmedel för livsmedelspolitiken med undantag av beredskapsmålet samt medanledning av motion 19S9/90;Jo8S yrkande 20 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt avslår motionerna 1989/90:Jo68 yrkandena 1-3,19S9/90:Jo77 yrkandena 3 samt 6 i motsvarande del, 1989/90:JoS0 yrkandena 2, 3och 5, 1989/90:Jo246 yrkandena 13 samt 4 i motsvarande del och 6-9,1989/90:Jo270 yrkande 1 samt 1989/90:Jo274 yrkandena 3 och 4, 5.Grunddragen i en ny livsmedelspolitik (mom. 10) i989/90:JoU25 och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjarmed "Som framgår" och på s. 53 slutar med "69" bort haföljande lydelse: Som framgår av vad utskottet anfört ovan har kraven på enreformering av livsmedelspolitiken blivit allt starkare. Stor enighetföreligger om det nödvändiga i en successiv avreglering av jordbruket i sammatakt som i omvärlden, I enlighet härmed bör en utgångspunkt förlivsmedelspolitiken vara att produktionen i princip skall vara underkastadsamma villkor som andra näringar. Enligt utskottet finns det dock anledning attsätta upp speciella långsiktiga mål för jordbrukspolitiken. Jordbruket är en biologisk näring som mer styrs avnaturens gränser än av marknaden. Produktion av spannmål eller potatis kan intejämställas med produktion av bilar eller muttrar. Den biologiska produktionenställer speciella krav på producenten och på långsiktighet i de politiskabesluten. Propositionens mål är ur denna synpunkt alltför vaga och svaga. Det bör särskilt framhållas att övergången från nuvarandesystem till ett mer marknadsinriktat system skall ske under socialt acceptablaformer. Samhället skall därför ta ett betydande ansvar för övergången. Dessafrågor behandlas närmare i det följande under avsnittet om övergångsåtgärder,innefattande olika stimulans- och stödåtgärder. Som framgår av denna del avbetänkandet föreslår utskottet vissa ändringar av regeringens förslag om stöd-och stimulansåtgärder . Utskottet delar jordbruksministerns bedömning attlivsmedelspolitiken skall stå i överensstämmelse med de allmännamålsättningarna om en god hushållning med samhällets totala resurser. Härvidlaghänvisar utskottet till vad som anförts i det följande om miljömålet. Jordbruket skall vara långsiktigt, uthålligt och ha enproduktionsförmåga så att insatta resurser ger hög avkastning. Jordbruketskall dessutom vara både miljövänligt och effektivt. Miljösituationen i världen försämras ständigt. Försurning,förgiftning och klimatförändringar kan snabbt leda till att ekosystemets produktionsförmågainte kan upprätthållas. Det finns redan tecken på att sämre skörderesultat kanha ett samband med detta förhållande. Det är med anledning av detta angeläget att väl vårda denresurs som jordbruksmarken utgör. Det gäller naturligtvis även i . Medhänsyn till en förändrad miljö- och naturresurssituation kan enligt utskottetsuppfattning en försörjningskris uppstå: Beredskapshänsyn är sannolikt änmer motiverade av dessa skäl än av rent militära hot. beslut formulerades målet "att trygga vårlivsmedelsför sörjning såväl i fred som under avspärrning och krig". 1 försvarspolitiska beslut utgick man från att en konflikt varar . Med det som utgångspunkt sänktes målsättningen inom 156 Senareinternationella konflikter har visat att konfliktsituationer kan 1989/90:JoU25 Förstörelsekraften i moderna krig gör att man måste räknamed ett längre efterkrigsskede med stora försörjningsproblem. Livsmedel äravgörande för att klara en krissituation , och den geografiskafördelningen av livsmedelsproduktionen är särskilt viktig. Utskottet anser attall brukningsvärd åker måste bevaras och vill i detta sammanhang särskiltframhålla att det krävs en speciell planering av storstädernaslivsmedelsförsörjning vid en krissituation. Som anförts i propositionen bör livsmedlen uppfyllalivsmedelslagstiftningens hygien- och redlighetskrav. börlivsmedelspolitiken bidra till en väl sammansatt kost och därmed till enbättre folkhäba. Innebörden av detta utvecklas närmare på s. 124 f i propositionen.Kosten är en av de viktigaste faktorerna av betydelse för folkhälsan. Enfolkhälsogrupp tillsattes av regeringen . Utskottet anser att ettfolkhälsomål bör formuleras som ett delmål i konsumentmålet. Därigenom skulledet bli lättare att utforma livsmedelskriterier och även se omlivsmedelsproduktionen motsvarar de krav samhället ställer på kosten. Utskottet vill betona att konsumenterna skall ges godamöjligheter att välja mellan livsmedel av olika slag, där skillnaderna kan avseexempelvis smak, ursprung, produktionssätt eller förädlingsgrad. I dettasammanhang vill utskottet poängtera att vi inte kan accepteraproduktionsmetoder som är oetiska eller direkt skadliga för konsumenterna baraför att ge valfrihet. Livsmedel som producerats på ett i förbjudet sättskall ej få importeras. Svenska livsmedel håller en hög kvalitet i eninternationell jämförelse. Det beror bl.a. på att har klimatiskaförutsättningar för produktion med mindre användning av kemiskabekämpningsmedel än många andra länder. har dessutom längre gåenderestriktioner vad gäller användningen av kemiska bekämpningsmedel, medicintill djur m.m. än många länder som vi importerar från. Utskottet anser att konsumenterna skall garanteraslivsmedel av hög kvalitet till rimliga priser. Råvarukostnaderna svarar för enliten del av livsmedlets slutpris. Därför spelar bondens arbetsersättning litenroll för det pris som konsumenten möter. 1 såväl förädlings- som grossistledenfinns en betydande koncentration och i detaljhandelsledet en överetablering.Livsmedelshandeln domineras av tre stora block. Dessa förhållanden kanmedverka till att priserna har stigit mer på livsmedelsområdet än på andraområden. Utskottet vill därför betona vikten av att en översyn görs av vilkeninverkan senare led i livsmedelskedjan har på priset. Utskottet vill i detta sammanhang peka på den positivainverkan som en sänkt matmoms skulle ha på livsmedelspriserna. Ett väl fungerande jordbruk är en grundförutsättning fören levande landsbygd och ett öppet landskap. En målmedveten strävan måste vara att utveckla landsbygden som livsmiljö. En levande landsbygd med ett vitalt och differentierat näringsliv samt en fungerande service har stor 157 betydelseför såväl landsbygdsboende som andra. Landsbygden är en 1989/90:JoU25 resurs ochhar kvaliteter som måste tas till vara och utvecklas till gagn för helaSveriges befolkning. I samband med en omställning av det svenska jordbruketkrävs insatser för att bibehålla sysselsättningen inom företaget och i bygden.Utskottet vill betona att det krävs en utveckling av befintliga företag utanförde areella näringarna. Ökad själwerksamhet i skogsbruket är denverksamhet som då ligger närmast till hands. En utförsäljning av domänverkets,bolagens, kyrkans och kommunernas skogar skulle enligt utskottets meningtillföra det aktiva jord- och skogsbruket värdefull sysselsättning.Småindustrier, hantverk, hemslöjd, turism m.m. är exempel på verksamheter somvid sidan av jordbruket kan utgöra viktiga delar i landsbygdens näringsliv. För jordbruket är det också viktigt att regionerna ärlivskraftiga. Ett jordbruksföretag klarar sig inte utan service som post, bank,sjukvård, barnomsorg, skola m.m. För att jordbruket skall kunna drivas på etteffektivt sätt i hela landet krävs att regionalpolitiken utformas så attlandsbygden har en möjlighet att utvecklas. Utskottet anser att olika regionalpolitiska insatser måstesamordnas. Det skulle därför vara lämpligt om det regionalpolitiska stödet tilljordbruket utgick från en samlad regionalpolitik i stället för att vara en delav jordbrukspolitiken. Det skulle då jämställas med stödet till annan industrioch näringsliv. Utskottet anser att ett särskilt inkomstmål börpreciseras. Det är nödvändigt med anledning av vad som tidigare anförts omjordbruket som en biologisk produktion. Inkomstmålet bör formuleras så attlantbruket får en rimlig företagsekonomisk lönsamhet. Det innebär attjordbrukaren vid normal effektivitet har rätt att kräva såväl långsiktigförräntning på investerat kapital som en ersättning för utfört arbete. Underöverskådlig tid kommer att ha ett gränsskydd som är avgörande för detsvenska priset. Volymen av jordbruksproduktionen påverkas inte endast avpriset, utan även av biologiska faktorer. Det bör också i fortsättningen finnasett politiskt mål för lantbrukets inkomster. Utifrån detta kan gränsskyddetsnivå diskuteras. deb att utskottets hemställan under10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande grunddragen i en nylivsmedebpolitik att med anledning av motionerna 1989/90;Jo77 yrkandena3 och 6 i motsvarande del samt 1989/90:Jo246 yrkandena 1 3, 4 i motsvarandedel och 69 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ommål och medel för livsmedelspolitiken samt avslår motionerna 1989/90:Jo6S yrkandena1-3, 1989/90:Jo80 yrkandena 2, 3 och 5, 19S9/90:Jo85 yrkande 20, 1989/90:Jo270yrkande 1 och 1989/90:Jo274 yrkandena 3 och 4, 6.Grunddragen i en ny livsmedelspolitik (mom. 10) l989/90:JoU25 (vpk) anser deb att de delar av utskottets yttrande som på s. 50börjar med "Som framgår" och på s. 51 slutar med "ommiljömålet", som på s. 52 börjar med "I enlighet" och på s. 53slutar med "69" resp. på s. 53 börjar med "Vidareavstyrks" och slutar med "följande avsnitt" bort ha följandelydelse: Utskottet delar den syn på grunddragen ilivsmedelspolitiken som redovisas i motioner Jo6S yrkandena 1 3 och Jo270 yrkande 1. Som motionärerna framhåller måste vi hushålla medvärldens tillgångar, och vi måste basera en mycket större andel av vårproduktion på ett uthålligt jord- och skogsbruk. i det perspektivet är detsvenska jordbruket en resurs som vi inte har råd att avvara. Jordbruket är entillgång och måste utvecklas inte avvecklas. Det råder en bred samsyn om att jordbruket behöveren avreglering. En sådan avreglering kan dock inte innebära att samhällsansvaretför näringen upphör. Det finns ett samhälleligt ansvar för att människorgaranteras tillräckligt med föda av god kvalitet till rimliga kostnader. Det ärockså ett samhälleligt ansvar att bevaka kommande generationers intressen samtmiljöintressen . Det anförda leder fram till en formulering av målen förjordbrukspolitiken enligt följande: Att utnyttja landets naturliga förutsättningar för enlångsiktigt hållbar jordbruksproduktion, regionalt väl fördelad, så att vi tillkommande generationer lämnar i arv minst lika goda förutsättningar för fortsattproduktion som vi själva fått i arv. Att först och främst producera livsmedel av god kvalitet,med hänsyn till miljö, djuretik och behov av variation, i tillräckligomfattning för att trygga landets livsmedelsförsörjning. Att därutöver producera biobränslen och industrigrödor föratt bidra till ett samhälle med bättre ekologisk anpassning än dagens. Att i det internationella perspektivet verka för atttredje världens länder kan bygga upp sin egen livsmedelsproduktion, samt attverka för att krav på importerade och inhemskt producerade livsmedel kan sättaslika. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo68 ochJo270 i berörda delar bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande grunddragen i en nylivsmedebpolitik att med anledning av motionerna l9S9/90:Jo68 yrkandena1 3 och 19S9/90:Jo270 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om mål och medel för livsmedelspolitiken samt avslårmotionerna 1989/90:Jo77 yrkandena 3 samt 6 i motsvarande del, 1989/90:JoS0yrkandena 2, 3 och 5, 1989/90:Jo8Syrkande 20, 19S9/90:Jo246 yrkandena 1-3 1989/90:JoU25 samt 4 imotsvarande del och 69 och 1989/90:Jo274 yrkandena 3 och 4, Grunddragen i en ny livsmedelspolitik (mom. 10) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjarmed "Som framgår" och på s. 51 slutar med "om miljömålet"samt den del som på s. 53 börjar med "Vidare avstyrks" och slutar med"och 5" bort ha följande lydelse: Utskottet delar regeringens ståndpunkt att den internaregleringen bör avskaöas. Regeringen har emellertid misslyckats med att läggafram ett förslag till ny livsmedelspolitik som uppfyller miljömålet och bidrartill en bättre hushållning med naturresurser.