bet · GD01KU30 · 1989-12-31 00:00:00 — Per : Enligt affärspressen inväntarförsvarsindustrin nu en s.k. fredskris. Då kan man väl tänka sig att trycketfrån företagen för att få exportera blir starkare. Har regeringen en beredskapför att möta den sortens metoder som vapenindustrin visat sig kunnaanvända? : Representanter för har varit hos migliksom hos industri- och försvarsministrarna för att redovisasysselsättningssituationen. Jag har givit klart besked om att det inte kan blital om att exportera för exportens skull, utan all export skall ha samband meddet svenska behovet av vapen. Dessutom är vi på det klara med attförsvarsindustrin har för stor kostym, och om man skall göra enstrukturförändring, är det lämpligt att göra den i en sådan sysselsättningssituationsom vi har . : Jag vill först ställa några frågor om detformella sättet att behandla framställningar till UDH. Jag tänker på Ringbergsframställning om att få kontakt med den indiska delegation som kom hit. Hantalade då med och . Sedan fick vi veta att det varkabinettssekreteraren som hade fattat beslutet. Är det vanligt attkabinettssekreteraren fattar sådana beslut? : Jag var som vanligt på resa, men jag har nuinformerat mig i efterhand. Som alltid när man väntar besök gör man uppbakgrundspromemorior. För att uppdatera dem hade man kontakt om hur det lågtill med utredningen. När Ringberg hade framfört sitt önskemål hade man väntsig till kabinettssekreteraren. Jag tycker att ni skall fråga honom vilka somdeltog. Jag tror inte att kabinettssekreteraren har fattat detta beslut,eftersom det var som sedan agerade. Det är bättre att frågadem som var involverade än att jag skall ge besked i andra hand. : Är det vanligt att kabinettssekreterarenfattar beslut åt UDH? : Det gör han inte, men det var inte på UDH:svägnar han fattade beslut. : Sedan lämnades besked till Ringberg avAnna-Greta . Har det hänt förut att det har gått den här vägen, att enframställning görs till UDH och UD beslutar, men sedan lämnar justitieministernbeskedet? : Det är tjänstemän som har försökt skaffamaterial som underlag inför ett besök. Det är ingenting konstigt i det. tycker skall fråga dem som har handlagt ärendet och inte mig, som intevarit med. Jag tycker att de skall få svara på hur det har gått 187 Jaghar inte hela bilden klar för mig. YlvaAnnerstedt: Framställningen hade kommit från Ringberg som 1989/90:KU30 utreddefrågan i förundersökning. och har sagt Bilaga B 6 att manvill gå till botten med affåren. Varför var det då olämpligt att Ringbergskulle ta kontakt med den indiska delegationen? varaintresserad av att få upplysningar eller utbyta informationer med : Återigen: Låt dem svara som har handlagtdetta! : Vi har möjlighet att före utrikesministernsbesök precisera frågeställningarna så att vi kan få svar direkt från UD:shögste företrädare. : Jag har en fråga beträffanderiksrevisionsverket. Två indiska regeringar har gjort framställningar om att fåut hela rapporten. hävdas på svensk sida att man inte skall lämnaut de hemligstämplade delarna. I den paragraf i sekretesslagen som man nuhänvisar till, 8:6, står det att regeringen kan för särskilt fall förordna omundantag från sekretess som har föreskrivits med stöd av första stycket, om manfinner det vara av vikt att uppgiften lämnas. Skall man tolka era besked så, att regeringen läggerstörre vikt vid att skydda handelssekretessen än vid att skydda våra relationertill främmande makt? : Det går inte att arbeta på det sättet. Jaghar sagt att i början var hela rapporten sekretessbelagd, men vi hargjort undantag för att ändå visa öppenhet. Sedan måste man väga olika intressenoch kan inte ställa dem mot varandra. Det gäller att försöka få hela ekvationenatt gå ihop, och det är vad vi försökt göra. Det är inte bara som ärintressent. : Jag förstår att de här övervägandena hargjorts, men skall man dra slutsatsen att det i detta fall var viktigare förregeringen att skydda handelssekretessen än att vårda relationerna tillfrämmande makt? : Vi har inte resonerat på det sättet. Vi harresonerat från utgångspunkten att vi skall ta alla hänsyn som man måste ta iett sådant här komplicerat ärende. : Jag har en fråga som gäller KMI ochuppdraget till . Anser regeringen att KMI saknar kompetensför sin uppgift, eftersom man lade ut uppdraget på ? : när vi diskuterade, om mankunde lägga uppdraget enbart på KMI, hade inte KMI en sådan revisionskompetensoch har det inte heller . Vi har i stället byggt ut KMI för att fåutrikespolitisk och juridisk kompetens. KMI är en annan och betydligt störreorganisation än då. I samråd med KMI fann vi att det skulle vara en fördel attanvända den kompetens som inte minst generaldirektören i RRV har. YlvaAnnerstedt: Hur ofta händer det att regeringen anlitar utomståen- 1989/90:KU30 de för uppdrag som rör KMLs område? : Det vågar jag inte svara på. Det här är juen mycket speciell handläggning och en unik insats av regeringen. Å andra sidansamråder ju KMI ständigt med andra myndigheter. Exempelvis tullen och KMI harmycket samarbete utan att vi för den skull säger att det är fel på KMI. : Jag menar inte att KMI inte samarbetar,men har det hänt förut att regeringen har fattat beslut om att anlita konsulterpå KMLs område? : Jag har inte gjort det. : Då vill jag ställa en fråga till CarlJohan som gäller de uppgifter vi har fått om på vilket sätt du har blivitkontaktad eller inte kontaktad. Du har läst utfrågningen av Ringberg och den promemoriasom har skickat till oss. Man kan väl säga att de handlingarna andasen underdånighet mot höga myndighetspersoner som är ovanlig att finna 1990. Hurförklarar du att vi från i den PM som skickades till KU får enuppgift, men sedan ringer du honom och då lämnar han en annan uppgjft? Är detinte konstigt? : I formuleringarna i brevfinns en glidning som jag tycker är egendomlig: "också per telefon och tillfrågades om han vartillgänglig för besök." sade till mig i går att han intekontaktade mig per telefon, men däremot personer i min närhet min sekreterareoch någon manlig person och frågade om det fanns utrymme i min kalender förett sammanträffande. Då hade de redogjort för min kalender, och där fanns ingetutrymme. Därmed lät de sig nöja. Jag skriver också upp ett citat: "De hade aldrig fåttnågot nej från mig till ett sammanträffande." Utskottet får självt bedömahuruvida dessa besked står i överensstämmelse med brevet. : 1 sägs också att åklagarenhar fått besked om att ett par pärmar hade sammanställts med dokument som skullevara intressanta för förundersökningen men att det inte är fråga om någonförutsättningslös genomgång av alla dokument. Vi har också fått reda på att detmöjligen kan bli aktuellt att ta upp förundersökningen igen om de indiskakontakterna med avslöjar sådant innehåll att det kan finnas anledningför att ta upp den igen. Kommer då UDH eller UD att vara mer öppna och ge störretillgång till dokument än de som sammanställts i ett par pärmar av tjänstemänpå UD? : Det får vi ta ställning till då. Det ärsvårt att svara på detta . Vi måste tala med jurister, och så får vi reda utvad som behövs i det sammanhanget. Vi har aldrig awisat att ställa upp. Bo Hammar:Jag vill bara ställa en fråga med anledning av ett svar 1989/90:KU30 som AnitaGradin gav till Per . sade att Bilaga B 6 visst stårdet i den öppna att pengar hade gått till , så det var depå det klara med. Det är riktigt att det står att betydande belopp hadebetalats ut, men läser man den öppna delen av rapporten framgår att detta måstesyfta på de . som gick till i ,sammanlagt 6 milj. kr. Detta står i den öppna rapporten, och därför kändeindierna till detta, säger . Men säger indierna att de nu vetmera. påstår de att de känner till hela rapporten, vilket jag varken villbekräfta eller dementera. Då menar de att den visar att företagdessutom har fått 188 milj. kr. De 6 miljonerna framstår som fickpengar ijämförelse med 188 milj. kr., som indierna anser att den svenska regeringenkände till. Om det ärså, är det då konstigt att indierna känner sig vilseledda? : Det är en slutsats som får ståför. : Jag säger att indierna påstår att de vetatt det var 188 milj. kr. förutom de 6. Är det då rimligt att tro att de kännersig vilseledda? : Du tar fram uppgifter som vi inte skalldiskutera här. : Det gör jag inte, utan jag refererar vadindierna säger. Jag kommenterar inte huruvida uppgifterna är sanna ellerfalska, men det är en uppfattning indierna har . : Jag har ingen kommentar. : Under förhandlingarnas gång, där spelade en betydande roll, sade han att försiktighet skall iakttas medalla som inte tillhör allra närmaste förtrogna. Vad var bakgrundentill det uttalandet? : Var har jag sagt det? : , för att vara precis,och vi är precisa här. : Till vem? : Till de svenskar som deltog iförhandlingarna. Jag följer bara den rapportering vi har fått:"försiktighet med alla som inte tillhör allra närmasteförtrogna". : Jag kan inte erinra mig i vilketsammanhang yttrandet har fållts, men det var naturligt med tanke på att RajivGandhi var premiärminister. : Kan det inte bero på att som det står iannan rapportering det slutliga avgörandet ligger i händerna på sonen , som båda har intresse för saken? 190 : När sadesdet? AndersBjörck: - inte av dig, men av andra. : Då var fortfarande i livetoch pre- ° Då tycker jag att det är en naturligslutsats. : Men om man skall vara hederlig: Var du intemedveten om att det var familjen som ytterst beslutade om detta, och detvar angeläget att man hade en direkt kontakt med familjen . Det varkanske viktigare än andra parametrar i det här spelet. : Du använder uttrycket "familjenGandhi". Jag tycker att det är ett konstigt uttryckssätt. var i tvåolika skepnader först och sedan premiärminister i ochhade naturligt ett stort inflytande över affåren med tanke på det sätt påvilket landet styrs. Det är inte på något sätt ett sensationellt uttalande. : Du var väl ändå medveten om att det ytterstvar familjen som bestämde om skulle få ordern? Du menar väl attdu instruerade din omgivning i det avseendet? Det är inget utan baraett konstaterande av hur förhandlingsspelet gick till om man skall döma av vårrapportering. : Du använder på nytt uttrycket"familjen ". Premiärministern hade ett betydandeinflytande, men du har säkert läst i rapporteringen att jag aldrig haft någonkontakt i det här ärendet med premiärministerns kansli, utan jag har alltid idet här ärendet haft kontakt med försvarsdepartementet, i några fall också medfinansdepartementet. Vi har varit angelägna om att gå den formellt korrektavägen. : Du har läst rapporteringen. Där finns bestämdauppmaningar att eller namn icke får nämnas tillpersoner som bedöms som mindre pålitliga. : Den uppmaningen har i varje fall ickekommit från mig. : Men du har läst rapporteringen? : Den rapporteringen tillhör den del avrapporten som inte fanns med i den officiella delen. : Men du fanns med i bilden? : Inte i den bild som du angav . : Du hade väl ändå en gedigen insyn iförhandlingsuppläggningen? Den formella delen avförhandlingsuppläggningen följde jag relativt nära i meningen den statligadelen av den. AndersBjörck: Var du när du deltog i förhandlingarna medveten om 1989/90:KU30 även omdet kanske låg utanför den formella delen, och det är det Bilaga B 6 somär poängen att familjen , mor och son, men kanske även andra, hade ettavgörande inflytande över ärendet? : Samma avgörande inflytande som varjelands premiärminister har över en 8-miljardersaffår. Jag vet inte i vilkenvärld lever, men uppfattningen att en 8-miljardersaffår skulleavgöras utan att premiärministern char ett inflytande har inte med verklighetenatt göra. : Men är en poäng att det inte bara gälldepremiärministern. Jag tvivlar på att och någon av hans döttrarhar så stort inflytande över en 8-miljardersaffir. : Jag avstår från att kommentera det. : Så du menar att det här var helt normalt? : Det var helt normalt för och detär normalt för varje land som har ett demokratiskt styrelseskick, att en affirav denna storleksordning även påverkas av landets premiärminister. : Så det gäller även ? : Jag utgår från att sitt statsmi-nisterskap och sitter som ordförande vidregeringssammanträden där sådana ärenden avgörs. : Men knappast på samma sätt som i ? : Att komparera statsskick på det sättetavstår jag från. : Det gör jag också. : Jag har inte antecknat någon mer som önskar ställa frågor. Detåterstår då för mig bara att tacka er som har ställt upp och gjvit oss dessakompletterande upplysningar. Anm. CarlJohan har efter genomläsning av utskriften av utfrågningen gjort följandeförtydligande: På fråga av angående vad jag avsåg med"Middle men to win the contract" har jag gjvit ett svar som möjligenkan ge upphov till missförstånd. Den första delen av svaret är självfallet invändningsfri.Med detta begrepp kan inte menas något annat än sådana personer som harmöjligliet att påverka beslutet. Resten av svaret är dock något oklart. Minuppfattning nu lika väl som vid utfrågningen är att jaginte vet någonting om huruvida dessa personer befinner sig i någon meninginnanför eller utanför den indiska administrationen eller det indiskapolitiska systemet. Detta sakförhållande framhåller jag på flera andra ställeni dessa båda utfrågningar. Även detföljande svaret om användningen av agenter kan behöva 1989/90:KU30 ett förtydligande.Vad jag avser är de sedvanliga agenterna som på en Rilasa B 6 exportörsvägnar omhänderhar en rad praktiska detaljer i samband med afSrsverksamheten(se s. 158 ovan). 13 1989/90. 1989/90:KU30Bilaga B 7 Offentlig utfrågning av utrikesminister krigsmaterielexport : Jag hälsar utrikesminister . Vi har ett mycket omfattande skriftligt material till vårtförfogande, och vi har kompletterat det genom offentliga utfrågningar. Förstsedan vi har fått in allt material som vi vill ha kommer vi att dra våraslutsatser. Vi är tacksamma för att utrikesministern ställt sig till vårtförfogande för att lämna kompletterande upplysningar i vad vi inte kallar ettförhör, utan en utfrågning. Enligt den praxis vi har i utskottet lämnar jag förstordet till . : Jag vill gärna inledningsvis säga, som jagsade när jag var här, att det inte ligger i min uppgift atthandlägga vapenafSrer eller att föra förhandlingar om vapenafSrer. Min uppgjftsom utrikesminister är att lägga utrikespolitiska och säkerhetspolitiskasynpunkter på frågorna då något land begär att få köpa krigsmateriel av oss.Naturligtvis är det en uppgjft för mig att om det inträffar någonting underresans gång se också till de säkerhetspolitiska och utrikespolitiskaaspekterna. Det har jag gjort på flera sätt. Bl.a. har jag myntat detnumera bevingade uttrycket att vapenaffårsbyken skall tvättas ordentligt ochoffentligt. Det menar jag fortfarande, och jag påstår att jag har gjort mycketför att åstadkomma det. Jag har mycket aktivt påverkat granskningen i de delarsom man inte har kunnat ge offentlighet åt, då det skulle ha stått i strid medrikets intressen eller rikets säkerhet. Man kan säga att jag var en av dem somtog initiativ till att medborgarkommissionen kom till, där allt sattes underluppen och granskades av folk som alla hade förtroende för. Jag har aktivtverkat för att lagstiftningen skulle skärpas. Jag har sett till attkrigsmaterielinspektören har fått ökade befogenheter och ökade resurser och attvi har fått en av våra absolut bästa ambassadörer som krigsmaterielinspektör,detta i avsikt att man på ett tidigt stadium skall kunna göra enutrikespolitisk och säkerhetspolitisk granskning. Jag skall också visa att jag då det gällerBofors-Indienaffåren har bemödat mig om att se till att den indiska regeringenfår papperen på bordet. Då jag utfrågades förra gången sade jag vid tre tillfålleni min inledning att jag är beredd att lämna uppgifter från de samtal jag har fört jag tror att de har stor betydelse för att belysa vad som har förevarit men jag gör det bara innanför lyckta dörrar. mycketöverraskad över att utskottet av någon anledning inte tyckte 1989/90:KU30 det varvärt att höra mig innanför lyckta dörrar. anser jag mig Bilaga B 7 vara i enannan position. De uppgifter som jag då betraktade som hemliga ärjag beredd att offentliggöra, av den anledningen att denindiska regeringen öppet har redovisat en del samtal som den har fört medsvenska representanter. Det är framför allt ett samtal som jag förde medden indiske vice utrikesministern den 25 augusti1987, som jag tror hade stor betydelse för vad gjorde och i endel andra avseenden. Detta är jag beredd att redovisa mer i detalj, omutskottet är intresserat av det. Jag vill också gärna beröra en helt annan fråga, somegentligen inte skulle vara föremål för denna utfrågning, nämligen våravapenaffårer med . Där har det förekommit en del ganska fantasifullaoch felaktiga uppgifter och spekulationer. Jag skulle vara facksam om jag,trots att det inte står på dagordningen, fick tillfålle att redovisa vad somhar förevarit. ger ju ganska stora bidrag till SvenskaFreds för att de skall kunna forska i sådana afSrer och följa dem, vilket jagtror är mycket viktigt, men blomqvisteriet, som jag tycker är bra i långastycken, tar sig ibland litet underliga uttryck. Därför är det viktigt att jagfår göra några klarlägganden, och jag skulle vara tacksam om det skedde vid dethär tillfållet. : Vi tar gärna emot det erbjudandet. vill kanske inledningsvis beröra båda dessa ärenden. : Jag hade , då jag deltog iFN:s session om nedrustning och utveckling i , ett samtal med Indiensvice utrikesminister . Han hade bett om ett sammanträde, som hansade, mellan fyra ögon, fastän det sedan blev mellan några fler ögon. Vidsamtalet fick jag ett alldeles klart besked: hade gjvit honom iuppdrag att till mig framföra ett mycket bestämt önskemål om att inomen vecka skulle lämna informationer om allt det som hade förevarit i den häraffåren. Om vi inte gjorde det, skulle sade Natwar relationernamellan och avsevärt försämras. Han lät mig också förstå attBoforsaffåren kunde kancelleras. När jag kom hem ringde jag efter kontakt medstatsministern till , chefen för , och kallade honom tillmig på mitt tjänsterum , jag tror det var den 28, och refereradedetta samtal. sade jag till honom att jag hade fått det bestämdaintrycket av vad han dittills hade gjort att han var inställd på att skapaklarhet i vad som hade förekommit, alltså ge den indiska regeringen deinformationer den behövde för att bedöma vad som hade förevarit i affiren. Jagsade att det låg i både och företagets intresse att företaget lämnadeen sådan öppen redovisning. sade att han var beredd att göra det, ochvi kom överens om att han skulle ge offentlighet åt detta under ett Magasins program i TV som sändes från . Jag pressade honom där, och han gav detta besked. Dess värre var den som 195 gjordeutfrågningen så upptagen av sitt körschema att han höll på att missaalltihop, men jag påpekade för honom att han just hade fått en 1989/90:KU30 Där lovade alltså att han skulle lämna de informa- Bilaga B 7 tioner somman önskade både till den indiska regeringen och till den svenskamedborgarkommissionen. ringde jag till i , och jaginformerade också den indiske ambassadören. fick vår ambassadöri besked om att han skulle ordna tid hos den indiske försvarsministernför verkställande direktören i , , och juristen . Samma dagsamtalade min handsekreterare med Natward . Han hade tagit delav TV-programmet och förklarade sig nöjd. Någon dag därefter fick ett telefonsamtal frånCarlberg, som berättade att han hade blivit bjuden på te av den indiske ambassadören,som var mycket nöjd med TV-inslaget och sade att allt var klart för attrepresentanter för kunde åka till och mottas i den 5september. Den indiske ambassadören ville också att delegationenskulle träffa den parlamentariska kommissionen i . Den 15 september 1987åkte också och juristen till för att tala medden indiska regeringen. fick jag ett besked på omvägar, bl.a.indirekt via en privat person. Den förre premiärministern i StorbritannienEdward hade ringt och sagt att hade förklarat att man varnöjd med den senaste utvecklingen och de informationer som man hade fått. Sedan hade jag ytterligare ett par samtal med påUD. Ett av dessa samtal började med att man mötte mig på , och detfortsatte på UD. Därav uppstod en minneslucka jag hade inget minne av att vihade fört detta ingående samtal på . Det startade på , där demötte mig. Det gällde att man på indisk sida och på sida hadediskuterat, om man inte kunde anlita en revisor, som båda kunde godkänna, föratt granska kontrakten om mellanhavanden med tidigare agenter,mellanhavanden som de ansåg vara belagda med affårssekretess och som de därförinte kunde uppge direkt till den indiska regeringen. Av någon anledning som jaginte känner till rann detta ut i sanden. Jag tycker att det hade varit av värde att jag fåttberätta detta redan föregående gång, för i detta ryms en del av svaren på defrågor som jag antar att ledamöter kommer att ställaoch som ställdes redan förra gången. Får jagsedan gå över direkt till afiärerna med ? : Vi skall inte granska ärendet om FFV,men med tanke på publiciteten kanske vi kan ta upp det . : Jag tar tacksamt emot den möjligheten. Då jag förra gången utfrågades i konstitutionsutskottetgällde det de riktlinjer som vi har att följa när vi beviljar tillstånd för vapenexport. Jag nämnde då av den enkla anledningen att jag ville belysa 196 hur striktoch restriktivt vi följer riktlinjerna. som intehotar något annat land och har inte några inbördes fejder av 1989/90:KU30 det slag som skulle omöjliggöra vapenexport dit. Det enda hotet Bilaga B 7 kommerfrån grannen i söder. hade redan Carl-Gustaf-gevär, som man hade fåttfrån , men man saknade ammunition, som engelsmännen inte kundetillhandahålla. Det har förnekats att de skulle ha kunnat få dessa vapen pålagligt sätt, men det hade de fått. Carl-Gustaf-gevären hade man alltså underbörjan av erhållit från , och det fanns flera lagligamöjligheter för att få vapnen. För det första förutsåg avtal, som FFV hadetecknat, att fick överlåta vapen åt sina dåvarandekolonier, ochBotswana var en koloni . Vapnen kan alltså ha blivit kvar iBotswana då landet blev självständigt 1966. En annan förklaring kan vara att före 1983kunde ha haft de svenska vapnen eller längre och därefter sålt demvidare till . Det var en regel som gällde . För det tredje kunde vapnen, enligt vad FFV sagtoss, ha licenstillverkats i och därefter sålts till . På någon av dessa vägar hade sannolikt fåttvapnen. Det stod inte i strid med de svenska riktlinjerna utan var fulltlagligt. Vad jag sade vid utfrågningen var att vi ändå inte var beredda attsälja ammunition till de vapen de hade och som de hade kommit över på lagligväg. : Jag skulle vilja börja med denredovisning som utrikesministern gjorde av de samtal som han hade fört medrepresentanter för den indiska regeringen. Den syfte varsåvitt jag förstår att bringa klarhet i vad som har förevarit iIndien-Boforsaffåren. Är det rätt uppfattat av mig att utrikesministern förde dehär samtalen och att de tydligen inte hade något samband med denrevisionella granskning som RRV gjorde? : Det är riktigt. Det första samtalet medNatwar hade jag , och beslutet att vi skulle vända oss tillriksrevisionsverket fattades tidigare. Våra ansträngningar gällde att fåBofors, som var part i målet, att ge information direkt till den indiskaregeringen. Det hade man inte gjort i den utsträckning som den indiskaregeringen önskade. Inte heller undersökning gav deinformationer som den indiska regeringen önskade få. Därför var det nödvändigt,som de såg det, med en komplettering. Det var den jag försökte bidra till. : RRV:s granskning, som slutfördes iapril 1987, byggde på en rapport som hade ingivit till den indiskaambassaden i . Detta i sin tur ledde till att indierna krävde attregeringen skulle vidta åtgärder i syfte att skapa klarhet. Kan dubesvara frågan, om denna begäran från den indiska regering- 1989/90:KU30 en ellerden indiska ambassaden var en muntlig framställning eller en Bilaga B 7skriftlig framställning? : Det finns ett led före den härredovisningen. Det kom ett brev till utrikesministeriet från den indiskaambassaden, dagtecknat .