bet · GD01KU3 · 1989-12-31 00:00:00 — I motion 1988/89:K210 yrkande 9 av m.fl.(fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om JO:s utökade möjlighet till talerätt på det kommunala området. Enligt motionen är det ologiskt och en klar brist att JOmed nuvarande lagstiftning kan fullfölja anmälningar om disciplinansvar på detstatliga men inte på det kommunala området. 1 motionen, vari erinras om atthuvudparten av den offentliga verksamhet som allmänheten kommer i kontakt mednumera sker i regi, understryks att det för den enskilde är av storbetydelse att det ställs lika höga kravpå rättssäkerhet och rättsövervakning på det kommunala 1989/90:KU3 som pådet statliga området. Motionären anser att bör ge regeringen tillkänna att den återkommer till med lagförslag varigenom JO ges samma fullföljdsmöjligheter över disciplinbeslut m.m. på det kommunalaområdet som på det statliga. Enligt gällande ordning kan JO till domstol överklagadisciplinbeslut på det statliga området, självfallet dock under förutsättningatt vederbörande befattningshavare står under JO:s tillsyn. Någon motsvarandetalerätt gäller inte på det oreglerade kommunala området, där det disciplinäraansvaret regleras genom kollektivavtal. Regeringen tillsatte 1986 en utredning kommunalansvarsutredning-en(C 1986:02) med uppdrag att utreda frågan om behovet av åtgärder för attstärka respekten för gränserna för den kommunala kompetensen. Enligt deutfårdade direktiven ingick i uppdraget att analysera behovet av ochförutsättningarna för en eventuell talerätt för JO och JK beträffande frågan omdisciplinansvar, avskedande eller avstängning såvitt gäller kommunernas ochlandstingskommunernas tjänstemän. 1 ärende om en reformering av JO-ämbetetbehandlade utskottet tre motioner (2 fp, 1 c) av samma innebörd som den häraktuella. I utskottsbetänkandet i ärendet (KU 1986/87:2) angav utskottet, somframhöll att det hade samma principiella inställning som redovisats imotionerna till frågan om JO:s talerätt inom det kommunala området, underhänvisning till kommunalansvarsutredningens uppdrag att det var positivt atthithörande frågor skulle utredas. Utskottet ansåg motionerna med det anfördabesvarade. /88 och 1988/riksmöten behandladeutskottet (KU 1987/88:6 resp. 1988/89:KU3) ytterligare motioner (fp) av sammaslag som den nu aktuella. Utskottet ansåg inte att det framkommit något som gavanledning för att frångå sitt tidigare ställningstagande. Utskottet,som hänvisade till kommunalansvarsutredningens arbete, avstyrkte därförmotionerna. Båda gångerna reserverade sig och centerpartietsledamöter i utskottet (2 fp, 2 c) till förmån för motionerna. Vid det senaste tillfallet avgav de moderata ledamöterna i utskottet(3 m) ett särskilt yttrande. Utredningsförslag 1989/90:KU3 har i sitt avgivnabetänkande (SOU 1989:64) Kommunalbot föreslagit att det befintliga sanktionssystemetmot kommunala lagöverträdelser kompletteras med en mot själva kommunerna ochlandstingskommunerna riktad generell ekonomisk påföljd för grovalagöverträdelser och för överträdelser av domstolsbeslut om verkställighetsförbud.Sanktionen kallas för kommunalbot. När det gäller frågan om talerätt för JOoch JK i fråga om kommunala beslut om disciplinansvar föreslås ingen ändring igällande ordning. Enligt utredningen är det en för den kommunala självstyrelseningripande sak att i någon form föra in ett statligt inflytande överdisciplinansvaret i de kommunala förvaltningarna. Utredningen anser att behovetav en sådan förändring bör bedömas mot bakgrund av verkningarna av det förslagom införande av kommunalbot som utredningen lagt fram. Den av motionärerna väckta frågan har behandlats avkommunalansvarsutredningen i dess avgivna betänkande (SOU 1989:84)Kommunalbot. Betänkandet, som bereds i , skallremissbehandlas. Mot angiven bakgrund anser utskottet inte att det finnsanledning för att nu ta ställning till den i motionen upptagnafrågan. Med det anförda får motion 1988/89:K210 yrkande 9 anses besvarad. 23.Åtgärder mot vissa kommunala beslut m.m. I motion 1988/89:K210 yrkande 10 av m.fl.(fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ordning med sanktioner mot kommunala förtroendemän i defall en församling trotsat lagakraftvun-nen dom. I motionen erinras om att förekommit ettantal fall där kommunala församlingar fattat olagliga beslut och trots attdessa efter besvär upphävts senare trotsat överinstanserna. Någon säkermöjlighet att få de kommunala förtroendemännen fållda till ansvar i sådana fallfinns inte. Enligt motionärernas uppfattning är det nödvändigt att undersökavilka möjliga sanktioner som skulle kunna införas i de fall där en kommunalförsamling trotsat lagakraftvunnen dom. Motionärerna, som ifrågasätter om inteden effektivaste lösningen är att tredskande förtroendemän åläggs ettpersonligt ansvar, anser att regeringen bör återkomma till medförslag i frågan. I motion1988/89:K627 av m.fl. (vpk) yrkas att 1989/90:KU3 hos regeringen begär lagförslag som möjliggör att kommuner och landsting sominte fullföljer sina skyldigheter enligt socialtjänstlagen, omsorgslagen ochhälso- och sjukvårdslagen åläggs vitesföreläggande. I motionen hävdas att det förekommer att kommuner ochlandsting inte fullföljer sina lagstadgade skyldigheter enligtvårdlagstiftningen (socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen och lagen omsärskilda omsorger). I motionen pekas på att även för det fall att domstolgivit vårdtagare rätt i tvist mellan vårdtagare och kommun/landsting om vårdeller omsorg kan kommunerna eller landstingen låta bli att rätta till felen.Domstolsutslagen är inte tvingande för huvudmännen och ekonomiska sanktionerförekommer inte. Motionärerna anser att en lagändring måste ske så attkostnaden för att undandra sig sina skyldigheter blir högre än att uppfylladem. Ett sätt att uppnå denna effekt är enligt motionen att domstol gesmöjlighet att utfårda kännbara vitesförelägganden för landsting och kommunerom rättelse inte kommer till stånd. Utskottet behandlade ärende om en reformeringav ett flertal motioner (m resp. fp) av samma slag som ovannämndamotion 1988/89:K210. Utskottet noterade i sitt betänkande KU 1986/87:2 attregeringen tillsatt en utredning kommunalansvarsutredningen (C1986:02) med uppdrag att förutsättninglöst överväga behovet av åtgärder medsyfte att motverka att kommuner och landstingskommuner överskrider gränsernaför den kommunala kompetensen och sätter sig över domstolarnas avgöranden ikommunala besvärsmål. Med hänvisning härtill ansåg utskottet motionerna besvarade.Riksdagen följde utskottet. /behandlade utskottet(1988/89:KU3) ytterligare en motion (fp) av samma innebörd. till att kommunalansvarsutredningens slutbetänkande var att vänta inomkort avstyrktes motionen. ledamöter i utskottet (2 fp) reserveradesig till förmån för motionen. Vidare behandlade socialutskottet /89 årsriksmöte en motion (vpk) med samma innebörd som ovannämnda motion 1988/89:K627.Detta skedde i samband med behandlingen av proposition 1987/88:176 omäldreomsorgen inför 90-talet. (1988/89:SoU6) avstyrkte motionenunder hänvisning bl.a. till att resultatet av kommunalansvarsutredningensutredningsarbete borde avvaktas. En reservation (vpk) avgavs till förmån för motionen. Utredningsförslag 1989/90:KU3 har i sitt avgivnabetänkande (SOU 1989:64) Kommunalbot undersökt om det nuvarande regelsystemetbehöver kompletteras med bestämmelser som motverkar att kommunerna ochlandstingskommunerna överträder gränserna för den kommunala kompetensen ellersätter sig över domstolarnas avgöranden i kommunalbesvärsmål. Utredningen, sominte anser det vara en framkomlig väg att ytterligare kriminaliseralagöverträdelser av kommunala förtroendevalda och kommunalanställda (se bet.s. 121 f.), föreslår i stället ett ekonomiskt sanktionssystem som direkt riktarsig mot kommunen eller landstingskommunen som särskilt rättssubjekt. Enligtförslaget skall således det befintliga sanktionssystemet kompletteras med enmot själva kommunerna och landstingskommunerna riktad generell ekonomiskpåföljd för grova lagöverträdelser och för överträdelser av domstolsbeslut omverkställighetsförbud. Sanktionen kallas för kommunalbot. Beloppet för boten ärlägst . och högst 10 milj. kr. Frågor om kommunalbot föreslås bliprövade av kammarrätt som första instans. JO föreslås få exklusiv rätt att föratalan om kommunalbot. 1 övrigt föreslås inte några ändringar i sanktionssystemetför den kommunala verksamheten. De frågor som tagits upp i motionerna har behandlats avkommunalansvarsutredningen i dess avgivna betänkande (SOU 1989:84)Kommunalbot. Betänkandet, som bereds i , skallremissbehandlas. Utskottet, som kan konstatera att vissa av de förfaranden somtas upp i motion 1988/89:K627 synes kunna angripas med den föreslagna nyasanktionen kommunalbot, anser inte att det mot bakgrund av det pågåendeberedningsarbetet finns anledning för att nu ta ställning till de imotionerna upptagna frågorna. Med det anförda får motionerna 1988/89:K210yrkande 10 och 1988/89:K627 anses besvarade. 1. beträffandedelning av kommuner attriksdagen avslår motion 1988/89:K606 yrkande I, 1(m. fp. c. mp) 2. beträffande stad som benämning på vbsa orter att avslår motion 1988/89;K611, 2(m.fp) 3. beträffande stadsfullmäktige som benämning påkommunfull mäktige att avslår motion 1988/89:K633, 4. beträffande ändrad nämndorganbation (kultur- 1989/90:KU3 nämnden) attriksdagen förklarar motion 1988/89:K444 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört, 4(mp) 5. beträffandedirektvalda kommundebnämnder attriksdagen förklarar motion 1988/89:K606 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört, 5{fp, c, mp) 6. beträffandedet kommunala partbtödet attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:K606 yrkandena 8 och 9 samt1988/89:K632 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträfiiandesnabbare valgenomslag i kommunala styreber attriksdagen förklarar motionerna 1988/89:K606 yrkande 3, 1988/89:K615,1988/89:K623 och 1988/89:K634 besvarade med vad utskottet anfört, 6(m. fp, mp) 8. beträffandelägsta antal ledamöter i kommunfullmäktige att avslår motion1988/89:K607, 9. beträffandeinsyn för samtliga partier i kommunala nämnders arbete m.m. a) förklarar motionerna 1988/89:K601 yrkande 3 och 1988/89:K605 besvarade med vad utskottet anfört, b) avslårmotion 1988/89;K601 yrkandena 1 och 2, 7(vpk, mp) 10. beträffande den fackliga representationen i kommunala nämnder attriksdagen förklarar motionerna 1988/89:K239 yrkande 3, 1988/89:K603 och1988/89:K606 yrkande 6 besvarade med vad utskottet anfört, S(m, fp, c) 9(mp) 11. beträffandeekonombk ersättning till förtroendevalda attriksdagen förklarar motionerna 1988/89:K613 och 1988/89:K814 besvarade med vadutskottet anfört,- 12. beträffandeöppna nämnd- och utskottssammanträden attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K606 yrkande 7, 1988/89:K612 yrkande 1 och1988/89:K619, 10(m. fp, c, mp) 13. beträffandeinsynen i kommunala bolag och stifteber attriksdagen förklarar motion 1988/89:K612 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört, 11(fp, mp) 14. beträffanderådgivande kommunala folkomröstningar attriksdagen avslår motionerna 1988/89:K606 yrkandena 4 och 5 samt 1988/89:K612yrkande 3, 12(m. fp. c. mp) 48 15. beträffandekommunal vårdnadsersättning 1989/90:KU3 att avslår motionerna 1988/89:K609 och 1988/89:K626, 13(m, c, mp) 16. beträffande taxesättning (självkostnädsprincipen) attriksdagen förklarar motion 1988/89:K610 besvarad med vad utskottet anfört, 17. beträffande vidgning av den kommunala kompetensen (ur landsbbtånd) att förklararmotion /89:K604 yrkande 1 besvarad med vad utskottet anfört, 14(m, fp) 15(vpk, mp) 18. beträffandekommunalt vänortsutbyte i vbsa länder att avslår motion 1988/89;K604 yrkaiide 2, 16 (vpk) 19. beträffandeden kommunala kompetensen i näringspolitbka frågor att förklararmotion /89:K620 yrkandena I och 2 besvarad med vad utskottet anfört, 20. beträffandeåtgärder till stöd för kommunernas lednings- och samordningsverksamhet m.m. att förklararmotion /89:K616 besvarad med vad att förklarar motionerna 1988/89:K617 och 1988/89;K620 yrkande 3besvarade med vad utskottet anfört, 22. beträffandeJO:s talerätt på det oreglerade kommunala om rådet att förklararmotion /89:K210 yrkande 9 besvarad med vad utskottet anfört, 17(m, fp. c. mp) 23. beträffandeåtgärder mot vbsa kommunala beslut m.m. att förklararmotionerna /89:K210 yrkande 10 och 1988/89:K627 besvarade med vad utskottetanfört. Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), ()*, ()*, (), Hans Nyhage (m), (), ()*,(), (), ()*, (vpk), Hans Leghammar (mp), () och (). *Ej närvarande vid justeringen. Delning av kommuner (mom. 1) (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (), HansLeghammar (mp) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "motion 1988/89:K606 yrkande1" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att regeringen intagit en alltförrestriktiv hållning i fråga om kommundelningar. Enligt utskottets mening börsom princip gälla att regeringen tillåter en kommundelning som begärs av kommuninvånarnasjälva. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att en sådan åtgärd kan varaett medel att stärka den kommunala demokratin. Vad utskottet här anfört medanledning av motion 1988/89:K606 yrkande I bör ges regeringen till känna. deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse; 1. beträffande delning av kommuner attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K606 yrkande I som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Stad som benämning på vissa orter (mom. 2) (), (), Hans Nyhage (m),() och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "motion l988/89:K6ir' bortha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att införandet av det enhetligabegreppet "kommun" inte innebar hinder för att bruka uttrycket "stad"i andra sammanhang än när det utgör kommunalrättsligt och administrativt begrepp. I praxis har utvecklingen inte heller gått mot en utmönstring av stadsbegreppet utan detta används inofficiellt på många håll, bl.a. som benämning på den centrala tätorten i en förutvarande stadskom mun. Utskottet anser det motiverat att nu genom en lagändring cq införamöjlighet för kommun som så önskar att bruka uttrycket /90:KU3 stad ävensom kommunalrättsligt och administrativt begrepp. Regeringen bör snaraståterkomma till med ett sådant förslag. Vad utskottet här anfört medanledning av motion 1988/89:K611 bör ges regeringen till känna. deb att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffandestad som benämning på vbsa orter attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K611 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Stadsfullmäktige som benämning på kommunfullmäktige (mom. 3) (), (), Hans Nyhage (m),() och (fjp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet avstyrkte" och slutar med "motion1988/89:K633" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening kan det inte anses rimligt att enkommun, som beslutat sig för att använda beteckningen stad som benämning påkommunen, inte får använda beteckningen stadsfullmäktige som benämning påkommunfullmäktige. Utskottet anser därför att kommunallagen bör ändras så attdetta blir möjligt. Intresset av ett enhetligt kommunbegrepp kan inte ansesvara så starkt att det utgör något hinder mot en sådan reform. Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motion 1988/89:K633 bör ges regeringen tillkänna. deb att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 3. beträffande stadsfullmäktige som benämning påkommunfull mäktige attriksdagen med bifall till motion 1988/89:K633 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Ändrad nämndorganisation (kulturnämnden) (mom. 4) Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Utskottet får" och slutar med "anses besvarad" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det vidbedömningen 1989/90;KU3 av byggnadsärenden som medför stora miljöförändringarär angeläget att föreliggande kulturbevarande synpunkter alltid inhämtas. Somframhållits i motionen bör det vara kulturnämnden som därvid skall höras.Utskottet anser att bör uppdra åt regeringen att utreda frågan om attgöra kulturnämnden till obligatorisk nämnd och att därefter återkommatill med förslag i saken. Vad utskottet sålunda anfört med anledningav motion 1988/89:K444 yrkande 1 bör ges regeringen till känna. deb att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4. beträffande ändrad nämndorganbation (kultur nämnden) attriksdagen med anledning av motion 1988/89:K444 yrkande I som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Direktvalda kommundelsnämnder (mom. 5) (), (), YlvaAnnerstedt (fp), Hans Leghammar (mp) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Den fråga" och slutar med "anses besvarad" bort haföljande lydelse: Utskottet delar den i motionen framförda uppfattningen omdet angelägna i att en lagändring genomförs som möjliggör direktvaldakommundelsfullmäktige. Det ingår i och för sig i kommunallagskommitténsuppdrag att överväga denna fråga. Kommitténs direktiv innehåller emellertidinte något ställningstagande i sakfrågan. Enligt utskottets uppfattning bördet genom tilläggsdirektiv klart anges att utredningsarbetet på denna punktskall syfta till en lagstiftning som möjliggör direktvalda kommundelsnämnder.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion 1988/89:K606 yrkande 2 börges regeringen till känna. deb att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffandedirektvalda kommundebnämnder attriksdagen med anledning av motton 1988/89:K606 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Snabbare valgenomslag i kommunala styrelser (mom. 7) (), (), Hans Nyhage (m),(), () och Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjarmed "De frågor" och slutar med "anses besvarade" bort haföljande lydelse; I motionerna har föreslagits en ändrad lagstiftning sommedför 1989/90:KU3 snabbare valgenomslag i kommunala styrelser. Den imotionerna förordade ordningen har tillämpats i Stockholm.Erfarenheterna härav har varit positiva. Det finns enligt utskottets meninginte behov av att ytterligare utreda frågan, som inte behöver samordnas medkommunallagskommitténs arbete. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till ändrad lagstiftning som möjliggör för kommunerna atttillämpa den angivna ordningen. Utskottet biträder alltså motionerna1988/89:K606 yrkande 3, 1988/89:K615, 1988/89:K623 och 1988/89:K634. nu anfört med anledning av motionerna bör ges regeringen till känna. deb att moment 7 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffande snabbare valgenontslag ikommunala styreber att med anledning av motionerna 1988/89:K606 yrkande 3, 1988/89:K615, 1988/89:K623 och 1988/89:K634 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Insyn för samtliga partier i kommunala nämnders arbete m.m. (mom. 9) (vpk) och Hans Leghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjarmed "De frågor" och slutar med "yrkandena 1 och 2" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening bör de i motionerna 1988/89:K601och 1988/89:K605 framförda förslagen beaktas av kommunallagskommittén i varsuppdrag redan ingår att överväga frågan om möjligheterna att ytterligareförbättra de mindre partiernas insyn och arbetsförhållanden i kommunalpolitiken.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna 1988/89:K601 och1988/89:K605 bör ges regeringen till känna. deb att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 9. beträffande insyn för samtliga partier i kommunalanämnders arbete m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:K601 och 1988/89:K605 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Den fackliga representationen i kommunåla nämnder (mom. 10) (), (), (), Hans Nyhage (m), (), () och HugoAndersson (c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med 1989/90:KU3"Utskottet har" och på s. 23 slutar med "anses besvarade"bort ha följande lydelse: Genomlagstiftningen om närvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder harde fackliga organisationerna getts en särställning som från olika synpunkter ärprincipiellt oacceptabel. Enligt utskottets mening går det inte att motiveraatt dessa organisationer skall vara berättigade till representation i nämnderoch styrelser men inte vissa partier invalda i fullmäktige. Lagstiftningen harmedfört en extra ekonomisk belastning för kommunerna och en ökad byråkrati. Sammanfattningsvishar reformen inneburit ett allvarligt ingrepp i den politiska demokratin. Medhänvisning till det anförda förordar utskottet att bestämmelserna ikommunallagen om facklig representation i kommunala nämnder upphävs. Utskottetbiträder alltså motionerna 1988/89:K239 yrkande 3, 1988/89:K603 och1988/89:K606 yrkande 6. debatt moment 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 10. beträffande den fackliga representationen i kommunala nämnder att med bifalltill motionerna 1988/89:K239 yrkande 3, 1988/89:K603 och 1988/89;K606 yrkande 6hos regeringen begär förslag till lagändring av innebörd att den fackligarepresentationen i kommunala nämnder avskaffas. Den fackliga representationen i kommunala nämnder (mom.10) HansLeghammar (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "Utskottethar" och på s. 23 slutar med "anses besvarade" bort ha följandelydelse: Genomlagstiftningen om närvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder harde fackliga organisationerna getts en särställning som från olika synpunkter ärprincipiellt oacceptabel. Enligt utskottets mening går det inte att motiveraatt dessa organisationer skall vara berättigade till representation i nämnderoch styrelser men inte vissa partier invalda i fullmäktige. Med hänvisning tilldet anförda förordar utskottet att bestämmelserna i kommunallagen om fackligrepresentation i kommunala nämnder upphävs. Utskottet biträder alltså motionerna1988/89:K239 yrkande 3, 1988/89:K603 och 1988/89:K606 yrkande 6. deb attmoment 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90;KU3 10. beträffande den fackliga representationen i kommunala nämnder attriksdagen med bifall till motionerna 1988/89:K239 yrkande 3, 1988/89:K603 och1988/89:K606 yrkande 6 hos regeringen begär förslag till lagändring av innebördatt den fackliga representationen i kommunala nämnder avskaffas. Öppna nämnd- och utskottssammanträden (mom. 12) (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (), HansLeghammar (mp) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "och 1988/89:K619" bortha följande lydelse: I motionerna tas upp viktiga offentlighetsfrågor gällandekommunala nämnd- och utskottssammanträden. Utskottet anser det värdefullt atten försöksverksamhet inleds som gör det möjligt för kommun eller nämnd attbesluta om helt eller delvis öppna sammanträden i ärenden som inte rörmyndighetsutövning mot enskilda. En sådan offentlighet skulle öka medborgarnasinsyn i den kommunalpolitiska processen och öka intresset för de beslut somfattas. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna 1988/89:K606yrkande 7, 1988/89:K612 yrkande I och 1988/89:K619 bör ges regeringen tillkänna. deb att moment 12 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 12. beträffande öppna nämnd- ochutskottssammanträden att med anledning av motionerna 1988/89;K606yrkande 7, 1988/89:K612 yrkande 1 och 1988/89:K619 ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Insynen i kommunala bolag och stiftelser (mom. 13) (), () och HansLeghammar (mp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjarmed "Den i" och slutar med "anses besvarad" bort haföljande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att insynen ikommunala bolag och stiftelser måste vidgas.