bet · GD01TU8 · 1989-12-31 00:00:00 — Lag om tillstånd till överlåtelse av skepp, 1989/90 TUS Den s.k. flagglagen upphör atl gälla med utgången avinnevarande år. I belänkandet behandlas en proposition med förslag att lagenskall ersättas med en ny, som till skillnad från den nu gällande inte skallvara tidsbegränsad. Detta innebär att det även framgent skall krävas tillståndtill överlåtelse av svenska regislreringspliktiga skepp eller andelar däri, omskeppet genom överlåtelsen upphör atl vara svenskt. Skepp som används vidutvinning av naturtillgångar på eller under havsbottnen omfattas inte avlagförslaget. Utskottet tillstyrker lagförslaget och avstyrker yrkandeni m-, fp- och c-motioner om avslag på detsamma. M-, fp- och c-ledamöternareserverar sig. Vidare avstyrker utskottet ett yrkande i en m-motion ominförande av ett svenskt internationellt fartygsregister. M-, fp- ochc-ledamöterna reserverar sig även i den frågan. yrkande i en vpk-motion om att den nya lagen ävenskall omfatta skepp, som används vid utvinning av naturtillgångar på eller underhavsbottnen, avstyrks. Detsamma gäller ett annat vpk-yrkande om tidpunkten föransökan om tillstånd till överlåtelse. Mp-ledamoten reserverar sig i delsistnämnda fallet. Vidare avstyrker utskottet ett vpk-yrkande som gällervissa grunder vid prövning av ansökningar om tillstånd till överlåtelse. Regeringen () föreslår iproposition 1989/90:22 om lag om tillstånd till överlåtelse av skepp, m.m. attriksdagen antar inom upprättade förslag till 1. lag omtillstånd till överlåtelse av skepp, 2. lag om ändringi sjöarbetstidslagen (1970:105), 3. lag om ändringi sjömanslagen (1973:282), 4. lagom ändring imönstringslagen (1983:929). Lagförslagen har tagits in som bilaga till dettabetänkande. 1989/90. Ipropositionen föreslås atl det även efter utgången av skall 1989/90:TUJ krävastillstånd till överlåtelse av svenska regislreringspliktiga skepp ellerandelar däri om skeppet genom överlåtelsen upphör att vara svenskt.Enligt förslaget skall en ny lag härom utfårdas och den skall Lagen skall inte omfatta skepp som används vidutvinning av naturtillgångar på eller under havsbottnen. Vid prövning enligt den nya lagen skall huvudvikt läggasvid skeppets betydelse för landets totalförsvar, den flagg som skeppet äravsett att föra och möjligheterna att driva skeppet lönsamt under svensk flagg. I propositionen föreslås också att nuvarande regler omdispens från svensk lagstiftning vid upplåtelse av driften av skepp helt ellerdelvis till utlänning skall finnas kvar oförändrade. Vidare föreslås att enmotsvarande dispensmöjlighet införs I sjöarbetstidslagen (1970:105). 1989/90:T12 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1989/90:22. 1989/90:713 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om lag om tillstånd till överlåtelse avskepp. 1989/90:T14 av och (båda vpk)vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillfredsställande lönsamhet, 2. att ej antar 2 § i förslaget till Lag om tillstånd till överlåtelse av skepp, 3. att riksdagenbeslutar att 3 § i förslaget till Lag om tillstånd till överlåtelse av skeppfår följande lydelse: Tillståndskall sökas av överlåtaren innan överlåtelse sker. 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fackliga organisationers inflytande. 1989/90:T15 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett svenskt internationellt sjöfartsregisteri enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att riksdagenavslår förslaget till Lag om tillstånd till överlåtelse av skepp. 1989/90:T16 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar att sysselsättningsaspekter för svenska sjömän och även miljöaspekterskall vägas in vid prövning enligt lagen om tillstånd för överlåtelse av skepp. 1977 årsflagglag i989/90:tu8 Enligt lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse avfartyg, den s.k. flagglagen, som trädde I kraft , gäller att ettsvenskt registreringspliktigl skepp eller andel däri inte får överlåtas utantillstånd av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, om skeppetgenom överlåtelsen upphör att vara svenskt. Vid prövningen av tillståndsfråganskall särskilt beaktas hur överlåtelsen påverkar effektivitet ochsysselsättning inom sjöfartsnäringen och de ombordan-ställdas förhållanden.Tillstånd skall inte lämnas, om det strider mot väsentligt allmänt intresse attskeppet upphör att vara svenskt. Enligt förordningen (1977:495) om tillstånd tillöverlåtelse av fartyg skall tillståndsfrågan prövas av kommerskollegium isamråd med . Bedöms ärendet ha större principiell betydelse ellerallmän räckvidd skall enligt förordningen kommerskollegium med eget yttrandeunderställa ärendet regeringens prövning. Detsamma gäller om deombordanställdas organisationer har motsatt sig bifall till ansökningen ellerom ärendet gäller fartyg som på visst sätt erhållit statligt stöd. Flagglagen gällde urspirungligen till utgången av juni1978. Giltighetstiden har emellertid förlängts vid flera tillfållen, senasttill utgången av (prop. 1986/87:29, bet. I propositionen framhålls att flagglagen skall ses motbakgrund av att den svenska handelsflottan minskade kraftigtmed avseende både på antal fartyg och antal sysselsatta ombord. Äventonnagemässigl skedde en minskning. Parallellt med denna utveckling börjadesvenska rederier i ökad utsträckning att engagera sig i ägande och drift avfartyg under utländsk flagg. Av motiven till lagen (prop. 1976/77:146) framgår attavsikten inte var att hindra överlåtelse om den svenske redaren inte hade kvarnågot driftsinflytande efter överlåtelsen. Sådana överlåtelser sågs som ettnaturligt inslag i rederiverksamheten och skulle tillåtas. Avsikten medlagstiftningen var att förbjuda överlåtelser där det svenska rederiet ävenefter överlåtelsen hade kvar den ekonomiska och driftsmässiga kontrollen överskeppet. Efter sådana överlåtelser kom fartygen att föra andra nationers flaggoch kunde bemannas med utländsk arbetskraft. Bemanningskostnaderna sjönk dåbetydligt. hade skillnaden med avseende påbemanningskostnaderna för fartyg under svensk flagg och fartyg under vissaandra nationers flagg blivit besvärande för svenska redare. De hade svårt attdriva sina fartyg lönsamt i den internationella konkurrensen. Problemen vardesamma för flertalet s.k. traditionella sjöfartsnationer genom att allt flerandra länder införde regler som möjliggjorde att fartyg under deras flagg kundedrivas billigare med utländsk arbetskraft. 1988 årsriksdagsbeslut om vissa i989/90:TU8 I sitt av godkända betänkande /88:8(rskr. 107) framhöll utskottet att den svenska handelsflottan hade minskatkraftigt och att minskningen fortsatte. Utvecklingen var enligtutskottet ägnad atl inge allvarlig oro i fråga om möjligheterna att behålla ensvensk handelsflotta till tryggande av landets transporiför-sörjning ikrissituationer. Regeringen borde därför skyndsamt förelägga ensjöfartspolitisk proposition med förslag till långsiktiga åtgärder som skullegöra det möjligt att bibehålla en svensk handelsflotta av rimlig omfattning.Sjöfartsnäringen är betonade utskottet väsentlig inte bara frånberedskapssynpunkt. Den bidrar också till att stärka bytesbalans.Sysselsättningsaspekterna berör vidare inte endast de ombordanställda utanockså andra sjöfartsanknutna verksamheter än själva fartygsdriften. På grundval av förslag i proposition 1987/88:129 beslutaderiksdagen (bet. 337) att införa ett särskiltstatsbidrag till svenska rederier på . per helårsanslälld sysselsattpå svenskt handelsfartyg i Ijärrfart. Avsikten med bidraget var att reduceraredarnas kostnad för lagstadgade och avtalsbundna sociala avgifter för deombordanställda med cirka hälften. Kostnaden för staten beräknades till 300milj.kr. för budgetiiret 1988/89. beslutade om ytterligare ettstatsbidrag till svenska rederier (prop. 1988/89:56, bet. TU6, rskr. Deltabidrag skulle motsvara sjömaniKkatten för sjömän sysselsatta på svenskahandelsfartyg i fjärrfart. Statens kostnader för stödet beräknades för år 1989till 250 milj.kr. har för innevarande budgetår anvisat ettförslagsanslag på 550 milj. kr. till Bidrag till svenska rederier (prop.1988/89:100 bil. 8, bet. TU12, rskr. Propositionens förslag till en ny flagglag m.m. Föredragande departementschefen framhåller att riksdagensbeslut om statsbidrag till svenska rederier skall ses mot bakgrund avatt minskningen av den svenska handelsflottan hade fortsatt även efterflagglagens tillkomst. Flagglagen hade fördröjt utvecklingen men inte heltkunnat förhindra fortsatt utflaggning. De av beslutade åtgärderna varavsedda att möjliggöra att en handelsflotta av rimlig omfattning kunde behållasunder svensk flagg. Beredskapsmotivet vägde därvid tungt. Bidragen harbestämts så att kostnaderna för att driva fartyg under svensk flagg med svenskbesättning sänks till en konkurrenskraftig nivå på de marknader där svenskafartyg i huvudsak är verksamma. Det kan ändå inte uteslutas att utflaggningenav svenska fartyg fortsätter, om flagglagen upphävs. Redarnas kostnader för attdriva sina fartyg under vissa andra nationers flagg är nämligen fortfarande trots bidragen i många fall lägre än för att driva dem Departementschefen betonar att det är nödvändigt 1989/90:TU8 att statenmed sitt ansvar för den svenska beredskapen fortfarande förbehåller sig rättentill insyn i och visst inflytande över överlåtelser av svenska fartyg tillutlandet. Han föreslår därför att en ny lag utan tidsbegränsning ersätterflagglagen, då denna upphör att gälla med utgången av innevarande år. Lagförslaget innebär att det även skall krävastillstånd till överlåtelse av ett svenskt registreringspliktigl skepp eller enandel däri om skeppet genom överlåtelsen upphör att vara svenskt (1 §).7illstånd skall dock inte krävas för sådana skepp som används vid utvinning avnaturtillgångar på eller under havsbottnen såsom t.ex. oljeplattformar (2 §).Om tillstånd inte har sökts före överlåtelsen, skall det sökas inom tre månaderfrån det överlåtelsen skedde (3 §). Tillstånd skall också kunna sökas till enframtida överlåtelse. Sådana tillstånd skall gälla somtillståndsmyndigheten bestämmer. Giltighetstiden skall anges i beslutet (7 §). 7lllstånd skall inte lämnas om det strider mot någotväsentligt allmänt intresse att skeppet upphör att vara svenskt (6 §). Vid prövningenav frågor om tillstånd till överlåtelse skall särskilt beaktas skeppetsbetydelse för landets totalförsvar, den flagg som skeppet är avsett att föra,möjligheterna att driva skeppet lönsamt under svensk flagg och andra frånsjöfartspolitisk synpunkt betydelsefulla omständigheter (5 §). I propositionen förordas också att nuvarande regler omdispens från svensk lagstiftning vid upplåtelse av driften av skepp helt ellerdelvis till utlänning skall finnas kvar oförändrade. En motsvarandedispens-möjlighet föreslås bli införd i sjöarbetstidslagen (1970:105). Vissaför-tydliganden föreslås också av bestämmelserna i 59 § sjömanslagen (1973:282)och 4 § mönstringslagen (1983:929). Vidare föreslås att de bestämmelser i dessaparagrafer som inte kräver lagform tas upp I en förordning. 1 Behövs en flagglag? l motion 712 (c) yrkas avslag på propositionen. 1motionerna T13 (fp) och 715 (m) yrkas avslag på förslaget till lag om tilbtåndtill överlåtebe av skepp. I centermotionen anförs bl.a. följande. Det torde stå heltklart att en permanent lagstiftning på detta område medverkar till en ökad byråkrati,som den riskerar att bli verkningslös på grund av alla de undantagsom föreslås i motiveringen. Vidare kan man anta att en permanentning avflagglagen nu skulle motverka de syften som den anges främja. Under senare tidhar nämligen märkts en viss vilja hos rederierna att ta hem fartyg ochåterinsätta dem under svensk flagg. 7vekan inför ett sådant steg är dockbetydande, eftersom fartyget då 1* 1989/90. hamnarunder de ulförsäljningsregler som såväl den gamla som den /90:7U8 Delta försvårar en eventuell framtida handel med fartyget. Handelnmed begagnat tonnage är nämligen i högsta grad internationell till sinkaraktär. En isolerad svensk marknad för begagnat tonnage kan leda tillallvarlig kapitalförstöring. Möjligheterna atl genom myndighetsprövning görabättre ekonomiska prövningar än vad rederiet kan måste anses ringa. Deföreslagna reglerna går också I rakt motsatt riktning mot den avreglering avinternationell handel som annars pågår. Avskaffandet av valutaregleringen ärdet senaste större exemplet på en sådan avreglering. 1 fp-motionen anförs bl.a. följande. hartidigare krävt att flagglagen skall awecklas. Bedömningen kvarstår att dennalag begränsar de svenska rederiernas handlingsfrihet, när det gäller altdisponera tonnaget. Detta innebär nackdelar på en marknad där flexibilitet ochrörlighet är viktiga förutsättningar för framgång. Det finns därför ingenanledning att då flagglagen nu upphör att gälla ersätta denna med en ny. I m-motionen anförs bl.a. följande. Bakgrunden tillflagglagen står att finna i den oförmånliga utvecklingen när det gäller skatteroch löner. Många verksamheter i drabbas av våra kostnadskriser, vårthöga skattetryck och vår dåliga tillväxt, men få andra verksamheter är såkonkurrensutsatta som sjöfarten. Detta har medfört atl svensk sjöfart har fåttmycket svårt att hävda sig I konkurrensen, och intresset är därför stort atträdda den svenska sjöfarten genom att sänka kostnaderna till internationellnivå. I princip finns del bara två sätt att uppnå detta: antingen flyttarrederierna utomlands eller tillåts svensk sjöfart att verka under samma villkorsom den utländska. beslöt att tillfälligi stoppautflyttningen genom införande av flagglagen, som skulle gälla till utgången avår 1978. har den "tillfålliga" lagen förlängts fleragånger i avsaknad av åtgärder för att lösa kostnadsproblemen. Införandet avvissa lättnader och bidrag ändrar inte den bilden. Den socialdemokratiskaregeringen har uppenbarligen inte ens kvar ambitionen att lösakostnadsproblemen, utan försöker i stället reglera bort verkligheten genom attpermanenta flagglagen. Utskottet delar den i motion T12 (c) uttaladeuppfattningen atl del, sedan valutaregleringen numera i allt väsentligtawecklats, saknas anledning att av penning- eller valutapolitiska skäl behållaflagglagen. Däremot talar som departementschefen framhåller beredskapsskälför att det även skall krävas tillstånd till överlåtelse av skeppeller andel däri om skeppet genom överlåtelsen upphör att vara svenskt. Det ipropositionen framlagda förslaget till en ny flagglag synes väl ägnat att liggatill grund för överväganden om den närmare utformningen av de regler som krävs.Med anledning av c-motionen vill utskottet erinra om att den nuvarandeflagglagen enligt uttalandena I motiven inte hindrar överlåtelser av fartygutan bevarat svenskt driftsinflytande. I den proposition som är I frågaframhåller departementschefen att en redare i regel skall vara oförhindrad attöverlåta ett fartyg till en utländsk ägare antingen som ett led i att hanförnyar sin flotta eller om det är nödvändigt för atl strukturera om eller 1989/90:TU8 Utskottet delar denna uppfattning. Med det sagda avstyrker utskottetmotionsyrkandena om avslag på lagförslaget. Vidare avstyrks motionsyrkande! omavslag på propositionen i den del yrkandet avser förslaget till ny flagglag. 2 Ett svenskt internationellt fartygsregister Frågan om införande av ett svenskt internationelltfartygsregister behandlas i motion 715 (m). Vad förespråkarna av ett sådantregister syftar till är att stärka den svenska handelsflottans konkurrenskraftgenom att inom ramen för s.k. lokala avtal göra det möjligt att sänkabemanningskostnaderna. Lokala avtal innebär att utländska besättningar kan anställaspå fartyg på grundval av kollektivavtal som tecknas med de fackligaorganisationerna i sjöfolkets hemländer. Motionärerna framhåller att flertalet av de betydandevästeuropeiska sjöfartsnationerna redan har inrättat eller planerar att inrättainternationella register i syfte atl göra det möjligt för resp. landshandelsflotia att konkurrera på internationellt likvärdiga villkor. Det tordeInte vara möjligt för vårt land betonar moiionärerna all stå vid sidan avdenna utveckling utan risk för att inte bara fartygen försvinner från Sverigeutan också större delen av sjöfartsnäringen. Detta skulle innebäraoöverskådliga konsekvenser för svensk industri och ekonomi. Omfattningen av ochformerna för ett svenskt internationellt fartygsregister bör därför utredasoch förslag föreläggas . Utskottet har vid ett flertaltillfållen behandlat den sålunda aktualiserade frågan. Så skedde senast i det av godkända betänkandet 1988/89:7U12. Utskottetvidhåller sin där uttalade uppfattning att ett svenskt Internationelltfartygsregister skulle kunna innebära att man på svenska fartyg underlåter alltillämpa svenska lagregler på väsentliga områden inte minst detarbetsrättsliga i en utsträckning som synes oförenlig med svenskrättsuppfattning. Motionsyrkandel avstyrks följaktligen. 3 Tidpunkt för ansökan om tillstånd till överlåtelse I motion 714 (vpk) behandlas frågan om tidpunkt föransökan om tillstånd till överlåtelse enligt 3 § i förslaget till ny flagglag.Paragrafen har följande lydelse: "Tillstånd skall sökas av överlåtaren. Omtillstånd inte har sökts före överlåtelsen, skall det sökas inom tre månaderfrån det överlåtelsen skedde." I motionen föreslås följande ändradelydelse: "Tillstånd skall sökas av överlåtaren innan överlåtelsesker." Motionärerna framhåller att lagen måste formuleras så atttillståndsprövning alltid måste ske före en eventuell överlåtelse. Om lagenmedger undantag på grund av att "det anses nödvändigt att snabbt slutaett överlåtelseavtal" rubbas grundprincipen i lagstiftningen. Departementschefen framhåller atl den nuvarande flagglageninte innehåller någon bestämmelse om när tillstånd skall sökas. brukardock tillstånd sökas någon tid före överlåtelsen. det lämpligt att tillstånd söks innan överlåtelseavtalet träffas. kan detemellertid vara nödvändigt att snabbt sluta ett överlåtelseavtal innantillståndsfrågan har hunnit prövas. Tillstånd bör därför kunna sökas även iefterhand. Eftersom en överlåtelse som sker utan tillstånd bör medföra attöverlåtelsen blir ogiltig, bör tiden för ansökan begränsas så att inteäganderättsfrågan hålls svävande lämpligen till tremånader från överlåtelsen. Den i propositionen föreslag-na lydelsen av 3 § synesutskottet väl awägd. Förslaget till ny flagglag tillstyrks följaktligen I dendelen, medan yrkandet i vpk-motionen avstyrks. 4 Tillämpningsområdet för en ny tlagglag I motion TI4 (vpk) behandlas även tillämpningsområdetenligt 2 § i förslaget till ny flagglag. Motionärerna vill att ocksåoljeplattformar o.d. skall omfattas av tillståndskravet. De yrkar därför attriksdagen avslår 2 § I lagförslaget. Huvudregeln enligt 1 § I laiförslaget är atttillståndskravet liksom endast skall gälla registreringspliktiga skeppeller andelar däri. Från huvudregeln görs undantag i 2 § så till vida somtillståndskravet inte avser skepp som används vid utvinning av naturtillgångarpå eller under havsbottnen. Departementschefen framhåller att det inte tordefinnas något behov för statsmakterna av insyn i överlåtelser av fartygregistrerade i andra fartygsregister än skeppsregistret. Andra fartygsregisterär båtregistret enligt lagen (1979:377) om registrering av båtar föryrkesmässig sjöfart m.m. och fritidsbåtsregistret enligt lagen (1987:773) omfritidsbåtsregister. I skeppsregistret fortsätter departementschefen registreras även vissa oljeplattformar och liknande anordningar som till följdav sin konstruktion är att anse som skepp. Inte heller beträffande dessaspeciella skepp finns det något behov av insyn vad gäller överlåtelser tillutlandet. Utskottet delar departementschefens uppfattning ochtillstyrker 2 § i lagförslaget. Härav följer att moiionsyrkandet avstyrks. 5 Grunder för prövning av tillståndsfrågor Den centrala frågan om de grunder som enligt 5 och 6 §§ iförslaget till ny flagglag skall tillämpas vid prövning av tillstånd tillöverlåtelse behandlas i propositionen under avsnittet 2.3 som har rubriken fall skall tillstånd vägras resp. medges? I den del av framställningen som avser överlåtelser medbevarat svenskt driftsinflytande framhåller departementschefen att den nuvarandeDagglagen främst värnar om sysselsättningen för svenska sjömän. Utvecklingenefter denna lags tillkomst visar att antalet svenskflaggade fartyg fortsatt attminska. Sysselsättningen för svenska sjömän och den svenskflaggadehandelsflottans storlek har från beredskapssynpunkt ett Inbördes nära samband.För en god beredskap krävs inte bara svenska fartyg utan också aktiva svenskasjömän att bemanna dem med. Mot bakgrund av att vid ett flertal tillfållen under de 8 senasteåren framhållit beredskapsaspekten då det gällt problemen med en krympande svensk handelsflotta finner departementschefen det 1989/90:TU8 följdriktigtatl lägga tonvikten på beredskapshänsynen vid prövningen av tillståndsfrågan.Tillstånd till överlåtelse av fartyg till utlandet bör inte medges, omöverlåtelsen medför att beredskap allvarligt försämras. Syftet medlagen är således att bibehålla en svensk handelsflotta av rimlig omfattning. Utöver beredskapsaspekten fortsätter departementschefen bör vikt fåstas vid den flagg skeppet skall föra. Liksom skallöverlåtelse till s.k. bekvämlighetsflagg inte tillåtas. Därmed menar hanöverlåtelse till länder som saknar tillfredsställande sjöfärtsadministra-tlon ellereljest inte utövar effektiv jurisdiktion och tillsyn över fartyget ochbesättningens sociala villkor. Länder som inte har en sådan kontroll kan integarantera att alla de internationella konventioner som slutits för att görasjöfarten säker och miljövänlig och för att tillförsäkra sjömännen godaarbetsförhållanden verkligen uppfylls. har naturligtvis inte minst medhänsyn till vår långa kust ett starkt intresse av alt alla fartyg som rör sig ivåra farvatten uppfyller de krav som fastställts internationellt och bör därförhelst inte medverka till överlåtelser som innebär att den bekvämlighetsflaggadeflottan ökar. En överföring till bekvämlighetsflagg bör, liksom enligtnuvarande lagstiftning, endast kunna tillåtas överlåtaren, om han garanteraratt den fortsatta driften sker under förhållanden som är godtagbara utifrånsvenska värderingar och internationella åtaganden när det gällersäkerhet, miljö, social trygghet och fackliga rättigheter för deombordanställda. Med beaktande av den restriktivitet som departementschefensålunda menar skall gälla vid överlåtelse till bekvämlighetsflagg anser han förövriga fäll att tillstånd trots beredskapsaspekten i regel bör meddelas, omfartyget inte kan drivas under svensk flagg med tillfredsställande lönsamhet.Det kan naturligtvis inte uteslutas att vissa svenska fartyg utsätts för eninternationell konkurrens som är hårdare än den som gäller för flertalet andrasvenska fartyg. Detta kan tänkas vara fallet för vissa större oceangående tank-och bulkfartyg. Dessa fartyg bör då i regel få överlåtas även om beredskapenhärigenom försämras. Kravet på vad som skall anses som tillfredsställandelönsamhet får emellertid sättas lågt, i vart fall då det gäller rederier sominte enbart driver fartyg i sådan hård internationell konkurrens. Om redarentrots genomförda rationaliseringar inte kan uppnå en långsiktig lönsamhet iverksamheten, bör detta emellertid kunna vara ett skäl för att medge tillståndtill överlåtelse. 1 lönsamhetskalkylen skall givetvis statligt stöd till bemanningskostnaderm.m. Om svensk beredskap på ett avgörande sätt lider skada genomöverlåtelsen bör del dock vara möjligt att vägra tillstånd även I dessa fall. Frågan om tillstånd till överlåtelser utan bevarat svensktdriftsinflytande har utskottet redan behandlat under avsnittet 1 Behövs enflagglag? I motionT16 (mp) yrkas atl beslutar att syssebätiningsaspek- 1989/90:TU8 ler försvenska sjömän och även miljöaspekter skall vägas in vid prövning enligt lagenom tillstånd till överlåtelse av skepp.