bet · GD01SfU10 · 1989-12-31 00:00:00 — har utrett frågan omegenföretagares sjukpenningförsäkring och redovisat resultatet i en rapporttill regeringen (anser 1989:5). Verketföreslår att en ny sjukpenningförsäkring bestående av en grundsjukpenning och ivissa fall en tilläggssjukpenning införs för egenföretagare. Grundsjukpenningenskall normalt överensstämma med den inkomstnivå som vid varje tillfålle underåret används som underlag för debitering av preliminär skatt. Försäkring förtilläggssjukpenning skall kunna tecknasovanför den obligatoriska grundnivån, och avgiften för tilläggs- 1989/90:SfU10 sjukpenningenbör beräknas efter den valda sjukpenningnivån. Den sammanlagda sjukpenningnivånbör inte tillåtas överstiga den nuvarande högsta sjukpenninggrundandeinkomsten på 7,5 basbelopp. Utskottet anser att resultatet av beredningen iregeringskansliet av förslag bör avvaktas och att deförevarande motionerna inte behöver föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Fr.o.m. har den frivilligasjukpenningförsäkringen byggts ut. Den omfattar alla som inte är obligatorisktförsäkrade för en sjukpenning som uppgår till garantinivån inomföräldraförsäkringen, . per dag, och som inte uppbär helålders- eller förtidspension. Det högsta ersättningsbeloppet skall motsvaragarantinivån och det lägsta ersättningsbeloppet är . Den som har fyllt 55år får inte inträda i försäkringen. 1 två motioner, Sf204 av m.fl. och Sf251av , begärs att regeringen skall lägga fram förslag om lagändringsom ger möjlighet att inträda i den frivilliga sjukförsäkringen efter . Utskottet behandlade senast under föregående enmotion med samma syfte. Utskottet erinrade då om att fr.o.m. den 1 januari 1986hade villkoren för tecknande av frivillig sjukförsäkring mjukats upp genom attett tidigare villkor om att den försäkrade måste ha god hälsa togs bort.Utskottet framhöll att det kvarvarande åldersvillkoret fick ses som ettresultat av en försäkringsmässigt kalkylerad risk och att avskaffandet av dettavillkor skulle rubba förutsättningarna för försäkringens finansiering.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker bifall tillmotionerna 5f204 och 5f251. I budgetpropositionen föreslås bl.a. mot bakgrund avkostnadsutvecklingen vissa förändringar av sjukvårds- ochläkemedelsförmånerna. När den försäkrade vårdas på sjukhus gör försäkringskassanavdrag på den försäkrades sjukpenning med . per dag, dock högst entredjedel av sjukpenningbeloppet. I propositionen föreslås att detta avdragfr.o.m. höjs till högst . Förslaget beräknasminska försäkringsutgifterna med ca 35 milj. kr. Läkemedelsförmåner utgår enligt lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelsförmåner m.m. i form av antingen prisnedsättning ellerkostnadsfrihet för läkemedel eller skydd mot höga kostnader för läkemedel ochsjukvård. Med läkemedel förstås sådana varor för vilka läkemedelsförordningenär tillämplig. Prisnedsättningen gäller också vissa livsmedel till barn under16 år enligt vad som finns angivet i en särskild förordning (1979:1132). Prisnedsättningpå läkemedel sker genom att den kostnad som vid 1989/90:SfU 10 ersätts genom den allmänna försäkringen.Patientens kostnad blir härigenom högst . I propositionen framhålls att sjukförsäkringens utgifterför läkemedel fortsätter att öka kraftigt till stor del beroende påprisutvecklingen men också beroende på utvecklingen mot nya och dyrareläkemedel samt läkarnas förskrivningsvanor och terapitraditioner. Förslag frånolika utredningar på läkemedelsområdet bereds inomregeringskansliet, och departementschefen avser att föreslåregeringen att förelägga förslag till olika åtgärder som bl.a. syftartill att motverka kostnadsutvecklingen. I avvaktan på att dessa åtgärder skallgenomföras förordas med hänsyn till den allmänna kostnadsutvecklingen enhöjning av jjatientavgiften till högst . för varje inliöpstillfällefr.o.m. Härigenom och genom att läkemedel mot manligthåravfall undantagits från läkemedelsrabatteringen kansjukförsäkringens kostnader beräknas minska med 135 milj. kr. m.fl. begär i motion S017 yrkande skall avslå förslagen att höja avdraget på sjukpenningen vidsjukhusvård och höja patientavgiften vid läkemedelsinköp. Motionärerna begärockså i yrkande 2 ett tillkännagivande om att patientavgifterna vid sjukvårdoch läkemedelsinköp skall indexregleras. Utskottet anser mot bakgrund av den allmännakostnadsutvecklingen att det är rimligt att nu höja såväl avdraget vidsjukhusvård, som legat fast , som patientavgiften vidläkemedelsinköp, och utskottet ansluter sig till propositionens förslag idessa delar. När utskottet vid föregående års behandlade en motion meden begäran om indexreglering av patientavgifterna uttalade utskottet attframlida ändringar av avgifterna bör prövas genom återkommande 'beslut, bchutskottet vidhåller dénriä inställning. Utskottet avstyrker med dét anföi'dabifall till motion SO 17. Utskottet tillstyrker vidare ett förslag i propositionenom att ersättning vid konvalescentvård inte längre skall utgå från denallmänna försäkringen. Utskottet behandlar i detta sammanhang också fem motionersom syftar till minskade sjukvårdskostnader för den enskilde. I motion 5O04 anför att patienter medsjukdomen syndrom kan ha god nytta av efamol, som inte är registreratsom läkemedel. syndrom är en vanlig bindvävssjukdom, som manifesterasbl.a. av muntorrhet och minskat tårflöde. Motionären begär att socialstyrelsenskall få i uppdrag att skapa regler för rabatte-ring av efamol. Motion Sf265 av berörhögkostnadsskyddet för psoriatiker. Motionären anför att vårdkostnaderna för dessa personer ökat kraftigt och att det är viktigt att underlätta för dem att sköta sin behandling i hemmet och i den öppna vården. Motionären begär att kostnaderna för resor till och från behandlingsanläggning samt kostna- 12 derna förmjukgörande salvor skall omfattas av högkostnadsskyddet. KenthSkårvik tar i motion S016 upp situationen för personer med 1989/90:SfU 10 sjukdomenphenylketonuri (PKU) för vilken specialdestinerade livsmedel utges medprisnedsättning när patienten är . Motionären framhåller att ävenungdomar över denna ålder kan behöva fortsatt specialdiet, och han begär attåldersgränsen för prisnedsättning skall tas bort för personer med sjukdomenPKU. I motionerna Sf214 av ochCarl-Johan och av och begärstillkännagivanden om att ett frikort skall införas som skydd mot högavårdkostnader. Frikortet skall ersätta det nuvarande s.k. 15-kortet, som försesmed'Stämplar vid läkarbesök m.m. och som efter 15 besök eller- ;l motsvarande ger rätt till kostnadsfri sjukvård eller kostnadsfrialäkeme-r del räknat för första stämpeln. I motion Sf214anförs att länshandikapprådet i väckt förslag om attdet skall införas en möjlighet att köpa ett frikort till subventionerat pris,när man vet med sig att man står inför en serie behandlingsinsatser under enperiod. Frikortet skulle innebära att behandlingar/läkemedelsinköp skulle blikostnadsfria det närmaste året. Utskottet har under innevarande i betänkande SfU5behandlat frågor om läkemedelsrabatter och högkostnadsskydd. Utskottet har dåerinrat om att dåvarande departementschefen i budgetpropositionen 1988/89:100i anslutning till vissa uttalanden om en reformering av läkemedelsförmånernabl.a. framhållit att inriktningen bör vara att läkemedelsrabatteringen skallkunna tillämpas även på produkter för vilka den enskilde helt får ståför kostnaderna, t ex. mjukgörande salvor till psoriatiker, saliversättnings-och salivstimulerande medel till muntorra personer samt vissa naturmedel. Detvar också enligt departementschefens uppfattning angeläget att åldersgränsenför prisnedsättning på speciallivsmedel vid vissa sjukdomar avskaffas så attförrriånen kan behållas oberoende av ålder. Utskottet, söm särskilt hadeuppmärksammats på att naturmedlet Preglandin (efamol) används vid behandlingenav syndrom till höga kostnader för patienterna, förutsatte att dettaförhållande uppmärksammades i det fortsatta reformarbetet vad avsågläkemedelsförmånerna. Med hänvisning till vad som sålunda anförts ansågutskottet att motionsyrkanden om rabatterade eller nedsatta priser vid inköp avmjukgörande salvor, preglandin eller specialdestinerade livsmedel till personeröver med sjukdomen PKU inte behövde föranleda någon åtgärd.Riksdagen följde utskottets förslag. Vad beträffar frågan om högkostnadsskyddet har riksdagenpå förslag av utskottet begärt en förutsättningslös utredning om bl.a. detta senast i det nämnda betänkandet SfU5. Utskottet utgår från att frågan om hur högkostnadsskyddet praktiskt skall kunna utnyttjas prövas i detta sam manhang. I årets budgetproposition förordas en överflyttning av hu vudmannaskapet för sjukreseadministrationen från försäkringskassorna till sjukvårdshuvudmännen. Enligt departementschefen är det angelä get att de överläggningar som pågår mellan företrädare för staten och sjukvårdshuvudmännen kan resultera i en överenskommelse om ett 13 överförande av sjukreseadministrationen till sjukvårdshuvudmännen Utskottet har tidigare (se SfU 1987/88:22) uttalat /90:SfU10 att bl.a.sjukreseförmånerna tillhörde de förmåner som borde ses över vid enförutsättningslös utredning om hur det samlade förmånssystemet skulle kunnareformeras för att skapa en bättre rättvisa mellan olika grupper. Med hänsyn till det anförda finner utskottet attmotionerna SO04, Sf265, Sf214, S039 och S016 inte behöver föranleda någonriksdagens åtgärd. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att till Bidragtill sjukförsäkringen anvisa ett förslagsanslag på 9 . Bidrag till ersättning vid närståendevård beslutade vid 1988/(prop.1987/88:176, 1988/89:5oU6, rskr. 55) om en ny lag (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård som trädde i kraft . Genom lagen gesen anhörig som vårdar en svårt sjuk person i hemmet rätt till ersättningmotsvarande sjukpenning från sjukförsäkringen och ledighet från sitt arbeteunder högst 30 hela arbetsdagar. Dagantalet räknas för den person som vårdas.Kostnaderna för ersättningen finansieras till över anslaget D 5. Bidragtill ersättning vid närståendevård och till genom socialavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare. I propositionen föreslås att till Bidrag till ersättningvid närståendevård för /91 skall anvisas ett förslagsanslag på5 milj. kr., och utskottet har ingen erinran mot detta förslag. 1 fyra motioner begärs tillkännagivanden om förändringar irätten till ersättning vid närståendevård. 1 motion 5014 av m.fl.begärs att rätten till ersättning skall ändras så att det blir möjligt att .vårda svårt sjuka anhöriga i hemmet med växelvis vård påinstitution och i hemmet. I motion S035 av framhålls attersättningsreglerna är stelbenta och tar inte tillräcklig hänsyn till devarierande omständigheter som kan föreligga i det enskilda fallet. Motionärenbegär förslag om ändrade regler så att ersättning för enstaka dagars vård kanutgå med samma flexibilitet som inom föräldraförsäkringen. i motion S038 att ersättningsreglerna tolkas restriktivt och att lagen ärså begränsad att i praktiken endast ett ytterst fåtal människor har möjlighetatt utnyttja reformen. Hon begär att en översyn av lagen skall ske i syfte attfler får möjlighet att använda sig av den. m.fl. påtalar imotion S054 angelägenheten av att ersättning skall kunna utgå även vid enstakadagar då en anhörig har behov av en följeslagare vid läkarbesök. Vid behandlingen av regeringens förslag till lag omersättning och ledighet för närståendevård yttrade sig socialförsäkringsutskottet till socialutskottet över motionsyrkanden som syftade till en vidgad ersätt ningsrätt (l988/89:SfUly). Utskottet anslöt sig till propositionens in- 14 riktning att ledighet och ersättning skulle ges enbart i sådana situatio- ner därdet finns ett mycket starkt behov för såväl den vårdade som 1989/90:SfU 10 dennärstående vårdaren att kunna vara tillsammans i hemmet, t.ex. i livetsslutskede, medan reformen inte skulle kunna användas för att avlastalandsting och kommuner deras ansvar för att ge vård och stöd. Utskottetavstyrkte därför bifall bl.a. till en motion om att ersättning skullekunna utges när man följer med en anhörig ålderspensionär till Utskottet kan ha förståelse för att det kan uppkommasituationer där lagen och tolkningen av den kan upplevas som restriktiva. Medhänsyn till att lagen endast varit i kraft anser utskottetatt betydligt större erfarenheter av lagens tillämpning måste vinnas innan detfinns anledning att företa någon översyn av lagen eller föreslå förändringar iersättningsreglerna. Utskottet avstyrker därför bifall till de förevarandemotionerna. attriksdagen avslår motionerna 1989/90:51259 yrkandena 4 och 5, 1989/90:5046yrkandena 1 och 2, 1989/90;5f236 yrkande 1, 1989/90:5074 och 1989/90:5012yrkandena 1-3, I(m) 2(fp) 3(c) 4(mp) 2. beträffande analys av kvinnlig sjukfrånvaro att avslår motion 1989/90:5046 yrkande 7, 5(fp) 3. beträffanderetroaktiv sjukpenning attriksdagen avslår motionerna 1989/90:51229 och 1989/90:Sf244, attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5f216 och 1989/90:5046 yrkande 4, 6(fp) 5. beträffandevilande SGI under studier attriksdagen avslår motion 1989/90:Sf519 yrkande 6, 7(m, fp) 6. beträffandeutbetalning av sjukpenning attriksdagen avslår motionerna 1989/90:51242 och 1989/90:51279, 8 (m) 1. beträffande egenföretagares sjukpenningskyddatt avslår motionerna 1989/90:Sf287 och1989/90:5062, 9(m, c) 8. beträffande55-årsgränsen 1989/90:SfU10 att avslår motionerna 1989/90:Sf204 och 1989/90:51251, 10(m, fp, c) attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100 och med avslag på motion1989/90:5017 antar de i propositionen i bilaga 7.24 framlagda förslagen till 1. lag om ändringi lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader ni.m. 2. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring 3. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeför säkring, 11(vpk) 10. beträffande läkemedebrabatt för efamol att avslår motion 1989/90:5004, 11. beträffande högkostnadsskydd för psoriatiker att avslår motion 1989/90:51265, 12(fp) 12. beträffande specialdestinerade livsmedel att avslår motion 1989/90:5016, 12(fp) 13. beträffande/rJÄo/-/ attriksdagen avslår motionerna 1989/90;Sf214 och 1989/90:5039, 13(c) attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100, bil. 7, litt. D 1 tillBidrag till sjukförsäkringen för /91 anvisar ett förslagsanslagpå 9 . attriksdagen avslår motionerna 1989/90:5014, 1989/90:5035, 1989/90:5038 och1989/90:5054, attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:100, bil. 7, litt. D 5 tillBidrag till ersättning vid närståendevård för /91 anvisar ettförslagsanslag på . Närvarande; (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (), LenaÖhrs- vik (s),(), (), 1989/90:SfU10 (s), MaudBjörnemalm (s), (), (), (), MargöIngvardsson (vpk), () och (). Sjukpenningförsäkringen (mom. 1) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Med hänsyn" och på s, 7 slutar med "åtgärd. "bort ha följande lydelse: Utskottet anser att de galopperande kostnadsökningarnainom sjukpenningförsäkringen och den alltmer sviktande tilltron till sjukpenningsystemetkräver snabba förändringar. Utskottet föreslår därför att ersättningsnivån inomsjukpenningsystemet sätts vid fr.o.m. den 1juli 1990. Vidare bör en s.k. arbetsgivarperiod införas inom helasjukförsäkringen som gör det s.k. korttidsjukpenningsystemet överflödigt.Arbetsgivaren skall då betala sjuklön av den lön som skulle ha utgåttom den anställde hade arbetat. Regeringens grundtanke om en arbetsgivarperiod synesöverensstämma med det i motion 51259, yrkande 5, framlagda förslaget. Enproposition i ärendet kan emellertid inte förväntas förrän i början av nästariksmöte, och de mer detaljerade förslagen kan inte nu förutskickas. De minskade utgifterna för sjukförsäkringen motsvarar ca2,av sjukförsäkringsavgiften. Regeringens förslag att sänka avgiften medendast en procentenhet gör att av sjukförsäkringsavgiftenfår karaktären av en ren löneskatt, varför den samlade effekten förarbetsgivarna blir en kostnadsökning. Dessutom föreligger det risk attarbetsgivarna skall få betala socialförsäkringsavgifter på sjuklönen. I så falltillkommer det ytterligare i kostnadsökning. uppfattning är detta mycket otillfredsställande. Det anförda bör med bifall till motion 5259 ges regeringentill känna. deb att moment 1 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse; 1. beträffande sjukpenningförsäkringen att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:5f259 yrkandena 4 och 5 och med anledning avmotionerna 1989/90: S046 yrkandena 1 och 2, 1989/90:Sf236 yrkande 1,1989/90:5074 och 1989/90:5012 yrkandena 1 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Sjukpenningförsäkringen(mom. 1) i989/90:SfUi0 och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s, 6 börjarmed "Med hänsyn" och på s, 7 slutar med "riksdagensåtgärd." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den ökande sjukfrånvaron av flera skälär oroande. Den är ett symtom på allvarliga brister i arbetslivet och bristerinom hälso- och sjukvården. Den är också ett symtom på brister i självasjukförsäkringen. Utskottet föreslår att arbetsgivarens ansvar försjukfrånvaron ökas och administrationen förenklas genom införande av en s.k.arbetsgivarperiod . Vidare bör överkompensationen med ersättningöver av lönen vid korttidsfrånvaro avskaffas. Arbetsgivaren börkompenseras för de ökade kostnaderna genom en sänkning av arbetsgivaravgiften.Denna sänkning kan beräknas till . Arbetsgivaren får därmed starka motivatt genast ta itu med sjukfrånvaron genom olika initiativ tillarbetsmiljöförbättringar och bättre arbetsledning. Särskilda modifikationer kan behövas för att inte gruppermed stor förväntad frånvaro får svårare att hävda sig på arbetsmarknaden. I vissasituationer kan det t.ex. vara lämpligt att det allmänna träder i arbetsgivarensställe som riskbärare för frånvaron hos personer som har svårt att göra siggällande på arbetsmarknaden. En möjlighet är också att motsvarande modellbehålls för arbetsgivare med mycket få anställda. Utskottet förutsätter attregeringen överväger dessa frågor i samråd med arbetsmarknadens parter. Utskottet biträder sålunda förslagen i dessa delar imotion S046 och föreslår att som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande sjukpenningförsäkringen attriksdagen med bifall till motion 1989/90:5046 yrkandena 1 och 2 och medanledning av motionerna 1989/90:Sf259 yrkandena 4 och 5, 1989/90:51236 yrkande1, 1989/90:5074 och 1989/90:5012 yrkandena 1 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Sjukpenningförsäkringen (mom. 1) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Med hänsyn" och på s. 7 slutar med "riksdagensåtgärd." bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad som framförts i motion51236. Införan det av en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen skulle reducera arbetsgivaravgiften och minska den administrativa personalen med ca 3 000 personer. Utbetalningarna från försäkrings- . kassan kan uppskattas minska med ca 11,6 milj. kr. skulle det inte innebära något nämnvärt administrativt merarbete. Utges ersättning under hela sjukpenningperioden kan företagens administrationminska ytterligare. Genom en arbetsgivarperiod kan det krångliga och orättvisa timsjukpenningsystemettas bort och kompensationen bli rätt. En arbetsgivarperiod bör därförgenomföras på försök vid ett par av landets försäkringskassor avett år, och bör begära hos regeringen att en sådan försöksverksamhetinleds. Såsom framhållits i motion S074 bör därvidarbetsgivaravgiften sänkas i motsvarande mån för att kompensera företagen förde ökade kostnaderna. deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande sjukpenningförsäkringen attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90;Sf236 yrkande 1 och 1989/90:5074och med anledning av motionerna 1989/90:51259 yrkandena 4 och 5, 1989/90:5046yrkandena 1 och 2 och 1989/90:5012 yrkandena 1 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Sjukpenningförsäkringen (mom. 1) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Med hänsyn" och på s. 7 slutar med "riksdagensåtgärd." bort ha följande lydelse: Nuvarande ersättning inom sjukpenningförsäkringen är heltproportionell mot inkomsten upp till ersättningstaket vid 7,5 basbelopp (. Utskottet, som anser att inkomstspridningeninom samhället bör minskas, anser att denna uppfattning bör markeras genomsocialförsäkringssystemets utformning. Enligt utskottets mening bör därförersättning inom sjukpenningförsäkringen utgå med av inkomsten förden del av årsinkomsten som överstiger 4,5 basbelopp (. Ensådan sänkning av ersättningsnivån för de högre avlönade bidrar också till attsänka kostnaderna för sjukpenningförsäkringen. Det bör ankomma på regeringenatt utforma förslag i enlighet med det anförda och lägga fram det förriksdagen. Utskottet anser också att för korta sjukskrivningar upptill exempelvis bör sjukersättningen kunna utbetalas direkt avarbetsgivaren. Det skulle eventuellt kunna ske så att den anställde får vanliglön löneavdrag för de dagar han är sjuk. Arbetsgivaren skulle sedan fåersättning från för de kostnader han har haft. deb att moment 1 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande sjukpenningförsäkringen att med bifall till motion 1989/90:5012 yrkandena 1 3 och med anledning av motionerna 1989/90;Sf236 yrkande 19 1, 1989/90:51259 yrkandena4 och 5, 1989/90:5046 yrkandena 1 1989/90:SfU10 och 2 och 1989/90:5074som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Analys av kvinnlig sjukfrånvaro (mom. 2) SiggeGodin och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Inomramen" och slutar med "sida." bort ha följandelydelse; Utskottetanser att det höga sjuktalet bland kvinnor är en varnings signal som tyder på brister i arbetslivet. Om sjuktalet skall kunna sänkas måste dessa problem ägnas ökad uppmärksamhet. i sjukfrånvaron mellan mänoch kvinnor bör enligt utskottets uppfattning kartläggas och analyseras somunderlag för fortsatta diskussioner om hur arbetsvillkoren skall kunnaförbättras. deb att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 2. beträffande analys av kvinnlig sjukfrånvaro att riksdagenmed bifall till motion 1989/90:5046 yrkande 7 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Sjukpenningnivåer (mom. 4) SiggeGodin och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkande 4." bort ha följande lydelse; mening finns det skäl att helt lämna den stela låsningen till fastanivåer i sjukpenningförsäkringen. Det bör vara läkaren, ocharbetsgivaren som i samråd med den försäkrade avgör vilken procentandel som bör"tillämpas, och det bör bli möjligt att vara sjukskriven i en omfattningav t.ex. om detta skulle främja rehabiliteringen. Såsom begärts i motionS046 bör regeringen lägga fram förslag som innebär att de fasta nivåerna isjukpenningförsäkringen avskaffas. deb att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 4. beträffande sjukpenningnivåer att med bifalltill motion 1989/90:5046 yrkande 4 och med avslag på motion 1989/90.Sf216 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Vilande SGI under studier (mom. 5) GullanLindblad (m), (), (), () och BarbroSandberg (fp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Riksdagenavslog" och slutar med "yrkande 6." bort ha följande lydelse: mening bör en försäkrad få ha sin sjukpenning grundande inkomst vilande han bedriver studier som 0 berättigartill studiestöd i form av t.ex. studiehjälp, studiemedel eller 1989/90:SfU10 Det bör således inte vara en förutsättning att han faktisktuppbär sådant stöd. Regeringen bör lägga fram förslag till riksdagenhärom. deb att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse; 5. beträffandevilande SGI under studier attriksdagen med bifall till motion 1989/90:51519 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.