bet · GD01AU11 · 1989-12-31 00:00:00 — I sitt av godkända betänkande (1988/89:AU11)erinrade utskottet om de gällande reglerna för körkortsutbildning inom ramenför arbetsmarknadsutbildningen. Sådan utbildning kan medges om den är ettkomplement till en yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och körkort behövsför att utöva yrket eller om den sökande är berättigad till bidrag enligt förordningenom bilstöd till handikappade. Utskottet konstaterade att länsarbetsnämndernasåledes har att bedöma behovet mot bakgrund av de nämnda kriterierna. Utskottetvar inte då, och är inte heller , berett att medverka till någon ytterligareutvidgning av körkortsutbildningen inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen.Motion A262 avstyrks således. Bidragtill utbildning i företag m.m. 1989/90:AU11 Med bidrag till utbildning i företag avses utbildning somanordas i företag med stöd av bidrag från arbetsmarknadsverket till arbetsgivaren.Som tidigare framgått föreslås i propositionen att medlen för sådan utbildningläggs in under anslagsposten Särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning, somfortsättningsvis bör benämnas endast Arbetsmarknadsutbildning. Syftet är attAMS skall ges möjlighet att använda den utbildningsform som vid varje givettillfålle ger den största arbetsmarknadspolitiska nyttan. I propositionenunderstryks att det i första hand är arbetsgivarnas ansvar såväl inom denprivata som den offentliga sektorn att svara för erforderlig utbildning avpersonalen. /VMS har föreslagit ett helt nytt system för utbildning iföretag. har RRV genomfört en utvärdering av det nuvarande regelverket.Enligt propositionen måste dessa frågor sättas in i ett större sammanhang ochföredraganden avser därför att senare återkomma till regeringen i frågan. Iavvaktan därpå föreslås vissa regelförenklingar när det gäller villkoren förbidrag till utbildning i företag. För att minska antalet bidragsgrundandekriterier föreslås i propositionen att bidrag skall lämnas vid utbildningar ifyra olika fall, nämligen sådana som 1. motverkar störningar i produktionengenom att anpassa personalens kompetens i samband med tekniska förändringareller förändrad arbetsorganisation, 2. avser nyanställda inomtillverkningsindustri och vårdområdet, 3. avser nyanställda flyktingar ellerandra invandrare, 4. avser nyanställda inom textil- ochkonfektionsindustrin. Vid prioriteringar mellan olika ansökningar skallföreträde ges till utbildningsinsatser för anställda med kort utbildning ochsom syftar till en jämnare könsfördelng på arbetsplatsen. Bidraget till arbetsgivare för utbildningskostnaderföreslås höjt . föreslås att bidragettill lönekostnader vid genomförda motprestationer, t.ex. i form av anställningav arbetslösa, tas bort utom i fråga om rekryteringsutbildning till tekoindustrin. I propositionen hemställs att skall godkänna deförordade ändringarna i villkoren för utbildning i företaget. Utskottetansluter sig till förslagen. 1 motion A252 av m.fl. (m) anförs att det ioch för sig är tillfredsställande att de regler om motprestationer som ofta ignoreradesnu avskaffas. framstår dock enligt motionärerna det principiellttvivelaktiga i systemet som än mer uppenbart. Genom statliga anslag fårföretagen hjälp med att utbilda sin personal. Systemet med utbildning iföretag bör enligt motionen utvärderas. Somframgått ovan anser föredragande statsrådet att /VMS förslag om ett helt nytt system för utbildning i företag och RRVs utvärdering måstesättas in i ett större sammanhang. Hon har deklarerat att hon avser attåterkomma i frågan. Med hänsyn härtill anser utskottet att en utvärderingav systemet med utbildning i företag av det slag som motio- 1989/90: AU 11 närernabegär inte är påkallad. Motion A252 avstyrks således i berörddel. Den elevsociala verksamheten inomarbetsmarknadsutbildningen består som inledningsvis sagts av två delar, delsden hälsovårdande och kurativa verksamheten, dels boendeservicen tillkursdeltagarna vilken /VMS själv svarar för. Som redan nämnts förslås att medlen för den hälsovårdandeoch kurativa verksamheten läggs samman med övriga medel för arbetsmarknadsutbildningen.AMS boendeansvar är under avveckling. Enligt en redovisning som lämnats av AMSär det möjligt att genomföra avvecklingen fram till /94. 1propositionen föreslås en höjning av traktamentsersättningen för boende utanförhemorten . Föredraganden räknar med att denfortlöpande avvecklingen av boendeservicen skall medföra både ökade hyresintäkteroch minskade personalkostnader som täcker den föreslagna trakta-mentshöjningen.Det totala medelsbehovet för elevsocial verksamhet under nästa budgetårberäknas till 54,8 milj. kr. Arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet Enligt bedömningen i propositionen bör utbildningsbidragför utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet eller hos vissa andrautbildningsanordnare under nästa budgetår få beviljas för totalt högst 725 000veckor, vilket med en genomsnittlig utbildningstid motsvarar ca 25000 personer. Av den föreslagna utbildningsvolymen skall minst hälftenförbehållas sökande med arbetshandikapp. I övrigt medför möjligheten tillarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet attarbetsförmedlingen kan tillgodose mera speciella utbildningsbehov, t.ex.förberedande utbildningar för flyktingar och andra invandrare. gesenligt propositionen möjligheter för dem som av olika anledningar är lokaltbundna att få en yrkesutbildning på hemorten som svarar mot den lokala arbetsmarknadensefterfrågan på arbetskraft. /VMS hade föreslagit att platserna i det reguljärautbildningsväsendet skulle få utnyttjas för arbetshandikappade utanbegränsning i form av högsta antal veckor eller deltagare. framhåller att det är viktigt att ta tillvara det godaarbetsmarknadsläget för att ytterligare öka möjligheterna förarbetshandikappade att få arbete. Hon kan emellertid inte tillstyrka AMS förslag. AMS uppfattning delas däremot av m.fl. (fp)i motion A255. Motionärerna framhåller att det är viktigt att ta tillvara dehandikappades möjligheter till arbete. En förutsättning är att de bereds godautbildningsmöjligheter inom det reguljära utbildningsväsendet. Utskottetinstämmer i att det goda arbetsmarknadsläget bör utnyttjas 41 för attförbättra de arbetshandikappades möjligheter till arbete. viktigtatt utvecklingen följs noga så att de begränsningar som finns inte visarsig hindra deras inträde på arbetsmarknaden. Utskottet kan emellertid intebiträda det förslag som framförs motion A255. Motionen avstyrks således. 1989/90: AU 11 De totala utgifterna under anslaget beräknas till 2 633,6milj. kr, vilket inkluderar delposterna Bidrag för utbildning i företag m.m.och Elevsocial verksamhet. I motion A271 av m.fl. (m) anförs att det medhänsyn till det nuvarande arbetsmarknadsläget inte finns anledning att utökaantalet platser i arbetsmarknadsutbildningen. Om arbetsmarknadsläget skulledrastiskt försämras utgår motionärerna ifrån att regeringen inom ramen förfinansfullmakten även kan finansiera arbetsmarknadsutbildningen.Motionärerna hemställer att anvisar ett 270 milj. kr lägre anslag änvad som förordats i propositionen. Utskottet delar föredragandens bedömning i fråga ommedelsbehovet avseende Arbetsmarknadsutbildning och avstyrker följaktligenmotion A271 i nu behandlad del. 1988/89Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Prop. 4 037 132000 (1) (1) Varav . på tilläggsbudget 1, AU 15 Regeringen föreslår under under punkt B 4 (s.6670) attriksdagen 1. godkänner vad som förordats i frågabidraget till lönekostnader i samband med utbildning i företag 2. godkänner vad som förordats i frågaom vidgad arbetsprövning 3. till Kontant arbetsmarknadsstöd ochutbildningsbidrag för /91 anvisar ett förslagsanslag på . Beräknad ändring 1990/91 Från anslaget betalas stöd enligt lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning,yrkesinriktad rehabilitering, jobb-sökaraktiviteter vid inskolningsplatser ochvid vidgad arbetsprövning. AMS skall enligt regeringens beslut under anslagetäven redovisa beräknade kostnader för statsbidrag tillarbetslöshetsförsäkringen och permitieringslöneersättningen. I enlighet med beslut med anledningav prop. 1987/88:114, AU 18, rskr. 387 har regeringen fastställt nivåerna påarbetslöshetsersättningarna och utbildningsbidragen för . Nivåernaskall anpassas till löneutvecklingen för vuxna arbetare inom egentlig industri.Den högsta dagspenningen i arbetslöshetsförsäkringen är . under år 1990.KAS lämnas med . Nivåerna på utbildningsbidragen vidarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering har anpassats tillsamma löneutveckling. För den som är berättigad till ersättning från erkändarbetslöshetskassa är det högsta utbildningsbidraget . För den som är lägst20 år och inte har rätt till ersättning från sådan kassa är bidraget . Iövriga fall uppgår det till . I motion A252 av m.fl. (m) föreslås, iavvaktan på en utredning om allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, attarbetslöshetsförsäkringens ersättningsregler kopplas till sjukpenningreglerna.I annat sammanhang har motionärerna föreslagit att sjukpenningen justeras av lönen. Därför bör enligt motionen även ersättningsnivån iarbetslöshetsförsäkringen uppgå till av lönen av en arbetslöshetsperiod. Därefter bör ersättningen stiga till 90procent. Huvudregeln är att dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen utgör av den försäkrades dagsförtjänstinom ramen för den högsta och lägsta dagpenningen. I samband med 1988 årsförändringar i systemet sänktes dagpenningen från avdagsförtjänsten. Sänkningen hängde samman med slopandet av karensdagarna, somtidigare avskaffats inom sjukförsäkringen. Enligt den proposition som låg tillgrund för ändringen var det naturligt att anpassa arbetslöshetsförsäkringenskompensationsnivå till vad som gäller inom sjukförsäkringen. Utskottet fann i sin behandling av förslaget ingenanledning till erinran. Vad som i motionen anförts till stöd för en sänkning avkompensationsnivån utgör inte anledning för utskottet att frångå det tidigareställningstagandet. Motion A252 avstyrks således i berörd del. 1989/90:AU 11 Kontantarbetsmarknadsstöd 1989/90:AU 11 Antalet stöddagar med KAS under /91beräknas av föredraganden till 1,7 milj. och det genomsnittligt utbetaladestödbeloppet till ca . Den totala kostnaden för KAS blir därigenom 260,1milj. kr., vilket är en minskning med 134,1 milj. kr. Som framgått ovan har föreslagits att bidraget tilllönekostnader i samband med utbildning i företag skall tas bort, utom då det ärfråga om utbildning inom tekoindustrin. Regeringen hemställer att riksdagengodkänner vad som förordats i frågan. Utskottet tillstyrker förslaget. Ett slopande av bidraget innebär minskade kostnader med 61milj. under det nu behandlade anslaget B 4. Det tidigare likaledesbeskrivna förslaget om höjning . av det traktamente som kanutgå till deltagare i arbetsmarknadsutbildning utanför hemorten innebärkostnader med 12 milj. kr. under detta anslag. Det påpekas särskilt ipropositionen att höjningen naturligtvis även skall gälla deltagare iyrkesinriktad rehabilitering. 1 propositionen berörs en skrivelse från /VMS i vilkenstyrelsen hemställer om en ändring av förordningen (1980:631) om ersättning avallmänna medel för skada förorsakad av deltagare i viss arbetsmarknadsutbildningeller yrkesinriktad rehabilitering. Föredraganden anser i likhet med /VMS attförordningen bör ändras så att försäkringsersättning kan utgå även tillkursanordnare för skada som kursdeltagaren orsakar och förklarar att hon skallåterkomma till regeringen med förslag till författningsändringar. I fråga omden vidgade arbetsprövning-en föreslås i propositionen att det inte längreskall krävas formell inskrivning vid /Vmi för att deltagare skall fåutbildningsbidrag och åtnjuta försäkringsskydd. Beslut om deltagande skallkunna fattas direkt av arbetsförmedlingen. I övrigt bör enligt propositionenverksamheten ha samma inriktning som , dvs. den skall rikta sig främst tillarbetshandikappade sökande och omfatta högst . /Vntalet deltagarebör få uppgå till oförändrat högst 4 000. Kostnaden för utbildningsbidrag tilldeltagarna beräknas till 25 milj. kr. I propositionen hemställs att riksdagengodkänner vad som förordats. Utskottet tillstyrker vad som förordats i propositionen omvidgad arbetsprövning och noterar att bifallit regeringensförslag i proposition 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering ocharbetslivsfondens verksamhet, m.m. att den begränsning i försäkringsskyddetsom gällt för bl.a. personer som genomgår arbetsprövning utan attvara inskrivna vid ett slopas. Genom ändrade förordningsbestämmelser avserregeringen att ge reglerna sådant innehåll att försäkringsskyddet blirdetsamma som gäller för arbetsmarknaden i övrigt. Den totala kostnaden för utbildningsbidrag, inkl.traktamentshöj- ningen, till deltagare i arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabiliteringberäknas i propositionen till 3 725,5 milj. kr. Därvid har antalet deltagare i arbetsmarknadsutbild- 1989/90:AU 11 ning medutbildningsbidrag antagits uppgå till 82 000 i den särskilt anordnadeutbildningen med en genomsnittlig utbildningstid och till 25 000 idet reguljära utbildningsväsendet med en genomsnittlig utbildningstid om 29veckor. Motsvarande siffror för deltagare, i yrkesinriktad rehabilitering harberäknats till 25 000 inskrivna och . Utbildningsbidraget vid jobb-sökaraktiviteter vidinskolningsplatser beräknas utgå i oförändrad, omfattning. Kostnaden har därförräknats upp endast med hänsyn till dehöjda nivåerna på utbildningsbidragen. Den beräknas till 40,9 milj. kr. Statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen betalas inteav anslagsmedel utan med arbetsgivaravgifter och, , medfinansieringsavgifter från arbetslöshetskassorna. Arbetsgivaravgiften, benämndarbetsmarknadsavgift, uppgår till av ett på visst sätt beräknatavgiftsunderlag. Avgiften skall finansiera arbetslöshetsersättning enligt lagenom arbetslöshetsförsäkring och bidrag till permitteringslöneer-sättningen.Enligt den preliminära nationalbudgéten beräknas' den totalalönesumman uppgå till /Vrbetslöshetskassorna skall enligt de nu gällande reglerna för finansieringenav statens kostiiad för utbetalade arbetslöshetsersättningar för varje medlemi kassan betala ett belopp som motsvarar av den under det löpandeverksamhetsåret genomsnittligt utbetalade dagpenningen i kassan(finansieringsavgift) och därutöver för finansiering av ett för kassornagemensamt utjämningsbidrag ett belopp som motsvarar av den gällandehögsta (dagpenningen (utjämningsavgift). Regeringen har uttalat attegenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen skäll höjas. Utskottet återkommer tilldetta i det följande. Kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen bestämshuvudsakligen av nivån på arbetslösheten bland kassorneis medlemmar och av storleken på den genomsnittligt utbetalade dagpenningen. Föredraganden bedö mer att arbetslösheten bland medlemmarna kommer att motsvara per medlem och år under nästa budgetår. Med denna arbetslös het och en genomsnittligt utbetalad dagpenning på ca . sarrit ca 3,6 miljoner medlemmar i kassorna beräknas kostnaderna för statsbi dragen under /91 till 6 840 milj. kr. efter avdrag för . Motion A283 av m.fl. (c) berör frågor omredovisning av intäkterna till arbetslöshetsförsäkringen och om användningsområdetför till staten influtna' medel från årbetsgivaravgifteri. Motionärerna ansermot bakgrund av budgetpropositionens beskrivning av läget på den svenskaarbetsmarknaden med arbetskraftsbrist i många yrken och i flera regioner attsociala och ekonomiska skäl talar för att all kraft skall inriktas mot insatsersom prioriterar att ge den arbetssö-,kande arbete eller utbildning framförkontantstöd. Med de förslag som centernframfört i ett annat sammanhang om offensiva satsningar /90:AU11 attutveckla arbetsmarknaden i hela landet och uppnå en bättre regional balanskommer antalet stöddagar inom ramen för arbetslöshetsförsäkringen och KAS attminska väsentligt. förslag skulle leda till att överskottet iarbetslöshetsförsäkringen vid slutet av innevarande kalenderår kan beräknasuppgå till ca . En del av dessa medel skulle enligt motionenkunna utnyttjas till att finansiera en del av de långsiktigt verkande offensivainsatser som föreslagits av partiet. Den väg som bör väljas för att åstadkommadetta är att intäkter från arbetsmarknadsavgiften under /91genom en lagändring avdelas även för bl.a. närings- och regionålpolitiskasatsningar främst riktade mot områden där sysselsättningsgraden är lägst ochbehoven av stöd störst. Motionärerna föreslår att avarbetsmarknadsavgiften på dvs. drygt en tredjedel avdelas förändamålet. Om man utgår från den i budgetpropositionen angivna totalalönesumman motsvarar det 4 500 milj. kr. Tillsammans med befintligt överskottkommer enligt motionärerna ca . att finnas tillgängligt förarbetslöshetsersättningar vilket motsvarar per medlem.Motionärerna gör också gällande att bidragen till KAS på motsvarande sätt kanminskas med 60 milj. kr. Ett skäl till slopandet av den tidigarefinansieringsordningen var dess. otymplighet och olämplighet från budgetmässigsynpunkt (prop. 1987/88:114). Kostnaderna för statsbidraget tillarbetslöshetsförsäkringen var svåra att beräkna med någon exakthet på grund avbl.a. osäkerheten i bedömningen av förändringar i det allmänna löneläget och iarbetslöshetens omfattning. Även mycket små förändringar av arbetslösheten kaninnebära kraftiga ökningar, eller riiinskningar av kostnaderna. förereformeringen av finansieringssystemet hade detta visat sig bl.a. i storaöverskridanden av anslaget. Enligt de nu gällande reglerna behållsöverskottsmedel inom arbetslöshetsförsäkringen för att kunna utnyttjas iperioder med ökade utbetalningar. Till systemet är också knutet en rörligkredit som får utnyttjas när befintliga medel inte räcker till för att täckautgifterna. Genom krediten kan behovet av snabba justeringar av nivån påarbetsmarknadsavgiften undanröjas. Det kan således sägas ligga i systemetsnatur att det tiidvis . Därigenom finns en ekonomisk beredskapför perioder av ökande arbetslöshet. En motion av likartat innehåll behandlades av utskottetvid förra årets . Utskottet ansåg att överskottsmedel borde behållasinom systemet för att kunna utnyttjas vid perioder med ökade utbetalningar.Utskottet vill tillägga följande. En finansiering av det slag som motionärernaföreslår är att betrakta som en rent bokföringsmässig transaktion. Den utgöralltså inte någon realekonomisk besparing, t.ex. nedskuren verksamhet ellerökad egenfinansiering för medlemmarna i arbetslöshetskassan, som kan ge utrymmeför nya utgiftsåtaganden. Om förslag genomförs kommer upplåning i ställetatt behöva öka med ett belopp motsvarande den del av arbets- 1989/90:AU11 marknadsavgiften, dvs. , som annars hade tillförts arbetsmarknadsfonden. Med stöd av det anförda avstyrks motion A283 i de nuberörda delarna. I folkpartimotionen A290 framförs att statsbidragen tillfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen bör minska och ersättcis av ökadeegenavgifler. Detta skulle reducera statens utgifter med . Utskottet kan konstatera att regeringen den 5 aprilpresenterade ett antal åtgärder som utformats efter överläggningar med folkpartiet-föratt stabilisera ekonomi. Bland dessa ingår ett förslag att. höjaegenavgiften inom arbetslöshetsförsäkringen med ca . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion A290. I fyramotioner berörs frågan omi en allmän arbetslöshetsförsäkring. I motion A252 av m.fl. (m) föreslås enparlamentarisk utredning som skyndsamt utreder en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som omfattar alla förvärvsarbetande, såväl löntagaresom företagare. Försäkringen skall enlig;t motionärerna ge en grundtrygghet vidarbetslöshet. Möjligheterna till frivilliga tilläggsförsäkringar bör prövas. m.fl. (fp) anför i motion A255 att det skyddsom erbjuds dem som drabbas av ofrivillig arbetslöshet inte är tillfredsställande.Det omfattar inte alla. Det finns därför enligt motionärerna starka skäl föratt införa en allmän arbetslöshetsförsäkring, vilken i princip bör omfatta allai åldern 18 som står till arbetsmarknadens förfogande. Ersättning börutgå till såväl löntagare som företagare. Även i motion A284 av m.fl. (c) begärs enparlamentarisk utredning. Enligt motionärerna skulle en mer strikt"arbetslinje" inom arbetsmarknadspolitiken skapa förutsättningar föratt minska statens totala kostnader. Därmed skulle utrymme ges för att införaen heltäckande arbetslöshetsförsäkring. På grund av kvalifikationsregler harenligt motionärerna närmare en tredjedel av de arbetslösa under de senasteåren inte kommit i åtnjutande av vare sig arbetslöshetsersättning eller KAS.Systemet fyller inte de rättvise- och trygghetskrav som måste ställas. Enallmän arbetslöshetsförsäkring bör enligt motionen ge ett grundskydd på rimlignivå med möjlighet till påbyggnad. Egenavgifterna bör utjämnas och rättvisaskapas för alla anställda och egenföretagare. Motion A817 av och (båda c)avser kvinnors livssituation. Motionärerna framför att många kvinnor drabbashårt vid arbetslöshet. Kvinnorna saknar helt ekonmiskt stöd eller får litetsådant. För ökad rättvisa föreslås en allmän arbetslöshetsförsäkring. 1 samband med behandlingen av den förutnämndapropositionen /88:114 berördes även frågan om en allmän arbetslöshetsförsäk ring, väckt genom motioner. Utskottet konstaterade i sitt av 47 godkända betänkande AU 1987/88:18 att, trots den ökade täckning som arbetslöshetsförsäkringenuppnått, fortfarande omkring en fjärdedel av 1989/90:AU 11 dearbetssökande hos arbetsförmedlingen saknar rätt till arbetslöshetsförsäkring.Till detta kommer en del sökande som enbart är berättigade till KAS. Dettakunde enligt utskottet motivera att man inför 1990-talets arbetsmarknad seröver möjligheterna att vidga arbetslöshetsförsäkringen så att man i den kanfånga in grupper som fortfarande står utanför. Utskottet ansåg att man bordeavvakta effekterna av den i propositionen föreslagna reformeringen av systemetinnan man tog slutlig ställning till frågan om att starta ett nytt utredningsarbeteom en allmän arbetslöshetsförsäkring med den inriktning som utskottet angivit.Motionerna ledde således inte till någon åtgärd från sida. Underföregående väcktes likartade motioner. De redovisade förändringarna iarbetslöshetsförsäkringen hade trätt i kraft . Utskottethänvisade till sitt tidigare betänkande och ansåg att alltför kort tidförflutit för att man skulle kunna se vilka effekter förändringarna medfört.Med hänvisning till att det således var för tidigt att ta slutgiltig ställningtill frågan om ett nytt utredningsarbete föranledde motionerna inte någonriksdagens åtgärd. Utskottet anser alltjämt att förflutit föratt man skall kunna ha någon bestämd mening om effekterna av förändringarna.Man bör därför avvakta ytterligare innan man tar ställning till om en utredningom en allmän arbetslöshetsförsäkring är påkallad. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet de nu behandlade motionerna i aktuella delar. I motion A215 av Hans Nyhage m.fl (m, fp, c) framförs attdet ibland kan råda stora svårigheter för arbetstagare som inte är medlemmar ien facklig organisation att vinna inträde i arbetslöshetskassorna.Motionärerna vill ha en reglering av verksamheten när det gäller behandlingenav ansökningar från sådana arbetstagare eller från företagare. Det skallexempelvis fordras att kassorna tillhandahåller separata ansökningsblanketterför inträde i kassan. Liknande motioner har behandlats tidigare av utskottet.Därvid har utskottet hänvisat till möjligheten att anmäla missnöje motkassornas handläggning till /VMS som är tillsynsmyndighet och till att AMSingripit i en del fall av det slag som åsyftas. Kassorna har att ställa sigAMS anvisningar till efterrättelse och styrelsen kan också meddela deerinringar i fråga om verksamheten som styrelsen finner påkallade. Med hänsynhärtill saknas enligt utskottets mening anledning att reglera verksamhetensåsom motionärerna begär. Motionen avstyrks således. och (båda fp)föreslår i motion A223 en periodbering av arbetslöshetsersättningen.