bet · GD01BoU21 · 1989-12-31 00:00:00 — Vad som behövs för att komma till rätta meddessa problem är inte nya subventioner utan åtgärder av ett betydligt meragrundläggande slag. Subventionerna kan enligt bostadsutskottets mening dessutomverka kostnadshöjande genom att de minskar priskänsligheten. Medhänvisning till det ovan anförda och mot bakgrund av behovet av besparingar påstatsbudgeten bör enligt bostadsutskottets mening hyresrabatterna,återflyttningsbidragen och nybyggnadsbidragen avvecklas fr.o.m. den 1 juli1990. Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo63 (c) yrkande 5 såvitt nuär i fråga och Bo68 (m) yrkandena 810 anfört bör som sin mening geregeringen till känna. debatt moment 33 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 33.beträffande avveckling av hyresrabatterna, återflyttningsbidragen och nybyggnadsbidragen att medanledning av motionerna 1989/90:Bo63 yrkande 5, detta yrkande såvitt nu är ifråga, och 1989/90:Bo68 yrkandena 810 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Avvecklingav ungdomsbostadsstödet (mom. 34) i989/90:BoU2i (), (), (), (), JanSandberg (m), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Utskottethar" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse: mening är ungdomsbostadsstödet ännu ett exempel på hur regeringengenom stimulanser och punktinsatser försöker komma till rätta med grundläggandeobalanser på bostadsmarknaden. Ungdomsbostadsstödet har knappasi: inneburitatt några nya lägenheter tillkommit. Vad som behövs är i stället genomgripandeåtgärder som ger verkliga förbättringar och som innebär att grunden läggs fören bostadspolitik med en helt ny inriktning. Genom att skapa en fungerandebostadsmarknad löser man också ungdomens bostadsfråga på det bästa sättet. Medhänvisning till det nu anförda förordar utskottet att ungdomsbostadsstödetavvecklas fr.o.m. i enlighet med vad som föreslås i motionernaBo63 (c) yrkande 5 såvitt nu är i fråga och Bo68 (m) yrkande 7. Vad utskottetnu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. debatt moment 34 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 34. beträffandeavveckling av ungdomsbostadsstödet att medanledning av motionerna l989/90:Bo63 yrkande 5, detta yrkande såvitt nu är ifråga, och 1989/90:Bo68 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Den s.k. § 33-ersättningen (mom. 35) och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Utskottet " och på s. 24 slutar med "med ombyggnadslångivningen" bortha följande lydelse: Somanförs i motion Bo63 (c) måste en ekonomisk prioritering göras för attmöjliggöra mer offensiva insatser på bostadsområdet. För att frigöra medel förmera framåtriktade och effektiva insatser bör därför de s.k. §33-ersättningarria avvecklas i enlighet med förslaget i motionens yrkande 5såvitt nu är i fråga. debatt moment 35 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 35. beträffandeden s.k. § 33-ersättningen att medanledning av motion 1989/90:Bo63 yrkande 5 såvitt nu är i fråga som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. (mom. 36, l989/90:BoU2l motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med"delar" och på s. 25 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Som tidigare framhållits i motioner (m) bör erforderligaförnyelseåtgärder finansieras utan statligt stöd. Förbättringar avboendemiljön är ofta företagsekonomiskt lönsamma att vidta eftersom de ökar ettbostadsområdes attraktionsvärde. Genom att förnyelsebidragen avvecklades den1 har bostadsföretagen givits ett större eget ansvar för fattadebeslut, och de stimuleras härigenom att finna varaktiga lösningar förframtiden. kommer dessutom bostadsföretagen att genom skattefriaavsättningar till fastighetsanknutna underhållsfonder att helt kunna finansieraförnyelse- och ombyggnadsåtgärder utan någon som helst statlig subvention ellernågon statlig inblandning. Utskottet avstyrker med hänvisning härtillmotionerna Bo210 (s) och Bo212 (s). Boendemiljöbidrag m.m. (mom. 36) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjarmed "delar" och på s. 25 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Redan i samband med att beslutet om en avveckling avförnyelsebidragen fattades restes i en reservation (vpk, mp) invändningar häremot.Dessa invändningar står fast. Det finns fortfarande ett stort antalbostadsområden runt om i landet där den yttre miljön är sådan att omfattandeoch omedelbara åtgärder är av nöden. I spåren av miljonprogrammetsbostadsproduktion har följt ett stort antal undermåliga bostadsmiljöer som inteär möjliga att upprusta utan statligt stöd. Till beslutet om en avveckling av de nu aktuella bidragenvar knutet ett tillkännagivande till regeringen (1988/89:BoU7 s.85) om attbehovet av olika åtgärder i syfte att förbättra både den fysiska och densociala miljön kvarstod i många bostadsområden. Enligt tillkännagivandet bordeformerna för samhällets fortsatta stöd till bostadsområden med bl.a. socialaproblem därför ses över i syfte att finna en lämplig ersättning för förnyelsebidragen.Utskottet tvingas dock konstatera att tillkännagivande på dennapunkt ännu inte föranlett någon som helst åtgärd frånregeringens sida. Det bör enligt utskottets mening mot bakgrund härav ånyouppdras åt regeringen att utan dröjsmål återkomma till med ettförslag till statligt stöd för förnyelseåtgärder. Vad utskottet nu med anledning av förslagen i motionernaBo210 (s) och Bo212 (s) anfört om ett nytt statligt stöd till förnyelseåtgärderm.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 36 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoU21 36. beträffandeboendeniiljöbidrag m.m. att medanledning av motionerna 1989/90:Bo210 och 1989/90:Bo212 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Anslag (mom. 37) Underförutsättning av bifall till reservationerna 10, 14, 37, 41 och 42 KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Utskottethar" och slutar med "anslag tillstyrks" bort ha följandelydelse: Utskottethar ovan tillstyrkt motionsförslag (m) om avveckling av räntebidragen för vissaårgångar, ändrade räntebidragsregler i vissa fall, avveckling av förvärvslånensamt av vissa selektiva stöd m.m. Med hänvisning härtill kan även anslaget tillräntebidrag minskas med ett belopp som motsvarar den besparing som uppkommervid ett genomförande av de nu aktuella motionsförslagen. Räknat för helår kanden totala besparingen beräknas till 1 685 milj.kr. För /91uppgår besparingen till 300 milj.kr. Med anledning av vad som förordats ochmed anledning £iv regeringens förslag samt förslaget i motion Bo63 (c) börsålunda anslaget till räntebidrag föras upp med 22 250 milj.kr. Motion Bo249(c) avstyrks. debatt moment 37 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med medanledning av regeringens förslag i proposition 1989/90:144 yrkande 6 ochmotion 1989/90:Bo63 yrkande 5, detta yrkande såvitt nu är i fråga, samt medavslag på motion 1989/90:Bo249 yrkande 12 till Räntebidrag m.m. för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på 22 , Anslag (mom. 37) Underförutsättning av bifall till reservationerna 37, 41, 42 och 43 och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Utskottet har"och slutar med "anslag tillstyrks" bort ha följande Utskottet har ovantillstyrkt de motionsförslag som ligger till grund för anslagsberäkningen imotion Bo63 (c) yrkande 5 såvitt nu är i Motionen tillstyrks med hänvisning härtill även i vad avser Regeringensförslag samt förslaget i motion Bo249 (c) yrkande deb att moment 37 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoU21 37.beträffande anslag att med bifall till motion 1989/90:Bo63 (c)yrkande 5, detta yrkande såvitt nu är i fråga, och med anledning av regeringensförslag i proposition 1989/90:144 yrkande 6 samt motion 1989/90:Bo249 yrkande12 till Räntebidrag m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslag på22 , revisorers förslag (mom. 38, motiveringen) KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Det kan" och på s. 30slutar med "därför undvaras" bort ha följande lydelse: Riksdagensrevisorer har vid sin granskning kunnat konstatera en rad olyckliga följder avden statliga bostadspolitiken sedan bostadsförbättringsprogrammet infördes år1983. Kritiken gäller brist på långsiktighet, ryckighet i beslutsfattandet ochvid upprepade tillSllen ändrade bidrags- och lånevillkor. Detta uppges ha letttill omfattande problem för byggare, bostadsförvaltare m.fl. Motsvarande kritikhar löpande framförts i motioner från moderata samlingspartiet under ettflertal år. I motion Bo53 (m), väckt med anledning av revisorernas förslag,konstateras också att revisorernas granskning bekräftat riktigheten i dennakritik. instämmer i kritiken mot bostadsförbättringsprogrammetsinnehåll och genomförande. Granskningen bekräftar att programmet är ett uttryckför en i grunden felaktig politik vad avser förnyelsen av vårt bostadsbestånd.De omfattande bidrags- och subventionssystemen på detta område har lett framtill de problem som revisorerna kunnat registrera. Regeringen har ansett sigtvungen att föreslå kraftiga förändringar i lånevillkoren och olika former avrambegränsningar för att komma till rätta med de obalanser som blivit följdenav tidigare beslutade låne- och bidragsvillkor. Dessa nya beslut leder i sintur till nya obalanser osv. Slutsatsenav granskningen måste mot denna bakgrund bli att ett långsiktigt och stabiltsystem för bostadsförnyelsen behöver införas som inte bygger på kortsiktigasubventioner av olika åtgärder. Det nuvarande bostadsförbättringsprogrammetbör således avvecklas och ersättas av skatteregler som möjliggör för deenskilda fastighetsägarna att genomföra löpande underhåll och periodiskaförbättringsåtgärder utan statliga subventioner. Ett sådant system som byggerpå skattefria avsättningar till reparationsfonder föreslås i bl.a. motion Bo53(m). Utskottet återkommer nedan till denna fråga. Vadgäller de förslag till förändringar som revisorerna lägger fram i sin rapport kan konstateras att dessa utgår från uppfattningen att bostadsförbättringsprogrammet skall finnas kvar även . Med det ställningstagande som utskottet ovan redovisat saknas således skäl att närmare överväga dessa förslag. Det bör dock framhållas att t behovet av långsiktighet i villkoren för bostadsförnyelsen knappast 1989/90:BoU21 tillgodosesgenom de åtgärder av administrativ natur m.m. som revisorerna förordat. Medhänvisning till vad ovan anförts avstyrker utskottet revisorersförslag angående bostadsförbättringsprogram. Även motion Bo54 (vpk)avstyrks eftersom den innehåller förslag med samma principiella inriktning sornförs fram av revisorerna. revisorers förslag (mom. 38, motiveringen) ErlingBager och (båda fp) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 28 börjar med "Det kan" och slutar med"statliga bostadspolitiken" bort ha följande lydelse: Denkritik som framförs av revisorerna avseende ryckigheten i genomförandet avbostadsförbättringsprogrammet finner utskottet i huvudsak vara berättigad ochvälmotiverad. Bostadsförbättringsprogrammet led från början av en radallvarliga svagheter. Programmet saknade samband med andra stadsförnyandeåtgärder. Utformningen av stödvillkor m.m. har medfört ailltför genomgripandeombyggnader. Kraven på bostadssubventioner hair ökat och utvidgats till attäven gälla det löpande underhållet. Vidare har inriktningen på programmet vidflera tillfållen inneburit att regeringen sett sig tvungen att drastiskt ändrastödvillkoren och införa olika former av rambegränsningar m.m. Som revisorernaframhåller har en så kortsiktig och inkonsekvent politik givetvis inneburitproblem för aktörerna på bostadsmarknaden. Somframhålls i motion Bo55 (fp) borde således bostadsförbättringsprogrammet redanfrån början givits en annan inriktning. Bostadsförnyelsen bör ske utifrån enlångsiktigt hållbar strategi och inte styras av olika administrativabegränsningar. Utgångspunkten för förnyelsearbetet bör vara att ombyggnaderskeill ske varsamt och med stor hänsyn till de boendes önskemål. Utskottetkommer nedan närmare överväga förslag om skattebefriade reparationsfonder samtformerna för stödet till bostadsförbättring i övrigt. Först redovisas dockutskottets överväganden med anledning av revisorernas förslag tillförändringar i bo-stadförbättringsprogrammet m.m. revisorers förslag (mom. 38) och ;son (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med 'Det kan" ochslutar med "statliga bostadspolitiken", debatt den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "Revisorernaframhåller" och på s. 30 slutar med "nytt bostadsfinansieringssystem"bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer till stora delar i revisorernas kritik mot den av regeringen förda politiken vad avser förnyelsen av bostadsbeståndet. Olika, ofta motverkande, åtgärder har avlöst varandra i en strid ström. Villkoren för bostadslån har vid flera tillfållen kraftigt förändrats. Olika stödformer harintroducerats, för att därefter avskafEas. Inte minstombyggnadsverksamheten har drabbats av dessa ständiga Eninkonsekvent och ryckig bostadspolitik har således medverkat till de obalansersom finns på bostadsmarknaden. Detta gäller inte minst de regionalaobalanserna som har förstärkts som bostadsförbättringsprogrammethar varit i kraft. Resultatet av den förda politiken har blivit växandebostadsbrist, stigande produktionskostnader och ökande boendekostnader. Vadsom nu krävs är långsiktigt hållbara åtgärder som tar fasta på bostadsproblemeni hela landet. Vadgäller revisorernas förslag om kunskapsunderlaget för bostadsförnyelseninstämmer utskottet i att ytterligare insatser på detta område är angelägna.Forskningen om hur man undviker tekniska och andra problem somkräver ombyggnadsåtgärder bör således förstärkas. Tekniska lösningar som ståri överenstämmelse med ett miljöanpassat och ekologiskt utformat boende bördärvid eftersträvas. Även kunskapsredovisningar av hur förbättringsåtgärdernasammantaget bör utföras behöver utarbetas. Inriktningen på dessa redovisningarbör vara att framhålla möjligheterna till varsamma förnyelseåtgärder. anfört om ryckigheten i bostadspolitiken och behovet av ett bättrekunskapsunderlag för bostadsförnyelsen bör som sin mening geregeringen till känna. Vad i övrigt anförts i revisorernas förslag bör inteföranleda någon riksdagetis åtgärd. deb att moment 38 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 38. beträffande revborers förslag att med anledning av revisorers förslag 1989/90:13 och med avslag på motion 1989/90:Bo54 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, revisorers förslag (mom. 38) JanStrömdahl (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Medhänvisning" och slutar med "därför undvaras" bort ha följandelydelse: Vad anförts innebär att utskottet inte är berett att heltställa sig bakom de av revisorerna föreslagna förändringarna i bostadsförbättringsprogrammet.En ökad medverkan och en bättre samordning mellan bygglov- ochlåneprövning kan uppnås på andra sätt än genom den av revisorerna förordadeadministrativa förändringen. tillstyrker i stället den imotion Bo54 (vpk) föreslagna lösningen, dvs. att byggiovplikten utsträcks tillatt gälla alla subventionerade åtgärder. Detta skulle medföra att detkommunala inflytandet garanteras genom tekniska granskning.Själva lånebesluten skulle då kunna ligga kvar hos den statligalåneförvaltningen. Alla försök att balansera mellan bygglov och låneansökningarblir med 5Riksdagen 1989/90. en sådan lösningmeningslösa. Hyresgästinflytandet över bostadsför- 1989/90:BoU21 nyeisenökar genom att hyresgäistintyget blir ett obligatoriskt villkor för allasubventioner. Vadgäller revisoremas förslaig om förändringar i det administrativa förfarandetkan utskottet instämma i att det finns ett behov av att precisera gränsenmellan underhåll och ombyggnad samt att utveckla formema för ett fagstadgatunderhåll. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla den översyn av detekonomiska stödet till förbättringar av bostäder som nylig«!npresenterat. Denna översyn utgår till skillnad från revisorernas granskningfrån ett' konsumentperspektiv och leder därigenom fram till delvis andraslutsatser om nödvändiga förändringsåtgärder. sidsserar i sin rapportutgångspunkterna för ett helt nytt ekonomiskt stödsystem för ombyggnad ochandra förbättringsåtgärder. Detta förslag anser bostadsutskottet kan tas somutgångspunkt för de förändringiir i bostadsförbättringsprogrammet som behövergenomföras. Det fortsatta programmet för bostadsförbättringar bör såledestydligt inriktas mot underhåll och varsam upprustning på de boendes villkor.Ombyggnad skall ses som en undantagsåtgärd. Utskottetanser att regeringcm bör ges i uppdrag att överväga de närmare förändringar avolika författningar m.m. som behöver genomföras inombostadsförbättringsprogrammet och återkomma till med förslag ifrågan. Vad utskottet ovan anfört med anledning av revisorersförslag och motion Bo54 (vpk) bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att moment 38 i utskottets Itiemställan bort haföljande lydelse: 38. beträffande revborers förslag att med anledlning av revisorers förslag 1989/90:13 samt motion1989/90:Bo54 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, revisorers förslag (mom. 38) EvaGoés (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Det kan"och på s. 30 slutar med "därför undvaras" bort ha följande lydelse: Riksdagensrevisorer har enligt utskottets mening redovisat en väl genomförd granskning avbostadsförbättringsprogrammet. Utskottet instämmer i huvudsak i den kritik somriktas mot olika beslut som förändrat förutsättningarna för den pågåendeombyggnadsverksamheten. Det är således betänkligt att villkoren förbostadsförnyelsen under programmets löptid så kraftigt förändrats vid olikatidpunkter. Dessa beslut har påtagligt försvårat planeringen av olikaombyggnadsprojekt och medfört behov av omprojekteringar eller i vissa fall heltstoppat planerade förnyelseåtgärder. 1 det fortsatta arbetet med att bevarabostadsbeståndet bör därför behovet av långsiktighet väga tyngre än och eventuellabehov av förändringar i stödsystemen noga vägas 1989/90: BoU21 mot denegativa konsekvenser dessa kan få i det praktiska förnyelsearbetet. Utskottetkan också ställa sig bakom flertalet av de förslag till förändringar avbostadsförbättringsprogrammet m.m. som revisorerna lägger fram. En översyn avstödet till bostadsförbättringsåtgärderna bör genomföras med den inriktning somrevisorerna förordat.- En viktig fråga i denna översyn blir således attöverväga formema för en ökad medverkan i förnyelsearbetet. Somrevisorerna anför bör stora fördelar kunna vinnas om både handläggningen ochbesluten om lån och bidrag till bostadsförbättring kan ske på nivå. Ensådan ordning möjliggör också en bättre samordning mellan bygglovprövning ochlåneprövning. Vadgäller de förslag som revisorerna har beträffande förändringar i detadministrativa förfarandet instämmer utskottet i att handläggnings-rutinernavid låneprövningen måste förenklas. Bl.a. bör handläggningsordningen göras omså att standardkraven enligt PBL inte skall behöva prövas även förlånebesluten. Vidare är det som revisorerna anför tveksamt om det fordrassärskilda tillämpningsföreskrifter till PBL när det gäller ombyggnadsfall.Kraven på varsamhet tas sannolikt bättre till vara om åtgärderna helt kananpassas till förutsättningarna i resp. byggnad utifrån PBLs allmänna regler. Samhälletsstöd till ombyggnad resp. underhåll skiljer sig väsentligt. Detta förhållandehar ibland varit styrande på så sätt att onödigt omfattande åtgärder vidtagitsi syfte att uppnå bättre stödvillkor. Som revisorerna föreslår är det angelägetatt se över gränsen mellan underhåll och ombyggnad samt att utveckla formemaför ett lagstadgat underhåll. Även övriga frågor angående det administrativaförfarandet som revisorerna behandlat bör bli föremål för överväganden i denförordade översynen. Slutligentar revisorerna upp frågan om kunskapsunderlaget för den pågåendebostadsförnyelsen och föreslår att forskningen avseende underhåll, förnyelseoch ombyggnad i olika avseenden förbättras. Utskottet delar dessa synpunkter.BFR bör således i samarbete med bl.a. ges i uppdrag att initieraforskningsprojekt och fullskaleexperiment på strategiska områden. mening är det därvid angeläget att ett bättre kunskapsunderlag tasfram om olika former av ekologiskt anpassad bostadsförnyelse och hälsosaneringav den byggda miljön. Varsamhet och boendemedverkan bör ges hög prioritet. Erfarenheternafrån FoU-arbetet bör löpande ges spridning och tillämpas i det praktiskaförnyelsearbetet. ovan anfört med anledning av revisorers förslag börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Detta innebär att även vad imotion Bo54 (vpk) föreslagits till viss del får anses vara tillgodosett. deb att moment 38 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoU21 38.beträffande revborers förslag att med anledning av revisorers förslag 1989/90:13 samt med avslag på motion 1989/90:Bo54som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Skattebefriade reparationsfonder (mom. 39) (), (), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Utskottethar" och på s. 31 slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Genomden s.k. tapetreformen har en möjlighet öppnats för många hyresgäster att utövaett praktiskt inflytande över underhållet i den egna lägenheten. Som påpekas imotion Bo419 (c) yrkande 2 har dock detta utökade inflytande främst gällt i detallmännyttiga bostadsbeståndet. På grund av bl.a. reglerna för beskattning avprivatägda hyresfastigheter finns det risk för att hyresgästerna i dettabostadsbestånd utestängs från möjligheten att påverka sin egen lägenhetsutseende och hyra. Bostadsutskottetanser att alla hyresgäster som så önskar bör få möjlighet att utöva ettinflytande över sitt boende genom ett hyresgäststyrt lägenhetsunderhåll. Enförutsättning för detta är sannolikt att skattelagstiftningen för privatahyresfastigheter ändras. Privata fastighetsägare bör därför ges rätten attskattefritt fondera medel till underhåll av lägenheterna. Fondmedlen bör följalägenheten och hyresgästen ges möjlighet till inflytande överlägenhetsunderhållet på samma sätt som gäller i många allmännyttigafastigheter. Somframhålls i motion Bo55 (fp) kommer ett system med underhållsfonder på siktatt minska behovet av statliga lån och bidrag till förnyelseåtgärderna ibostadsbeståndet. På detta sätt ökar också fastighetsägarens ansvar för attfastigheten löpande hålls i ett så gott skick att onödigt omfattandeombyggnadsåtgärder kan undvikas. Underhållsfonderna torde härigenom bidra tillatt underhåll och förnyelse kan ske med större varsamhet. Bostadsutskottetanser att regeringen bör återkomma till med ett förslag omunderhålLsfonder i enlighet med vad som förordats med anledning avmotionerna Bo55 (fp) såvitt nu är i fråga och Bo419 (c) yrkande 2. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Även vad som i motionernaBo53 (m), Bo68 (m) yrkande 5 och Bo403 (m) yrkande 16 förordats omskattebefriade underhållsfonder torde till stor del låta sig förenas medutskottets ovanstående ställningstagande. deb att moment 39 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 39. beträffande skattebejriade reparationsfonder att med anledning av motionerna 1989/90:Bo53, ,q 1989/90:Bo55, dettayrkande såvitt nu är i fråga, 1989/90:Bo68 yrkande 5, 1989/90:Bo403yrkande 16 och 1989/90:Bo419 yrkan- 1989/90:BoU21 de 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet Skattebefriade reparationsfonder (mom. 39) KnutBilling, och (alla m) anser anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Utskottethar" och på s. 31 slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse: