bet · GD01JuU24 · 1989-12-31 00:00:00 — Domstolsväsendet ingår i försöket med treårigabudgetramar. För domstolsväsendets del lades verksamhetens inriktning ochmedelstilldelningen fast , och det beslutet omfattar alltsåtreårsperioden /901991/92. Enligt principerna för försöket bör enomprövning av verksamheten eller medelstilldelningen ske endastom väsentliga förändringar i personalsituationen eller arbetsläget föranlederdet. I proposition 1989/90:100 bilaga 4 ()har regeringen föreslagit att för /91 anvisa ettramanslag på . (punkt D I, s. 71-72). Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. I proposition 1989/90:100 bilaga 4 ()har regeringen föreslagit alt för /91 till Allmännadomstolarna m.m. anvisa ett ramanslag på 1 . (punkt D 2, s.72-77). bereds vidare tillfålle att ta del av vadjustitieministern anfört i propositionen (s. 63 69) om notariemeriteringen. 1 1989/90. 1989/90 JuU24 Motionerna l989/90:JuU24 1988/89:Ju804 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av vissa göromål 'från domare tillbiträdespersonal. 1988/89:Ju808 av m.fl. (c) vari yrkas 36. att hos regeringen begär en parlamentariskutredning av domstolsväsendet. 1988/89:Ju813 av () vari yrkas 1. att begär alt regeringen tillsätter enutredtiing med uppgift att utarbeta övergripande riktlinjer för det framtidarättsväsendet. 1989/90:Ju401 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att de före gällande reglerna beträfende antaletnämndemän i tingsrätt och länsrätt skall återinföras. l989/90:Ju403 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändrade ersättningsregler för intresseledamöter ihyres- och arrendenämnderna. 1989/90:Ju405 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnotarie-meriteringens längd. 1989/90:Ju410 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av säkerhetssal för . 1989/90:Ju413 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attbeslutsgången vid hyresnämnd och bostadsdomstolen måste bli kortare. 1989/90:Ju703 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att möjligt återinföra de regler som tidigare gälltför såväl antalet nämndemän som mandatperiodens längd. 1989/90:Ju716 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionenanförts om lika ersättning till nämndemän. 1989/90:Ju803 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om domstolsväsendets situation. 1989/90:Ju809 av m.fl. (fp) vari yrkas 10. att hos regeringen begär förslag tillöverföring av enklare typer av mål och ärenden till domstolarnas kanslipersonalenligt vad i motionen anförts. 13. attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i 1989/90:JuU24 motionenanförts om behovet av tekniska hjälpmedel inom domstolsväsendet. 1989/90:Ju822 av m.fl. (vpk) vari yrkas 7. att riksdagenlill anslaget F 5 Vissa domstolskoslnader för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således . lillatt förbättra nämndemännens ersättningar, 8. alt riksdagentill anslaget F 6 Diverse kostnader för rättsväsendet för /91anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således . för stöd till Nämndemannaföre-ningens informationsverksamhet, 9. att lill anslaget D 2 Allmänna domstolarm.m. för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således 1 . för nämndemännens fortbild ning. Beträffande målutvecklingen i de allmänna domstolarnaunder kan nämnas följande. 1 tingsrätterna har antalet inkomna tvistemål minskatnågot, och en obetydlig minskning föreligger också beträffande brottmålen. Omman emellertid undantar notariemålen och endast ser till övriga brottmålföreligger en mindre ökning av antalet inkomna brottmål. En viss minskning avavverkningstakten föreligger också. Det totala antalet balanserade mål har ökatmed . I hovrätterna har antalet inkomna mål ökat med 2,6 %.Detta innebär, jämfört med då antalet inkomna mål ökade , altökningstakten avtagit. Också antalet avgjorda mål har ökat men intetillräckligt för alt svara mot målökningen. Antalet balanserade mål har ökatmed i det närmaste . I högsta domstolen har antalet inkomna mål minskat mednästan . har antalet avgjorda mål där prövningstillstånd meddelatsökat kraftigt med och antalet balanserade mål har minskat med28 %. Utskottet kan alltså konstatera all måltillströmningentill de allmänna domstolarna avtagit något. Detta har emellertid inte medförten minskning av balanserna utan dessa har tvärtom ökat, och arbetsläget äralltjämt ansträngt. Som justitieministern framhåller i propositionen (s. 75)finns förklaringen alt söka i det förhållandet att brottmålen och tvistemålengenerellt sett blivit svårare och mer tidskrävande alt handlägga. I detta lägeär det som framhålls i motionerna Ju804 och Ju809 angeläget att allamöjligheter till rationaliseringar tas till vara och att tekniska hjälpmedelsom ADB-stöd utnyttjas inom domstolsväsendet. I sammanhangetkan nämnas att datoriseringen av inskrivningsvä- t, sendelfortgår och beräknas vara avslutad omkring . 1' 1989/90. de stora tingsrätterna tillgång lill ADB-stöd vid handläggningen av 1989/90:JuU24 lagsökningaroch betalningsförelägganden, och s.k. kanslidatorsystem förekommerpå flera håll. Modern textbehandling blir ett allt vanligare vid domsskrivningen, och räknar med att allpersonal som så önskar kommer att ha tillgång härtill inom en Utskottet kan inte finna annat än att behovet av tekniskahjälpmedel inom domstolsväsendet fortgående beaktas. En annan sak är att dettar att genomföra ett så omfattande projekt som t.ex. datoriseringenav inskrivningsväsendet. Också en mer allmän tillgång till textbehandling tarsin tid att införa del är fråga om betydande investeringar, och det krävsatt berörd personal tillägnar sig nya arbetsmetoder. Härför måste också utbildningsresursertas i anspråk. Enligt vad utskottet inhämtat sker datoriseringen i den taktsom är möjlig med hänsyn till sådana faktorer. Det finns därför inte anledningför att göra något sådant uttalande om tekniska hjälpmedel somefterlyses i motion Ju809. I motionerna Ju804 och Ju809 förordas en mer omfattandedelege-ring till domstolsbiträden. Utskottet har tidigare vid flera tillfållen behandlatfrågan om delege-ring till domstolsbiträden (se JuU 1987/88:9 och 29 jämte därgjorda hänvisningar) och då gjort uttalanden av innebörd att delegering kanvara en positiv rationaliseringsålgärd som kan avlasta domarpersonalen mereller mindre rutinbetonade arbetsuppgifter som biträdespersonalendärigenom får mer ansvarsfyllda uppgifter. I dessa sammanhang har utskottetockså understrukit att en förutsättning för delegering är att domstolarnasdömande och rättsvårdande verksamhet behålls på hittillsvarande kvalitativthöga nivå. Utskottet, som alltjämt har samma grundinställning, villhär nämna att det pågår flera projekt med den inriktning mot en mer omfattandedelegering till domstolsbiträden som efterlyses i motionerna. Inom ramen för enpågående försöksverksamhet vid får tingsrätten t.ex.delegera till domstolsbiträden att ta emot fullföljdsinla-gor och pröva omtalan fullföljts på föreskrivet sätt och inom rätt tid. Vidare får tingsrättendelegera att fatta beslut om rältshjäipsavgifter och ersättning förpersonundersökning och läkarundersökning (SFS 1989:851). När det gäller t.ex.domstolsärenden och ärenden vid inskrivningsmyndighet finns redan möjlighetatt i stor utsträckning delegera beslut till biträden [se 18 ac §§lingsrättsinstruktionen (1979:572)|. De sistnämnda regeländringarna föregicksav försöksverksamhet. Mot den angivna bakgrunden förutsätter utskottet att ocksåerfarenheterna av den nu pågående försöksverksamheten kommer att las lill varaom den faller väl ut. Någon anledning för att nu göra ett uttalande isaken finns inte. Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju804 och Ju809 ihär behandlade delar. Notariemeriteringen 1989/90:JuU24 I propositionen (s. 6369) bereds tillSlle attla del av planerade förändringar av notariemeriteringen. Till grund för ändringarna ligger en inomjustitiedepartementet utarbetad promemoria (Ds 1989:17) Notariemeriteringen ochremissbehandlingen av promemorian. Ändringarna innebär sammanfattningsvis attnotariemeriteringens längd förkortas från nuvarande och . Möjligheten till sex månaders utbytestjänstgöring behålls och en försöksverksamhetmed en till förlängd utbytestjänstgöring vid åklagarmyndighet inleds.Utbildningsmomentet i notariemeriteringen ges en mer framträdande roll, ochjustitieministern understryker att notarietjänstgöringen främst syftar till attge notarien en allmän träning i rättslig analys och metodik och inte till attge notarien kunskaper om de rättsliga reglerna på ett visst eller vissaområden. Ändringarna medför vissa ändringar i behörighetsreglerna för notarieri tingsrättsinstruktionen. Den nya ordningen planeras bli införd beträffandetjänstgöringens längd och i övrigt . Bakom ändringarna ligger överväganden om den förändring avdomstolsarbetet som blivit ett resultat äv den alltmer omfattande delegeringenav domargöromål lill domstolsbiträden och om hur en överflyttning av densummariska processen till kronofogdemyndigheterna kommer att påverkadomstolarnas arbetsbörda (se prop. 1989/90:85 som behandlas avriksdagen). Justitieministern pekar vidare på att avhopp i slutet avnotarietiden är vanliga och på att domarulbildningen föreslås förkortad (seprop. 1989/90:79, JuU2S). Hon anser att det finns visst fog för argumentet attdet bör råda en rimlig proportion mellan längden på notarietjänstgöringen ochden mer omfattande domarutbildningen den senare föreslås förkortad till iprincip och . I motion Ju40S framförs kritik mot den aviseradeförkortningen av notarietjänstgöringens längd. Utskottet vill till en början rent allmänt hänvisa tillsina tidigare uttalanden i ämnet (se JuU 1983/84:23 s. 4 ff och där gjordahänvisningar) och i linje härmed framhålla vikten av att utbildningsmomenteti notariemeriteringen kommer att ges en mer framträdande roll. Utskottet kan för sin del instämma i de överväganden somjustitieministern redovisat i propositionen, och utskottet vill understrykaatt en förkortning av notarietjänstgöringen framstår som i det närmastenödvändig med hänsyn lill de stora förändringar som domstolsarbetet genomgåttunder , särskilt beträffande delegering till domstolsbiträden.Ytterligare skäl för den tilltänkta förändringen innefattas i den nyordningsom planeras beträffande den summariska processen. Det blir alltså knappastmöjligt att erbjuda notarierna meningsfulla och för utbildningenrelevanta arbetsuppgifter under en så som och . När det gäller genomförandet konstaterar utskottet att densummariska processen kommer att överföras till kronofogdemyndigheterna Utskottet förutsätter aU hänsyn härtill tas 1989/90:JuU24 närövergångsbestämmelserna beträffande notariemeriteringen utformas. Utskottet kan alltså ställa sig bakom de i propositionenredovisade förändringarna av notariemeriteringen, och utskottet avstyrkerbifall till motion Ju405. I motionerna Ju401 och Ju703 förordas en återgång lilltidigare gällande ordning med fem nämndemän i domför sammansättning. Denna fråga har utskottet behandlat sedan år 1983då den nuvarande regeln med normall tre nämndemän i domför sammansättning itingsrätt infördes. Fem nämndemän erfordras dock i mål om ansvar för vissagrova brott (se 1988/89:JuU23 s. 33 ff och där gjorda hänvisningar). Så sentsom avvisade utskottet således förslag om en återgång till enordning med fem nämndemän i alla mål. Utskottet vidhåller alltjämt att dennuvarande ordningen är lämplig. I anslutning lill vad som anförs i motion Ju40lom antalet nämndemän i länsrätt vill utskottet tillägga alt det aldrigförekommit en ordning med fem nämndemän där (se prop. 1978/79:86, JuU27, rskr.216). Utskottet avstyrker bifall lill motionerna Ju401 och Ju703 i härbehandlade delar. I motion Ju703 förordas också en återgång till en ordningmed sexåriga mandatperioder för nämndemän. Mandatperiodens längd har ändrats från sex (se prop. 1987/88:138, JuU38, rskr. Vid ärendets behandling iriksdagen anslöt sig utskottet lill justitieministerns uppfattning att det ärminst lika viktigt att nämndemannakåren är allsidigt sammansatt som attnämndemännen har lång erfarenhet av domstolsarbete och dömande verksamhet;dock att betydelsen av erfarenhet i sammanhanget inte fick underskattas.Utskottet pekade på att det är vanligt att nämndemän i betydande omfattningåterväljs, ofta , och att det inte fanns någon anledning att troatt den föreslagna ordningen skulle föranleda någon ändring härvidlag. Mankunde alltså utgå från alt det även med treåriga mandatperioder skulle finnasnämndemän i rätten med lång erfarenhet av det dömande arbetet. Utskottettillstyrkte bifall lill regeringens förslag. Ulskoltet prövade på nytt frågan om mandatperiodens längdi (1988/89:JuU23). Utskottet fann då ingen anledning till förnyadeöverväganden i frågan. har på regeringens uppdrag gjort enutvärdering av de nya reglerna. Av (DV Rapport 1989:2)Nämndemannakårens sammansättning framgår bl.a. att inte av denuvarande nämndemännen tidigare haft nämndeman-nauppdrag. Defarhågor för bristande erfarenhet m.m. bland nämndemännen 1989/90:JuU24 som kommertill uttryck i motion Ju703 vinner alltså inte något stöd, och utskottetavstyrker bifall till motion Ju703 även i denna del. I motion Ju822 begärs en ökning av anslaget förnämndemannaersätt-ningar med 10 milj. kr. Motionärerna anser att ingen skallbehöva göra en ekonomisk uppoffring när han fullgör nämndemannauppdraget. I motion Ju716 förordas en ordning där alla nämndemän fårlika ersättning, och motionärerna hänvisar till principen om lika lön för likaarbete. Ersättning för nämndemannauppdraget utgår pertjänstgöringsdag med ett grundarvode på . Om nämndemannen förlorarinkomst vid uppdragets fullgörande utgår tilläggsarvode med högst . Principen för nämndemannaersättningar fastställdes (se JuU 1984/85:25 s. 8 ff) och frågan har behandlats av utskottetflera gånger, senast (se 1988/89:JuU14 s. 7). Utskottet fann då,liksom tidigare (se JuU 1985/86:23 s. 6 och JuU 1987/88:29 s. 5), att enallsidig rekrytering av nämndemän bättre främjas av ersättning för konstateradinkomstförlust än av en lägre generell ersättning, lika för alla, vilket medhänsyn till de begränsade ekonomiska förutsättningarna skulle varaalternativet. Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt och avstyrkerbifall till motion Ju716. I motion Ju822 tas frågan om nivån på nämndemannaersättningupp. Motionärerna kritiserar särskilt det förhållandet att ersättningen i mångafall inte täcker den inkomstförlust som uppstår vid uppdragets fullgörande ochanför att ingen skall behöva göra en ekonomisk uppoffring för dettaförtroendeuppdrag. Arvodet bör enligt motionärerna motsvarasjukiörsäkringsersättningen + . När det gäller ersättningsnivån kan utskottet förstkonstatera att ersättningen höjdes så sent som . Utskottet är inteberett att nu förorda en ytterligare höjning. Utskottet vill i sammanhangeterinra om att ersättningen för vissa förtroendeuppdrag har granskats i förtroendeuppdragsutredningensdelbetänkande (Ds 1988:46) Pengar är inte allt men ... I betänkandet föreslåsatt det skall bli en skyldighet att ersätta de förtroendevaldasinkomstförluster fullt ut i vanliga inkomstlägen. Betänkandet harremissbehandlats, och en proposition kan förväntas . Utskottetavstyrker bifall till motion Ju822 i här behandlad del. I motion Ju822 framförs yrkanden om ökade anslag förinformation till och fortbildning av nämndemän. Frågor om information till och utbildning av nämndemänbehandla des av utskottet . Utskottet underströk då i enlighet -, med tidigare ställningstaganden i sitt av godkända betänkan- r* 1989/90. Rättelse:S. 19 rad 12 Står: domstolarna för Rättat till; domslolarna m.m. för de(1989/90:JuUS) att någon mer organiserad eller permanent verk- 1989/90:JuU24 samhetsyftande till en egentlig juridisk utbildning för nämndemännen inte kunde anseslämplig med hänsyn till den ställning som lekmän som nämndemännen intar inomrättskipningen. Däremot har utskottet funnit behov av ökade informations- och utbildningsinsatserom de regler som styr rättegångsförfarandet och om regler rörande t.ex.sekretess och tystnadsplikt. Utskottet konstaterade vid frågans behandling inovember att utbildningsinsatser inom detta område genomförts. Hösten1988 anvisade nämligen 5 milj. kr. på tilläggsanslag för en bredinformationsinsats för att ge nämndemännen grundläggande kunskaper omverksamheten i domstolarna och andra grundkunskaper för att delta irättskipningsarbetet. En särskild utbildningsdag har genomförts vidpraktiskt taget alla tingsrätter, och resultatet betraktas av justitieministern(prop. s. 76) som mycket gott. Medel för nämndemännens utbildnings- och informationsbehovanvisas över budget. Vissa medel återstår också av 1988 årstilläggsanslag. Flertalet nämndemän har som framgått fått engrundläggande utbildning. Enligt utskottets mening ankommer det i fortsättningenfrämst på domstolarna att sörja för det grundläggande utbildningsbehovet hosen nyvald nämndeman så sker också i praktiken. Det bör också nämnas attdomstolsverket har tagit fram ett informationsmaterial som riktar sig tillnämndemän och som tingsrätterna kan använda. Härtill kommer att det finnsytterligare skriftligt material som riktar sig i första, hand till allmänhetenoch som kan vara lämpliga i arbetet med att orientera en nyvald nämndeman omdomstolsförfarandet m.m. Utskottet, som finner anledning att ånyo fastauppmärksamheten på att nämndemannauppdraget är ett lekmannauppdrag, anser attdet finns goda möjligheter att inom givna ekonomiska ramar tillgodose nämndemännensutbildningsbehov liksom även att tillgodose behovet av information omändringar i lagstiftningen m.m. Utskottet kan vidare konstatera att Nämndemännens riksförbundär mycket aktivt när det gäller här aktuella frågor och att förbundet tilldelasmedel härför över anslag. Någon åtgärd från sida med anledning av härbehandlade yrkanden i motion Ju822 torde inte vara erforderlig, och utskottetavstyrker bifall till dem. I motion Ju410 pekas på behovet av en s.k. säkerhetssal iSvea hovrätt. finns en säkerhetssal i . Den uppfyller inte till fullo de säkerhetskravsom bör ställas och betraktas därför som ett provisorium. Byggnadsstyrelsenhar av regeringen fått i uppdrag att projektera en ny säkerhetssal, även denbelägen i . beräknadtill /94. Den planerade säkerhetssalen avses 1989/90:JuU24 enligt läcka behovet inom Storstockholms- ochUppsalaområdet. Utskottet konstaterar att frågan om en säkerhetssal somuppfyller högt ställda säkerhetskrav redan är aktualiserad. När det gällerlokaliseringen av säkerhetssalen saknar utskottet anledning att göra en annanbedömning än den som kommit till uttryck i det redovisaderegeringsbeslutet. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju410. Arvodet till vissa ledamöter i hyresnämnd m.m. I motion Ju403 förslås ändrade regler för ersättning tillintresseledamöter i hyres- och arrendenämnderna. Motionärerna anser att dennuvarande ersättningen om . per dag inte är i nivå med förloradarbetsförtjänst. och arrendenämnd består av en lagfaren domareoch ytterligare två ledamöter intresseledamöter. De sistnämnda skall vara välförtrogna med t.ex. förvaltning av hyresfastighet resp. med bostadshyresgästersförhållanden. Intresseledamöterna utses efter förslag från sådanariksorganisationer som kan anses väl företräda de intressegrupper som berörs avrättskipningen på de aktuella områdena (se Expertmedverkan och specialisering,SOU 1987:13 s. 166 ff). Ersättningen till bl.a. intresseledamöter regleras iförordningen (1982:814) om ersättning till nämndemän och vissa andra uppdragstagareinom domstolsväsendet m.m. Ersättning utgår efter i princip två olika system.Till t.ex. nämndemän utgår ersättning som framgått ovan med grundarvode ochtilläggsbelopp varvid tilläggsbelopp utgår endast om nämndemannen gjortinkomstförlust vid uppdragets fullgörande. I andra fall kan en uppdragstagareerhålla ett bestämt arvode för varje tjänstgöringsdag, ibland kombinerat medett särskilt arvode för förberedelsearbete. Utskottet anser för sin del att arvoderingssystemet ärutformat på ett sådant sätt att en god rekrytering till uppdragen inomdomstolsväsendet främjas. Utskottet utgår från att dessa frågor kontinuerligtbevakas i och anser att någon åtgärd från sidainte är erforderlig. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju403. I motion Ju413 krävs åtgärder för att beslutsgången vidhyresnämnd och bostadsdomstol skall bli kortare. Omloppstiden i hyresmål är i hyresnämnddrygt och i bostadsdomstolen omkring . Det åligger hyresnämnd att behandla ärendena skyndsamt. 1bostadsdomstolen finns regler om förtursbehandling av särskilt brådskande mål. Den redovisade handläggningstiden är genomsnittlig, ochsåväl kortare som längre handläggningstider kan alltså förkomma beroende påomständigheterna i det enskilda fallet. Utskottets uppfattning är att dengenomsnittliga handläggningstiden är acceptabel. Någon åtgärd medanledning av motion Ju413 är alltså inte erforderlig. Medelsberäkningen 1989/90:JuU24 Regeringenföreslår ett ramanslag till de allmänna domstolarna på 1 . Imotionerna Ju808 och Ju813 begärs att en parlamentarisk utredning skalltillsättas för att se över domstolsväsendets organisation m.m., och i motionJu803 uttrycks farhågor för domstolsväsendets situation . Inomdomstolsväsendet pågår ett omfattande utvecklings- och förnyelsearbete, ochregeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté med uppgift att seöver domstolarnas uppgifter, arbetssätt och organisation domstolsutredningen(Ju 1989:56). Härigenom torde syftet med motionerna Ju808, Ju813 och Ju803 varatillgodosett, och utskottet avstyrker bifall till dem. Närdet sedan gäller medelsberäkningen gör utskottet följande överväganden. Somframgår av budgetpropositionen har regeringen på grund av det besvärligaarbetsläget i framför allt hovrätterna och de större tingsrätterna beslutatatt för innevarande budgetår medge täckning av merutgifter med 8 milj. kr.Beloppet avser utgifter under den senare hälften av budgetåret. Utskottetkonstaterar att regeringens förslag om anslagsökning med 16 milj. kr. innebäratt denna resursökning kan behållas också nästa budgetår. Satsningen möjliggörockså fortsatt höga investeringar i utbildning och i ADB-utrustning. Utskottetvill för sin del understryka att domstolarna själva knappasthar någon möjlighet att påverka verksamhetens omfattning och att resursbehovethuvudsakligen avgörs av måltillströmningen och målstrukturen. I dettasammanhang vill utskottet ge uttryck för sin positiva inställning till detövergripande utredningsarbete som regeringen beslutat om angående domstolarnasuppgifter och organisation m.m. Olika åtgärder har också vidtagits för attförbättra rekryteringsläget och för att öka möjligheterna att behålladomstolsväsendets kvalificerade personal. Utskottet tänker här på satsningenpå utbildning och ADB-stöd men också t.ex. på den ovannämnda försöksverksamhetenmed utökad delegering till domstolsbiträden och på förslaget om en nydomarutbildning m.m. som utskottet har tagit ställning till i ett annat ärendei dag (se prop. 1989/90:79, JuU25). En omständighet av betydelse i sammanhangetär det förbättrade löneläge för domarkåren som blivit ett resultat av den nyssavslutade lönerörelsen. Sammantagetanser utskottet att den oro som utskottet gav uttryck för när detgällde resurserna till de allmänna domstolarna inte längre gör sig gällande medfullt samma styrka. Detta är i någon mån ett resultat av förändrade ekonomiskaoch praktiska förutsättningar. Än större vikt härvidlag vill utskottet docktillmäta det pågående förändringsarbetet inom domstolsväsendet. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Allmännaförvakmiigsdomstolarna i989/90:JuLr24