bet · GD01SoU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Vissa ändringar i omsorgslagstiftningen m.m. 1989/90 I betänkandet behandlas regeringens proposition1989/90:132 om vissa ändringar i omsorgslagstiftningen m.m. och de motioner somväckts med anledning av propositionen. Utskottettillstyrker propositionens förslag. Utskottets m-ledamöter reserverar sig till förmån förvissa motionsyrkanden om vårdhemmen. Till betänkandet har också fogats enreservation (mp) till förmån för en motion om de ekonomiska konsekvenserna. I proposition 1989/90:132 om vissa ändringar i omsorgslagstiftningenm.m. har regeringen föreslagit att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1985:568) om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m.fl., 2. lagom ändring i skollagen (1985:1100), 3. lag om ändring i lagen (1985:569) om införande avlagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Vidarebereds i propositionen tillfalle att 4. ta del av vad som anförts om kommuns befogenhet etterbjuda omsorger eller särskola åt personer bosatta i annan kommun (avsnitt 7 i propositionen). Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga. 1989/90. 1989/90:So47 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär redovisning för hur reformen skall finansieras. 1989/90:So48 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vårdhemför vuxna psykiskt utvecklingsstörda, 2. att riksdagenbeslutar avslå tillägget till 3 § i lagen (1985:569) om införande av lagen(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl., 3. att beslutar ändra 5 § lag om införande avlagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90:So U 25 Varje landsting skall svara för de särskilda omsorgerna åtpsykiskt utvecklingsstörda som är bosatta inom . I proposition 1984/85:176 med förslag till lag omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. framhölls attutvecklingen går mot att kommunerna får fler uppgifter inom omsorgsverksamheten(s. 23). Omsorgerna är till stor del till sitt innehåll en social service avsådant slag som skulle kunna vara en del av , framhölls det ipropositionen. Den medicinska delen ansågs vara en landstingskommunal uppgiftpå samma sätt som för alla andra medborgare. För att underlätta en övergång avomsorgsverksamheten från landstingskommunerna till kommunerna infördes enbestämmelse i omsorgslagen (1985:568) som gav möjlighet att tillkommun i överlåta en eller flera uppgifter enligt omsorgslagen. Somförutsättning för överlåtelse angavs att och kommunen skulle varaöverens om det samt att regeringen medgav det. En successiv överföringförutsågs, vilket enligt propositionen var att föredra framför en samtidighuvudmannaskapsändring över hela landet. I skollagen (1985:1100) finns en motsvarande bestämmelseom överlåtelse av uppgiften att anordna särskola. En särskild arbetsgrupp inom regerinkansliet haranalyserat de rättsliga förutsättningarna för en ekonomisk reglering vid enöverföring av ansvaret för de särskilda omsorgerna resp. för att anordnasärskola. I arbetsgruppens promemoria (S90/248/H) läggs fram förslag till vissaändringar i omsorgslagen och skollagen. Vidare tas i promemorian upp frågan ommöjligheterna att med stöd av avtal föra över ansvaret för vårdhem för psykisktutvecklingsstörda till kommunerna. I detta avseende föreslås i promemorian enändring i övergångsreglerna till omsorgslagen. Gällandebestämmelser i989/90:SoU25 Lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykbktutvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) innehåller föreskrifter om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Med särskilda omsorger avses sådana samhällsinsatsersom utvecklingsstörda behöver som stöd och hjälp i sin livsföring och som intetillgodoses på annan sätt. De särskilda omsorgerna finns angivna i lagen.Bland dessa nämns rådgivning samt boende i familjehem för barn och gruppbostadför vuxna. Enligt 12 § omsorgslagen har som tidigare nämntslandstinget getts möjlighet att till kommun i under vissaförutsättningar överlåta en eller flera uppgifter enligt omsorgslagen. Med detöverförda huvudmannaskapet följer rätt för kommunen att uttaxera skattemedelför den övertagna verksamheten. Om ett landsting tillsammans med samtligakommuner inom landstingsområdet kommer överens om att överlåta ansvaret förnågon, flera eller alla de särskilda omsorgerna, kan och kommunernagenom skatteväxling sörja för att kommunerna ges möjlighet att ta det ekonomiskaansvar som följer med det övertagna huvudmannaskapet. Enligt lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568)om särskilda omsorger om psykbkt utvecklingsstörda m.fl. (införandelagen) fårdet övergångsvis finnas även andra omsorger än de i omsorgslagen särskiltuppräknade. Den som vid omsorgslagens ikraftträdande erhöll omsorg i en formsom inte har någon motsvarighet i den nya omsorgslagen har ändå enligt 2 §införandelagen rätt att så länge behovet kvarstår erhålla samma typ av omsorgsom . Vårdhem är en sådan omsorg enligt gamla lagen som inte har någonmotsvarighet i den nya omsorgslagen. Avsikten är emellertid att vårdhem på siktskall avvecklas, och landstingen är enligt 3 § införandelagen skyldiga attplanera för dessa institutioners avskaffande. Enligt 5 § införandelagen fårinte nyintagning i vårdhem för barn och ungdom ske. Nyintagning för vuxna fårske om det finns synnerliga skäl. Beträffande den som bor på vårdhem skallomsorgsnämnden regelbundet och minst en gång pröva om någon boendeformenligt omsorgslagen kan komma i fråga. I in fö rande lagen finns inte någon motsvarighet till 12§ omsorgslagen. Det är alltså inte möjligt att till en kommun överlåtaansvaret för att tillhandahålla en sådan omsorg som vårdhem som landstingetövergångsvis är skyldig att erbjuda enskilda. Någon särskild bestämmelse i omsorgslagen som öppnarmöjlighet för en kommun att på entreprenad, dvs. på uppdrag av och medersättning för, driva viss omsorgsverksamhet åt finns inte. I 1 kap. 4 § skollagen (1985:1100) föreskrivs att det skall finnas särskolaför barn och ungdomar som inte kan gå i och gymnasieskolandärför att de är psykiskt utvecklingsstörda. och delandstingsfria kommunerna är huvudmän för särskolan. 6 kap. 2 §skollagen får ett landsting till en kommun inom 3 överlåtaatt anordna särskola för barn och ungdomar som är bosatta i kommunen,om kommunen medger det och regeringen lämnar sitt 1989/90:SoU25 tillstånd.De ekonomiska förutsättningarna för att en kommun skall kunna övertahuvudmannaskapet för särskolan är desamma som vid ett övertagande avomsorgerna. Enligt 6 kap. 4 § skollagen har kommunen möjlighet att påentreprenad driva särskoleverksamhet åt . I 8 kap. 5 § regeringsformen (RF) anges att föreskrifterom kommunernas och landstingens befogenheter och åligganden skall meddelas ilag. Den kommunala beskattningsrätten regleras i 1 kap. 7 § andra stycket RF.Enligt denna bestämmelse får kommunerna ta ut skatt för skötseln av sinauppgifter. En kommun får således inte ta ut skatt för skötseln av en annankommuns uppgifter. I propositionen föreslås att kommunernas kompetens utvidgasså att de får lämna bidrag till andra kommuner inom samma landstingskommun omdet behövs för att utjämna kostnaderna kommunerna emellan till följd avöverlåtelse av uppgift enligt 12 § omsorgslagen och 6 kap. 2 § skollagen frånlandstingskommunen till samtliga kommuner inom landstingsområdet. Enligt propositionen skall kommunerna själva handhaverkställigheten av ett avtal om mellankommunal kostnadsutjämning. Vidare föreslås att landstingskommunernas kompetensutvidgas så att de får lämna bidrag till kommun inom landstingskommunen tillföljd av överlåtelse av uppgift enligt 12 § omsorgslagen eller 6 kap. 2 §skollagen. I propositionen föreslås att i en ny paragraf iomsorgslagen, 12 a §, klargörs att landstingskommunerna med bibehållande avhuvudmannaskapet får överlåta till en kommun, om kommunen medger det, att hadriftsansvar för verksamhet med särskilda omsorger (entreprenad). En kommun som efter medgivande av regeringen har övertagituppgift enligt omsorgslagen eller uppgiften att anordna särskola har, enligtpropositionen, rätt att erbjuda landstingskommunen eller annan kommun att köpasådana tjänster. I propositionen föreslås att en särskild bestämmelse tasin i införandelagen som gör det möjligt för en landstingskommun att till enkommun överlåta uppgiften att tillhandahålla omsorger vid ett vårdhem. Enkommun, som övertagit ansvaret för att tillhandahålla sådan omsorg skall,enligt propositionen, inom tid som regeringen bestämmer i varje särskilt fall,till ge in en plan för avveckling av vårdhemmet. I motion 1989190:So48 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vårdhem för vuxna psykiskt utvecklingsstörda (yrkande 1), att a riksdagenbeslutar avslå tillägget till 3 § i lagen (1985:569) om införan- de avlagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklings- 1989/90:SoU25 (yrkande 2) samt att beslutar ändra 5 § lag om införande avlagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda i enlighetmed vad som i motionen anförts (yrkande 3). Motionärerna anser att för många psykisktutvecklingsstörda har utflyttningen från vårdhemmen till eget boende inneburitnågot mycket positivt. För andra som har tillbringat av sina liv påvårdhem har utflyttningen däremot betytt en ytterligare markering av denisolering som enligt motionärerna sägs vara skälet för att vårdhemmen skallläggas ner. Motionärerna anser det viktigt att vårdhemmen finns kvar för vuxnapsykiskt utvecklingsstörda som ett komplement till eget boende och gruppboende.I motionen föreslås därför att lagtextens formulering "synnerligaskäl" som är ett villkor för nyintagning av vuxna psykisktutvecklingsstörda ändras till det mindre restriktiva "särskildaskäl". Motionärerna avvisar också den föreslagna lagändringen om kravetpå en aweckiingsplan för vårdhemmen i de fall kommunen har övertagituppgiften att tillhandahålla omsorger vid vårdhem. I 3 § införandelagen föreskrivs att landstingen skallplanera för en avveckling av vårdhemmen. Av samma bestämmelse följer att omsorgalltjämt får tillhandahållas vid vårdhemmen intill dess de är avvecklade.Enligt 5 § får nyintagning i vårdhem för barn och ungdom inte ske. Nyintagningför vuxna får enligt samma bestämmelse ske om det finns synnerliga skäl. I propositionen föreslås att en särskild bestämmelse tasin i införandelagen som gör det möjligt för en landstingskommun att till enkommun överlåta uppgiften att tillhandahålla omsorger vid ett vårdhem. Vidareföreslås att en kommun, som övertagit ansvaret för att tillhandahålla sådanomsorg skall, inom tid som regeringen bestämmer i varje särskilt fall, tillsocialstyrelsen ge in en plan för avveckling av vårdhemmet. Enligt propositionen (s. 24) får det inte råda någontvekan om att det övergripande målet är att vårdhemmen skall avvecklas inomrimlig tid till förmån för gruppbostäder eller andra särskilda omsorger. Takteni vårdhemsawecklingen får, framhålls det i propositionen, inte fördröjas vidett kommunalt övertagande av vårdhemmen. Den föreslagna bestämmelsen omskyldighet för en kommun, som övertar uppgiften att tillhandahålla omsorger vidett vårdhem, att inge en plan för avvecklingen av vårdhemmen börenligt propositionen kunna utgöra ett verkningsfullt medel att påskynda denavveckling av vårdhemmen som är en av grundtankarna bakom omsorgslagen. I betänkandet SoU 1984/85:27 (s. 15) behandlade utskotteten liknande motion (m). Utskottet uttalade följande. Målet för omsorgsverksamheten är normalisering ochintegrering. Att bo på ett vårdhem är som framhålls i propositionen ofta attleva helt utanför det vanliga samhället. Vårdhemmet varken ser ut eller fungerarsom ett hem och de intagna har svårt att delta i samhällets gemenskap. Utskottet delar därför socialministerns uppfattning att vårdhemoch specialsjukhus efter hand bör avvecklas. Då det gäller 1989/90:SoU25 vårdhem för barn bör detta kunna ske skyndsamt. vårdhemmenför vuxna vill utskottet understryka socialministerns ord attutflyttning från vårdhemmen måste ske med varsamhet och med hänsynstagandetill och efter samråd med varje enskild individ. inte bliså att utvecklingsstörda mot sin vilja tvingas flytta från sin invandamiljö till en ny och kanske skrämmande omgivning. Mot bakgrund av utskottets principiella ställningstagandeatt specialsjukhus och vårdhem bör avvecklas anser utskottet det rimligt attdet utnyttjande av befintliga institutioner som övergångsvis måste ske,begränsas så mycket som möjligt. Man bör försöka undvika att ytterligaremänniskor tas in och vänjer sig vid miljön för att senare kanske fåomställningssvårigheter i samband med en utflyttning från institutionen.Utskottet tillstyrker därför propositionens förslag om att nyintagning ispecialsjukhus eller i vårdhem för vuxna får ske endast om det finns synnerligaskäl (5 § promulgationslagen). Utskottet avstyrkte det då aktuella motionsyrkandet. 1 senare betänkanden (SoU 1987/88:20, och 1989/90:SoU13)har utskottet vidhållit denna uppfattning. I dessa betänkanden hänvisadeutskottet också till att fortlöpande följer landstingens planeringoch genomförande av utflyttningen från institutioner både när det gälleromsorgssektorn och psykiatrin. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning i fråga omavvecklingen av vårdhemmen. Utskottet vill dock framhålla att andra vård- ochboendeformer måste byggas ut i tillräcklig utsträckning och att avvecklingenav vårdhemmen inte får ske snabbare än utbyggnaden av platser i andra vård- ochboendeformer medger. Utflyttningen måste också ske med varsamhet och medhänsynstagande till och efter samråd med varje enskild individ. Mot bakgrund avsin uppfattning i fråga om avvecklingen av vårdhemmen tillstyrker utskottetförslaget i propositionen att en kommun som övertar uppgiften atttillhandahålla omsorger vid vårdhem skall ge in en plan tillsocialstyrelsen för avveckling av vårdhemmet. Med det anförda avstyrkerutskottet motion So48 (m) yrkandena 1 och 2. Utskottet finner av samma skäl inte heller anledning atttillstyrka någon ändring av de regler som övergångsvis gäller för intagning avvuxna psykiskt utvecklingsstörda på vårdhem. Utskottet avstyrker motion So48(m) yrkande 3. 1 motion 1989/90:So47 av m.fl. (mp) yrkasatt hos regeringen begär redovisning för hur reformen skallfinansieras. Motionärerna anser att propositionen inte är helt klar närdet gäller hur kommunaliseringen av omsorgsvården, vårdhemmen och särskoleverksamhetenskall finansieras. Enligt motionen skjuter man det ekonomiska problemet framförsig. Ipropositionen föreslås tillägg till 12 § omsorgslagen och 6 kap. 2 § 1989/90:SoU25 skollagen,för att mellankommunal kostnadsutjämning skall bli möjlig, så att kommunernafår rätt att lämna ekonomiska bidrag till varandra. Bestämmelserna är avseddaatt gälla när skatteväxling används, dvs. när samtliga kommuner inomlandstinget omfattas av överlåteben. I propositionen föreslås att kommunernasjälva skall handha verkställigheten av ett avtal om mellankommunalkostnadsutjämning. I och med att en frivillig överenskommelse är enförutsättning för ändrat huvudmannaskap enligt 12 § omsorgslagen eller 6 kap.2 § skollagen föreligger enligt propositionen goda förutsättningar för attkommunerna skall kunna komma överens om en smidig och praktiskt genomförbarverkställighetsmodell för kostnadsutjämningen mellan kommunerna. Vidareframhålls att det enligt finns goda möjligheter atthitta modeller som är genomförbara. Om ett landsting inte träffar avtal med samtliga kommunerinom landstingsområdet, kan systemet med skatteväxling och kostnadsutjämninginte användas. I propositionen föreslås därför att landstingen ges kompetensatt kunna lämna bidrag till kommun inom i de fall överlåtelse skerenligt 12 § omsorgslagen eller 6 kap. 2 § skollagen. Denna möjlighet avses iförsta hand kunna utnyttjas när en eller flera, men inte samtliga, kommunerinom samma landsting träffat avtal med om övertagande avhuvudmannaskapet för en eller flera särskilda omsorger eller för särskolan.Enligt propositionen finns emellertid inga principiella hinder mot attkommunerna skall kunna finansiera övertagandet av omsorgerna och särskolan medbidrag från även i det fall då samtliga kommuner i landstingetövertar omsorgerna eller särskolan. Systemet med skatteväxling med en ekonomiskreglering kommunerna emellan bör emellertid eftersträvas, framhålls det. Denekonomiska lösning som landsting och kommuner kommer överens om vid en kommunaliseringkan enligt propositionen påverka de statliga åtagandena inomskatteutjämningssystemet. Det förutsätts att detta beaktas i annat sammanhangsenare. Utskottet konstaterar att valet av avtalslösning mellanlandstinget och kommunerna har effekter på skatteutjämningen. 1 propositionenförutsätts att dessa frågor tas upp i annat sammanhang . Utskottet haringen erinran häremot och utgår från att kommande förslag till ändringar inomskatteutjämningssystemet inte motverkar strävandena att föra överomsorgsuppgifter från landstingen till kommunerna. Utskottet avstyrker därmedmotion So47 (mp). 1. beträffande 3 § tredje stycket i regeringens lagförslagatt med bifall till propositionen i denna del och med avslag påmotion 1989/90:So48 yrkandena 1 och 2 antar det i propositionen framlagdaförslaget till lydelse av 3 § tredje stycket lag om ändring i lagen (1985:569) om införande av lagen 1989/90:SoU25 (1985:568)om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda 1(m) 2. beträffande 5 § lagen om införande av lagen omsärskilda omsorger om psykbkt utvecklingsstörda m.fl. attriksdagen avslår motion 1989/90:So48 yrkande 3, 1(m) 3. beträffande förslaget till lag om ändring ilagen om införande av lagen om särskilda omsorger om psykbkt utvecklingsstörda m.fl. i övrigt attriksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1985:569) ominförande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställtunder tidigare moment, 4. beträffande ekonombka konsekvenser att avslår motion 1989/90:So47, 2(mp) 5. beträffandeövriga lagförslag attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag om ändringi lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl., 2. lag om ändringi skollagen (1985:1100), 6. att beslutar att vad som anförts ipropositionen om kommuns befogenhet att erbjuda omsorger eller särskola åt personer bosatta i annan kommun inte skall föranleda något uttalande. Närvarande; (), (), StenSvensson (m), (), (), (), PerStenmarck (m), (), Rinaido (), (), (), (fjp), (), GudrunSchyman (vpk), (), () och (). 3 § tredje stycket i regeringens lagförslag m.m. (mom. 1 och 2) , Per Stenmarck och (allam) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "yrkande 3" bortha följande lydelse: För många psykiskt utvecklingsstörda har, enligt utskottetsmening, utflyttningen från vårdhemmen till eget boende inneburit något mycketpositivt. För andra som har tillbringat av sina liv på vårdhem harutflyttningen däremot betytt en ytterligare markering av den isolering som sägsvara skälet för att vårdhemmen skall läggas ner. Utskottet anser att det aldrigär speciellt bra att gå från en ytterlighet till en annan. Ett tydligt exempelpå detta visar erfarenheter från avvecklingen av vårdhemmen för barn. Här finnsinte alternativ till vårdhemmen när avvecklingen sker. Utskottet anser det viktigt att vårdhemmen finns kvar förvuxna psykiskt utvecklingsstörda som ett komplement till eget boende ochgruppboende. Bestämmelsen att nyintagning i vårdhem för vuxna endast får ske omdet finns synnerliga skäl är enligt utskottets mening för restriktiv. Utskottetförordar i stället att intagning skall få ske om särskilda skäl föreligger. Utskottet avvisar också den föreslagna lagändringen omkravet på en aweckiingsplan för vårdhemmen i de fall kommunen harövertagit uppgiften att tillhandahålla omsorger vid vårdhem. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotion So48 (m) yrkandena 1, 2 och 3 ge regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 1 och 2 bort hemställa: 1. beträffande3 § tredje stycket i regeringens lagförslag attriksdagen med anledning av motion 1989/90:So48 yrkandena 1 och 2 och med avslagpå propositionens förslag i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 2. beträffande 5 § lagen om införande av lagen omsärskilda omsorger om psykbkt utvecklingsstörda m.fl. attriksdagen med anledning av motion 1989/90:So48 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Ekonomiska konsekvenser (mom. 4) deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "motion So47(mp)" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är finansieringen av reformeninte klar, vilket är en förutsättning för hela entreprenadtanken ipropositionen. 1 stället skjuter regeringen det ekonomiska problemet framförsig. Denekonomiska situationen inom landstingen kommer, enligt ut- 1989/90:SoU25 skottet,att medföra en strävan mot kommunalisering, vilket kan leda till"klasskillnader" mellan rika och fattiga kommuner. Utskottet befarar att kommunerna för att bringa nerkostnaderna, sannolikt låter ansvaret för den medicinska verksamheten återgå tilllandstinget. Detta får i så fall till följd att vården delas upp igen och atthelhetssynen försvåras. Med anledning av motion So47 (mp) bör hosregeringen begära en redovisning för hur reformen skall finansieras. deb att utskottet under mom. 4 borthemställa; 4. beträffande ekonombka konsekvenser att med anledning avmotion 1989/90:So47 hos regeringen begär en redovisning för hur reformen skallfinansieras. Iproposition 1989/90:132 framlagda lagförslag i989/90:SoU25 Bilaga 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m. fl. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m. fl. dels att 12 § skall ha följande lydelse, dels att deti lagen skall införas en ny paragraf, 12a §, av följande lydelse. Landstingskommunenfår till kommun i landstingskommunen överlåta uppgift enligt denna lag beträffandepsykiskt utvecklingsstörda som är bosatta i kommunen eller vistas där underkortare tid, om landstingskommunen och kommunen har kommit överens om det samtregeringen medger det. Omen sådan överlåtelse sker, skall föreskrifterna i denna lag om landstingskommuni tillämpliga delar gälla för kommunen. Om en överlåtelse enligt första stycket har skettfår landstingskommunen lämna ekonomiskt bidrag till kommunen. Har enöverlåtelse skett till samtliga kommuner i landstingskommunen får kommunernalämna ekonomiska bidrag till varandra, om det behövs för kost nadsutjärnningmellan kommuner na. En landstingskommun får tned bibehållande avhuvudmannaskapet överlåta till en kommun i landstingskommunen all drivaverksamhet med en eller flera särskilda omsorger, om kommunen medger det. Dennalag träder i kraft . 2 Förslagtill 1989/90:SoU25 Lagom ändring i skollagen (1985:1100) ' Härigenom föreskrivs att 6 kap. 2§ skollagen(1985:1100) skall ha följande lydelse. 2§ En landstingskommun får till en kommun som ingåri landstingskommunen överlåta att anordna särskola för barn och ungdomar somär bosatta i kommunen, om kommunen medger det och regeringen lämnar sitttillstånd. Om en överlåtelse enligt första stycket har skettfår landstingskommunen lämna ekonomiskt bidrag till kommunen. Har en överlåtelseskett till samtliga kommuner i lands tingskommunen får kommunerna lämnaekonomiska bidrag till var andra, om det behövs för Icost-nadsutjämning mellankommuner- Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till 1989/90:SoU25 Lag om ändring i lagen (1985:569) om införande av lagen ' (1985:568)om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl.