bet · GD01UU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Följande områden föreslås i propositionen ingå somdelposter under Särskilda program: energi, hälsovård, AIDS-bekämpning,befolkningsfrågor, kvinnofrågor, kultur och massmedia, främjande av demokratioch mänskliga rättigheter, försöksverksamhet och metodutveckling, samtinsatsförberedelser och resultatvärdering. Verksamheten inom de ämnesinriktade delposterna bör enligtpropositionen omfatta insatser med anknytning till det långsiktiga utvecklingssamarbetet,såväl bilateralt som multilateralt. Under delposten AIDS-bekämpning avsätts medel för kampenmot AIDS dels globalt genom WHO, dels genom bilateralt samarbete och .. _ Regeringen har för budgetåren 1988/89-1990/91utfåst 60 milj.kr. för forskning om AIDS och tropis- 1989/90:UU15 För innevarande budgetår har 20 milj.kr. Medlendisponeras av SAREC. Till delposten Främjande av demokrati och mänskligarättigheter bör insatser med denna inriktning gradvis föras samman. Under innevarandebudgetår avser regeringen se över fördelningen av insatser för mänskligarättigheter mellan de humanitära anslagen och delposten för främjande avdemokrati och mänskliga rättigheter. De fortsatt stora behoven av särskildainsatser för demokrati och mänskliga rättigheter yttrar sig bl.a. i ett högtmedelsutnyttjande under delposten. Stöd från delposten Försöksverksamhet och metodutvecklingbör i första hand ges för insatser i programländer. Anknytning till sektorerdär SIDA har betydande aktiviteter och behov bör eftersträvas. Den rationalisering av verksamheten som SIDA eftersträvarbl.a. genom att verksamheten koncentreras till större sammanhållna programvälkomnas. Mot bakgrund av aktiva engagemang för förbättringar av deinternationella organisationernas verksamhet inom och utom FN-systemet finner propositionendet motiverat att insatser genom olika FN-organ bedöms även i detta perspektiv.Denna aspekt bör enligt propositionen bevakas i samråd medutrikesdepartementet. Regeringen räknar medelsbehovet under Särskilda programtill 408 milj.kr. I motion U204 föreslår en utökning med 10milj.kr. föreslår i motion U244 en ökningav anslaget för särskilda program om 50 milj.kr. att användas till utvecklingav u-landsanpassad teknik och förnybara energikällor. I motion U206 (c) angesatt biståndet för AIDS-bekämpning måste bli bättre anpassat till förhållandenai . kommunisterna vill i motion U241 utöka bidragenför AIDS-bekämpning. I motion U220 (mp) föreslås en ökning om 10 milj.kr. inomramen för anslagsposten Särskilda program för befolkningsfrågor ochfamiljeplanering. Vidare föreslår partiet ytterligare bidrag om 10 milj.kr. Medlen härför skall tas från anslagsposten Särskilda insatseri skuldtyngda länder under anslaget C 3. Frågan behandlas av utskottet underberörd anslagspost under C 3. Som framgår av propositionen är anslaposten Särskildaprogram avsedd att vara ett komplement till i första hand det övriga biståndetgenom SIDA med syftet att särskilt uppmärksamma vissa angelägna ämnesområdenoch främja metodutveckling. Utskottet har erfarit att gör relativt betydandebiståndsinsat ser på handikappområdet. Under /89 stödde SIDA sådana insatser till ett belopp av ca 15 milj.kr. Bistånd på handikapp området stöds vidare genom UNDP och FN:s center för social utveck ling och humanitära frågor. Utskottet ser positivt på utökade insatser 118 inom dettaområde vilka bör kunna finansieras över anslaget Särskilda 1989/90:UU15 program omså befinns lämpligt. Det ankommer emellertid inte på utskottet att ange ettexakt belopp för sådana insatser. Härmed avstyrks yrkandena 35 och 55 i motion U204 (fp). Utskottet har med stor oro följt AlDS-epidemins utbredningoch dess allvarliga följder inte minst för befolkningen i många , isynnerhet i . Enligt vad utskottet erfarit syftar det svenska biståndettill att hindra spridningen av HlV-smittan, att minska insjuknandet i AIDS ochatt lindra de sociala och ekonomiska följderna av sjukdomen. Stödetadministreras av SIDA och SAREC. I biståndet ingår dels ett brett stöd till WHOinkl. WHO.s samarbete med UNDP, dels bilateralt stöd till nationella programoch forskning. Huvudansvaret för samtliga nationella AIDS-program ligger påWHO tillsammans med de enskilda länderna. Programmen utformas enligt vadutskottet erfarit med hänsyn till kapacitet och prioriteringar imottagarländerna. SIDA har i sin anslagsframställan angett ett medelsbehov om130 milj.kr. Utskottet anser att biståndet för AIDS-bekämpning bör fåfortsatt hög prioritet. Utskottet ser ingen anledning att ifrågasättautformningen av biståndet för AIDS-bekämpning och utgår från att biståndsmyndigheternaoch regeringen gjort erforderliga bedömningar vad gäller lämpligmedelstilldelning för ändamålet. Härmed avstyrks motion U206 (c) samt yrkande 34 i motionU241 (vpk). Även under anslaget Bistånd genom folkrörelser ochenskilda organisationer har utskottet berört ämnesområdet anpassad teknik. Detär motiverat att, som redan sker, forskning och metodutveckling inom dettaviktiga område även stöds med statliga biståndsmedel. Sådant stöd kanfinansieras såväl genom anslaget till u-Iandsforskning som inom anslagspostenSärskilda program. Det ankommer emellertid inte på utskottet att mer specifiktge rekommendationer om lämplig medelstilldelning för ändamålet. Även inom energiområdet sker viktiga biståndsinsatser.Exempelvis beräknar SIDA i sin anslagsframställan ett medelsbehov för denämnesinriktade verksamheten inom energiområdet till 20 milj.kr. U-landsanpassad energiforskning stöds av SAREC. Ijanuari arrangerade SAREC ett seminarium om nya och förnyelsebaraenergikällors roll i integrerad landsbygdsutveckling. Bistånd på energiområdetutgår även bl.a. från landramsanslagen. Regeringen och SIDA bör även framdelesägna stor uppmärksamhet åt energiområdet. Utskottet har ingen erinran mot denmedelstilldelning regeringen föreslår för ändamålet. Härmed avstyrks yrkande 14 i motion U244 (c). 4.8Rekrytering och utbildning av fältpersonal 1989/90:UU15 Propositionen (s. 110111) Enligt propositionen utnyttjas anslagsposten förrekrytering och utbildning av biträdande experter, volontärer och JuniorProfessional Officers inom FN-systemet, för rekrytering av biträdande experterinom de bilaterala programmen, för aktivering av den svenska resursbasen, förs.k. mindre fåltstudier samt för rekrytering och utbildning av fåltperso-nal. Ipropositionen välkomnas att SIDA planerar att successivt öka rekryteringen avbiträdande experter och Junior Professional Officers. Regeringen förordar att88 milj.kr. avsätts för anslagsposten Rekrytering och utbildning avfåltpersonal. kommunisterna motsätter sig i motion U241att i högre grad anlita konsulter i personalbiståndet. I stället hävdar vpk attdet är viktigt att den svenska resursbasen stärks. Anslaget för rekrytering ochutbildning av fåltpersonal bör därför enligt motionen inte höjas i enlighet medregeringens förslag. I såväl UU:s betänkande 1987/88:20 som i förra åretsbetänkande 1988/89:UU18 framförde utskottet att SIDA för uppgifter av myndighetskaraktärinte skall behöva anlita konsulter. Denna bedömning kvarstår. För hjälp iberedning och för genomförande av biståndsinsatser är SIDA beroendeav en stark resursbas i det svenska samhället. I denna resursbas ingår enskildaexperter, myndigheter och organisationer och även konsulter. Kontinuerligainsatser för att stärka denna resursbas är viktiga, inklusiveutbildningsinsatser för all personal involverad i biståndssamarbetet.Delposten under C 2. Rekrytering och utbildning av fåltpersonal gäller inteSIDA:s egen personal utan experter, volontärer och biträdande experter inomFN-systemet etc. Utbildningsinsatser för dessa kategorier är likaledesangelägna och stärker resursbasen. Det viktigaste är enligt utskottet attlämpliga personer rekryteras till biståndssamarbetet. Det styrande bör alltidvara behov. Härmedavstyrks yrkande 35 i motion U241 (vpk). Propositionen(s. 111) SIDA:s informationsverksamhet bör enligt propositionenfrämst avse information om svenskt utvecklingssamarbete men information börockså ges om förhållandena i . Regeringen understryker vikten av att SIDA, folkrörelser,enskilda organisationer och andra aktörer på informationsområdet utbyter erfa- 120 renheteroch fortlöpande samråder om sina informationsverksamheter. Enligtpropositionen bör SIDA i sitt informationsarbete fortsätta att 1989/90:UUl5 prioriteraangelägna områden såsom information kring miljöfrågor, demokrati och mänskligarättigheter samt kvinnans roll i utvecklingen. Situationen i södra ärett annat angeläget område. Vidare bör medel finnas tillgängliga förinformationssatsningar av det slag som informations- och debattdagarnaBiståndet Behövs utgör. Regeringen förordar att 14 milj.kr. avsätts föranslagsposten Information genom SIDA. I motion U241 (vpk) föreslås ett 6 milj.kr. högre beloppän vad regeringen föreslagit för SIDA:s informationsverksamhet. I motion U246(m) yrkas en 5 milj.kr. lägre medlemsram jämfört med regeringens förslag.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag att avsätta 14 milj.kr. föranslagsposten Information genom SIDA. Härmed avstyrks yrkande 36 i motion U241 (vpk) och yrkande23 i motion U246 (m). I motion U246 (m) föreslås att 5 592 milj.kr. anvisas förutvecklingssamarbete genom SIDA. Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag attanvisa ett reservationsanslag för Utvecklingssamarbete genom SIDA på . för /91. Utskottet avstyrker således yrkande 24 i motion U246 (m). Andra biståndsprogram (C 3) Propositionen (s. 112 129) Under anslaget anvisas medel för u-landsforskning genomstyrelsen för u-landsforskning (SAREC), tekniskt samarbete och u-krediter genomberedningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS),gäststipendieprogram genom , främjande av exportgenom importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), industriellt samarbetegenom fonden för industriellt samarbete med (), projektbiståndtill vissa länder, särskilda insatser i skuldtyngda samt utredningarm.m. Andra biståndsprogram budgetåren 1989/90-1990/91 (milj.kr.) 1989/90 1990/91 ändring U-landsforskning 315,0 360,0 * 45,0 BITS verksamhet, därav (610,0) (700,0) (+ 90,0) 121 Tekniskt samarbete 210,0 300,0 + 90,0 u-krediter 400,0 400,0 of Gäststipendieprogram 4,5 5,0 + 0,5 lMPOD:sverksamhet 3,8 14.0(1) + 10,2 Industrielltsamarbete (25,0)(2) länder 70,0 390,0 + 320,0 skuldtyngdaländer 640,0 640,0 of Utredningar m.m. 4,0 8,0 + 4,0 SUMMA 1 647,3 2 117,0 + 469,7 'Därutöver föreslås att 8,7 milj.kr. anvisas över anslagetE 5. Importkontoret for u-landsprodukter. 'Kapitaltillskottfinansierat med reservationsmedel under u-krediter. Medel för del av SWEDFUNDisverksamhet (framför allt utbildningsstöd) föreslås under /91anvisas under BITS tekniska samarbiete. Propositionen (s. 113116) SAREC:s verksamhet omfattar enligt propositionen stöd tillforskning i och forskningssamarbete med länder i , ochLatinamerika, bidrag till internationella forskningsprogram samt stöd tillsvensk u-landsforskning. Ett centralt mål är att stärka nationell forskningskapaciteti . Regeringen framhåller att forskning och uppbyggnad av forskningskapacitetär av stor betydelse för möjligheter att lösa grundläggandeutvecklingsproblem. En central uppgift för SAREC är att bidra till att byggaupp och stärka forskningskapaciteten i enskilda , vilket sker bl.a.genom samarbete mellan forskningsinstitutioner i och institutioner iu-länder. SAREC:s verksamhet har enligt propositionen under senareår blivit allt viktigare eftersom den ekonomiska krisen hårt har drabbat forskningeni många . Forskningens kapacitetskris är särskilt framträdande iAfrika. Det är därför naturligt att SAREC, liksom övriga biståndsmyndigheter,ger fortsatt hög prioritet i sin verksamhet. De ökade satsningarna påforskarutbildning är enligt propositionen väl motiverade liksom strävanden attfrämja kontakter mellan nationella institutioner och internationella institutliksom mellan u-landsinstitu-tioner. De fattigaste utgör SAREC:s främstaverksamhetsområde. Det kan dock enligt propositionen även i fortsättningen varamotiverat att bedriva visst forskningssamarbete med som har enstarkare bas för forskning. SAREC:s nya satsning på stöd till samhällsvetenskapligforskning i välkomnas i propositionen. Likaså anser regeringen attSAREC:s stöd till forskning om demokrati och mänskliga rättigheter är ett gottkomplement till övriga insatser som görs på området. Forskning på jordbrukets, skogsbrukets och miljöns områdenär enligt propositionen angelägen. SAREC ämnar genomföra en utredning om verksamheten på SA-REC:sregionkontor i /\frika. Resultatet av utredningen blir vägledande förregeringens inställning till stöd för SAREC:s fortsatta fåltrepre-sentation. Regeringen noterar med tillfredsställelse SlDA:s ochSAREC:s växande samarbete avseende forskning och övrigt utvecklingssamarbete. /anslagen för u-landsforskning har ökat starkt under enföljd av år och anslagsutnyttjandet är högt. För /91 föreslårregeringen att 360 milj.kr. anvisas för u-landsforskning. Av beloppet avser 20milj.kr. det särskilda forskningsprogrammet om skog och miljö. Medel för SAREC:s förvaltningskostnader tas upp underanslaget C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC). 1989/90: UUl 5 T , , .. ... 1989/90:UU15 I motion U204 (fp) föreslås att anslaget föru-landsforskning höjs med 10 milj.kr. jämfört med regeringens förslag.Folkpartiet anser att den föreslagna ökade medelstilldelningen bör användas förforskningssamarbete i , företrädesvis . Även vänsterpartietkommunisterna motiverar till en del sitt förslag i motion U241 (vpk) omanslagsökning med 15 milj.kr. med behoven av ökad satsning på . 1 motionU239 (vpk) föreslås att 3 milj.kr. anslås för forskning kring cassava. Utskottet tillmäter u-landsforskning mycket storbetydelse. Anslaget för u-landsforskning har ökat starkt under en följd av år.Regeringens förslag för nästa budgetår innebär en ökning med jämförtmed innevarande budgetår. För SAREC:s del ökar sakanslaget från 315 milj.kr.till 360 milj.kr. enligt regeringens förslag. Detta innebär en större ökning ändet generella påslaget för svenskt bistånd. Utskottet finner ökningen motiveradoch har ingen invändning mot regeringens förslag till medelstilldelning. SAREC;s nya satsning på stöd till samhällsvetenskapligforskning i välkomnas. Enligt vad utskottet erfarit är Asienprogrammet nuunder utarbetande. Insatser i planeras bli inkluderade i dettaprogram. Utskottet är dock inte berett ange något specificeratbelopp för Asieninsatserna. Med det ovan anförda får yrkandena 26 och 60 i motion U204(fp) anses besvarade. Yrkande 59 i motion U204 (fp) och yrkande 37 i motionU241 (vpk) avstyrks. Forskning om cassava är ett för många viktigtområde. SAREC ger stöd för forskning om cassava till en enskild svenskforskare. SAREC bidrar vidare till den internationella forskningen på områdetgenom några institut som ingår i den konsultativa gruppen för internationell jordbruksforskning(CGLAR). Härmed avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion U239 (vpk). Tekniskt samarbete och u-krediter Propositionen (s. 116118) BITS uppgift är att främja ekonomisk och social utvecklingi vissa samt att utvidga och stärka förbindelser med dessaländer. Verksamheten omfattar bidrag till tekniskt samarbete inkl.internationella kurser i och u-kreditfinansiering avinvesteringsprojekt i . Det teknbka samarbetet genom BITS är enligt propositionenett flexibelt instrument som möjliggör insatser i olika former som kan 124 anpassastill mottagarländernas behov och utvecklingsnivå. ett tjugotal samarbetsländer ingår främst länder med vilka 1989/90:UU15 ingått samarbetsavtal, men också några tidigare programländer för SIDA och länder som av statsmakterna bedömts som lämpligaför samarbete genom BITS. BITS tekniska samarbete utgör enligt propositionen enviktig kanal för överföring av svenskt kunnande till . Regeringenanser att det finns anledning att öka stödet till denna verksamhet på grund avdet starka intresset hos samarbetsländerna för tekniskt samarbete med . har BITS insatser inom det tekniskasamarbetet breddats t.ex. genom att verksamheter med förvaltningsinriktat innehållinkluderats. har miljö- och naturresursfrågor tillmätts en alltstörre vikt. Detta har gällt såväl de internationella kurserna som övrigttekniskt samarbete. Denna utveckling välkomnas i propositionen. Regeringen förordar en medelsram för tekniskt samarbeteinkl. internationella kurser på 300 milj.kr. för /91. För attöka allmänhetens kännedom om BITS verksamhet anser regeringen att medel underdet tekniska samarbetet också bör tas i anspråk för information. BITS bör ävenfå bemyndigande att under /91 utnyttja 20 milj.kr. förutbildnings- och företagsledningsinsatser inom verksamhet, anserregeringen. Inom ramen för tekniskt samarbete har BITS räknat in medelför expertutbyte genom . Regeringen beräknar medelsbehovetför denna verksamhet till 4 milj.kr. Regeringen har givit BITS i uppdrag att svara förhuvuddelen av det av regeringen beslutade biståndet till . Medel för dettaanvisas under anslagsposten Projektbistånd till vissa länder. 1 propositionenförutses att BITS under /91 kommer att utveckla ettbiståndssamarbete med . Regeringen har också givit BITS i uppdrag attbereda och genomföra biståndsinsatser i , företrädesvis inommiljöområdet, infrastruktur och förvaltning samt inom områden som främjar densociala sektorns utveckling. Genom u-krediter överförs finansiella resurser påkoncessionella villkor för att finansiera svenska varor och tjänster i projektsom prioriteras av låntagarlandet och som av BITS bedöms få betydande utvecklingseffekterför landet. Efter att projektet granskats av BITS lämnas utfåstelse om u-kredit.Krediten kan utnyttjas först när ett kontrakt har vunnits i internationellkonkurrens. Vad gäller inriktningen på u-kreditgivningen finnerregeringen det värdefullt att BITS söker samarbete med utvecklingsbanker imottagarländerna och att samfinansiering med Världsbanksgruppen och regionalautvecklingsbanker främjas i former som säkerställer konkurrens iprojektupphandlingen. Reservationen under u-kreditposten har kraftigt förändratsunder senare år. Vid ingången av /89 uppgick reservationen till 1 022milj.kr. var motsvarande belopp 871 milj.kr. Kreditgivningenunder innevarande år kommer bl.a. till följd av , som belastaranslaget med 550 milj.kr., att väsentligt överstiga anslaget och reducerareservationen och därmed de tillgängliga medlen för nya åtaganden. Regeringendelar BITS uppfattning att den återstående reservationen kan anses rimlig ochnödvändig för att möta oförutsedda svängningar i anslagsbelastningen. Isammanhanget understryks att ett eventuellt återupptagande avu-kreditgjvningen till skulle medföra att anslagsbehovet för budgetåret1990/91 skulle överstiga föreslagna 400 milj. kr. I propositionen förordas attBITS under /91 får göra utfåstelse om biståndsmedel föru-krediter med ett belopp om högst de vid varje tillfålletillgängliga medlen. har BITS möjlighet att göra sådanautfåstelser upp till två gånger nämnda belopp. Regeringen noterar beredningens avsikt att utreda frågorsom rör garantiordningen i u-kreditsystemet. Regeringen föreslår att 400 milj.kr. anvisas förgåvoelement i u-krediter under /91. tar i motion U204 upp BITS verksamhet ochkonstaterar att såväl det tekniska samarbetet som de internationella kursernaär värdefulla inslag i det svenska biståndet. Verksamheten behöver dock breddasoch byggas ut. Det tekniska samarbetet bör enligt omfatta fler avbiståndsmålen, t.ex. miljö och social utjämning, och kurserna bör i ännu högregrad än vad som är fallet inriktas på annat än infrastruktur. Folkpartietanser också att BITS vid valet av samarbetsland såväl vid kreditgivning som idet tekniska samarbetet i högre grad bör inrikta sig på låginkomstländer. Vadgäller samarbetet med relativt rika och ekonomiskt framgångsrika länder somt.ex. anser partiet att biståndet inte bör ges en allmän utvecklingskaraktärutan i stället motiveras av miljö- eller demokratiskäl. För detta ändamål anserfolkpartiet att ett särskilt miljöanslag bör inrättas för BITS och att 20milj.kr. bör avsättas för nästa budgetår. På samma sätt föreslår folkpartietinrättandet av ett särskilt anslag till BITS för främjande av demokrati ochmänskliga rättigheter och att 10 milj.kr. anslås till anslaget. Bindningen av BITS tekniska bistånd till upphandling iSverige bör upphävas anser motionärerna vidare. Detta får främst konsekvenserför det finansiella stödet, men utesluter inte att BITS ocksåskulle kunna finansiera kunskapsöverföring från en utländsk part t.ex. frånNorden eller från ett u-land. bör inte ingå bland BITS samarbetsländer, anserfolkpartiet. Anledningen är avsaknaden av demokratisk utveckling i landet.Enstaka insatser främst av social karaktär kan enligt motionärerna göras iframtiden, dock inte något reguljärt samarbete. har längekritiserat systemet med bundna u-krediter eftersom det är osäkert hur mycket avdet s.k. gåvoelementet som kommer till del. Subventionerav detta slag har i stället enligt motionärerna en tendens /90:UUl5 attdriva upp priserna vilket innebär att del av gåvoelementet tillfallerföretaget. vill därför genomföra en samlad parlamentarisk översynav systemet med u-krediter och andra kreditinstrument från biståndspolitisksynpunkt. Frågor som bör utredas är u-krediterna som biståndsinstrument jämförtmed andra, t.ex. obundna biståndskrediter, kretsen av mottagarländer som enligtmotionärerna bör få tydligare låginkomstprofil samt garantisystemetsutformning. Vidare anser motionärerna att frågan om politisk prövning avmottagarländer kunde studeras. Slutligen anser att anslaget för u-krediterför nästa budgetår minskas med 100 milj.kr. kommunisterna framför i motion U241 atthela anslaget till u-krediter bör avslås samt att BITS inte skall fåbemyndigande att få göra utfåstelser de tillgängliga medlen bl.a.för att möta behoven om den nu frysta kreditgivningen till skulleåterupptas. I stället föreslår motionärerna att får ta ställning tillsamarbetet med och eventuella nya insatser. I en enskild motion U217 (s) yrkas att BITS kursversamhetskall erhålla större ekonomiska resurser för att utvidga och öka kursverksamhetenbl.a. Enligt utskottets uppfattning genomför BITS en viktiginsats inom ramen för det svenska biståndet. Överföring av finansiellaresurser, teknologi och kunskap till som nått en vissindustrialiseringsgrad och som inriktas på former som inte skaparbiståndsberoende och som erbjuder konkurrenskraftiga svenska produkter ochtjänster samt tillför additionella resurser fyller väl sin plats i biståndet.Verksamheten är i första hand inriktad på tillväxtfrämjande åtgärder. Denökade inriktningen på andra biståndspolitiska mål som t.ex. miljö och mänskligarättigheter som successivt gjorts i det tekniska samarbetet och i deinternationella kurserna välkomnas emellertid. Enligt vad som framförs ipropositionen avser BITS att etablera ett samarbete med påmiljöområdet. Utskottet vill framhålla vikten av ökade insatser vad avsermiljöfrämjande verksamhet med hänsyn till de stora behoven. Vad gäller BITS samarbete med som tas upp imotion U204 (fp) kommer detta att omfatta miljöinsatser. BITS har finansieraten studie vars syfte var att utifrån malaysiska förslag formulera tänkbarasamarbetsprojekt. Som redan nämnts i detta betänkande (under inledandeavsnittet om miljö, markvård och energi) skall insatser avseende bedömning ochhantering av giftiga kemikalier genomföras . BITS verksamhet på områden av miljö- ochdemokratifrämjande karaktär bör emellertid kunna bedrivas på i huvudsak samma sätt som '27 BITSnuvarande verksamhet t.ex. genom kontraktsfinansiering. sieringenav verksamheten bör vidare kunna rymmas inom ramen /90:UU15 den budgetför det tekniska samarbetet på 300 milj.kr. som regeringen föreslår. Utskottetanser inte att några nya anslag behövs för ändamålet. Vad gäller inkomstnivån på de länder som BITS samarbetarmed får utskottet konstatera att en stor del av verksamheten är inriktad på låginkomstländer.Drygt 60 % av u-kreditgjvningen går också till denna grupp av länder.