bet · GD01BoU11 · 1989-12-31 00:00:00 — att med anledningav motion 1989/90:Bo523 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Krav på detaljplan för byggande av allmänna vägar (mom. 7) JanStrömdahl (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Frågan om"och slutar med "allmänna vägar" bort ha följande lydelse: Ävenom PBL och väglagen innehåller regler som ger kommunen ett inflytande ocksåöver vägplaneringen finns det en risk för att den nuvarande ordningen gör att vägbyggarintressetväger alltför tungt i förhållande till andra markanvändningsintressen. Enallsidig prövning och sammanvägning av miljökrav och transportbehov kräver attvägplaneringen helt integreras i den kommunala markanvändningsplaneringen.Genom nuvarande ordning har samma myndighet ansvar förbåde planering och byggande. Utskottet delar på anförda skäl motionärensuppfattning att det bör införas ett krav på detaljplan även för allmänna vägari PBL. Utskottetförordar därför att med anledning av motion Bo517 (vpk) yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet nu anfört. debatt moment 7 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffande krav på detaljplan för byggande av allmänna vägar att medanledning av motion 1989/90:Bo517 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Bygglovsprövningen utanför detaljplanelagt område (mom. 8) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Liknandeyrkanden" och slutar med "nu anförda" bort ha följande lydelse: Vissalättnader i bygglovsplikten har redan genomförts. Inte minst när det gäller byggande utanför planlagt område bör så stora lättnader som möjligt eftersträvas. Det är endast inom detaljplanens ram som bygglov och annan lovgivning skall krävas. Av detta följer att utanför detaljplanelagt område skall markinnehavaren ha rätt att fritt uppföra byggnad, utföra om- och tillbyggnad samt uppföra komplementbygg nad. Kommunen skall endast kunna påverka byggnadens utformning och placering. Den ökade frihet som utskottet här förordar gör det möjligt för många fler enskilda att bygga och bo på landsbygden. Grannehänsyn och andra regler som är nödvändiga att följa inom tät bebyggelse är vid byggnation utanför plan inte lika uttalade. och andra olägenheter ärockså påtagligt mycket mindre här, varför 4Riksdagen 1989/90. rätten attfritt kunna bygga utanför detaljplan måste anses välmotive- 1989/90:BoUl1 rad. De regler som finns i PBL om byggande utanför plan bör ses över ochutformas i enlighet med vad nu anförts. Ett förslag i frågan bör föreläggasriksdagen. bör med anledning av motionerna Bo557 (m)yrkande 3 och Bo558 (m) yrkande 1 som sin mening ge regeringen detta tillkanna. deb att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 8. beträffande bygglovsprövningen utanfördetaljplanelagt områ de att riksdagenmed anledning av motionerna 1989/90:Bo557 yrkande 3 och 1989/90:Bo558 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Kvalifikationsgränsen enligt PBL (mom. 9) , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Vid behandlingen" och på s. 10 slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt ersättningsreglerna i PBL utgår det full ersättningtill markägaren vid inskränkningar i ägande- eller nyttjanderätten endast ivissa fall. Målsättningen måste emellertid vara att full ekonomisk ersättningför den uppkomna skadan alltid skall utgå. om att enfastighetsägare skall få tåla en ekonomisk skada av berörd del avfastighetens värde strider mot äganderättens grundprinciper. Lagstiftningenmåste därför ändras så att full ersättning alltid skall utgå till markägarennär kommunen beslutar om intrång. Vad nu anförts bör med anledning avmotion Bo557 (m) yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 9. beträffandekvalifikationsgränsen enligt PBL attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo557 yrkande 8 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Ersättning vid pågående markanvändning (mom. 10, motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Ävenden" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att markägaren i princip skall hållasskadeslös vid ingrepp av stat eller kommun. Markägare skall inte behöva tålaens bagatellartade intrång. Ett ingrepp i pågående markanvändning skall såledesersättas fullt ut. Utskottetavstyrker med det anförda motion Bo560 (s). Ersättningför vägrat rivningslov m.m. (mom. 11, l989/90:BoUll motiveringen) KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Också vad" och slutarmed "m.m. avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att full ersättning skall utgå till fastighetsägare som lider skada pågrund av intrång i äganderätten. Det är enligt utskottets mening rimligt attkommunen får bära det fiilla ansvaret för t.ex. ett vägrat rivningslov och attfastighetsägaren således hålls skadeslös. Utskottetavstyrker med hänvisning till vad som anförts motion Bo517 (vpk) yrkande 5. Ersättning vid vägrat rivningslov m.m. (mom. 11) JanStrömdahl (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Ocksåvad" och slutar med "m.m. avstyrks" bort ha följande lydelse: Ersättningsreglernavid vägrat rivningslov och införande av skyddsbestämmelser förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse anses som besvärande av kommuner ochkulturvårdande myndigheter. Detta leder till att bl.a. kommunen undviker attfatta sådana beslut inför risken att bli ersättningsskyldig. Förlusten förfastighetsägaren torde emellertid i de flesta faU bli måttlig. Byggnaden meddess värde bibehålls ju och bevaras för framtiden. Utskottetanser det därför motiverat att såsom föreslås i motion Bo517 yrkande 5 förordaen ändring av ersättningsreglerna så att vägrat rivningslov och beslut omskyddsbestämmelser inte skall ge rätt till ersättning. Detta bör medanledning av motionen ge regeringen till känna. debatt moment 11 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 11. beträffandeersättning vid vägrat rivningslov m.m. att medanledning av motion 1989/90:Bo517 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Vissa ersättningsanspråk enligt PBL (mom. 12) (), (), (), (), JanSandberg (m), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Även om"och slutar med "till känna" bort ha följande lydelse: Eftersomfrågan om när vissa ersättningsanspråk enligt PBL skall väckas övervägs inomregeringens kansli finns det inte anledning att nu bifalla motion Bo501 (s).Utskottet avstyrker motionen. debatt moment 12 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 12. beträffandevbsa ersättningsanpråk enligt PBL -,, att avslår motion 1989/90:Bo501, Enbättre miljöanpassning av byggande och l989/90:BoUli boende (mom. 13) och (båda c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 12 slutar med "yrkande 4avstyrks" bort ha följande lydelse: PBL och NRL är två viktiga instrument när det gäller attskapa en bättre miljöanpassning av byggande och boende. Ytterligare stärktskydd för i första hand naturresurserna är emellertid såsom anförs i motionBo249 nödvändigt. Den framtida bebyggelseplaneringen måste inriktas mot ettmera resurshushållande samhälle. Utskottet anser i likhet med motionärerna attdet för en bättre miljöanpassning av bl.a. byggandet också är nödvändigt attmiljökonsekvensbeskrivningar används som underlag vid all samhällsplanering. Vad nu anförts bör med anledning av motion Bo249(c) yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 13 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 13. beträffande en bättre miljöanpassning av byggande och boende attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo249 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Stärkt lagskydd för grönytor i storstadsmiljön (mom. 14) (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjarmed "Genom PBL" och slutar med "i storstadsmiljön" bort haföljande lydelse: Genom olika bestämmelser i har kommunerna möjligheteratt slå vakt om grönområdena i storstäderna. De möjligheter som finns äremellertid otillräckliga. Naturmiljön hotas inte bara av försurning ochluftföroreningar. Naturmiljön hotas också om trycket på exploatering avkvarvarande grönområden blir för starkt genom den pågående koncentrationen avnäringsliv och befolkning till storstäderna. Det måste därför införas ettstärkt lagskydd så att grönytorna i våra storstäder kan bevaras. Vad nu anförts bör med anledning avcenterpartiets partimotion Bo250 yrkande 1 ge regeringen till känna. deb att moment 14 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 14. beträffandestärkt lagskydd för grönytor i storstadsmiljön attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo250 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Handikappfrågornasbehandling i PBL (mom. 15) l989/90:BoUll (), (), (fip),() och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "i PBL" bort haföljande lydelse: Även om PBL ger de handikappade och deras organisationergoda möjligheter att tillvarata sina intressen finns det anledning att övervägaom inte lagstiftningen borde skärpas. Bostaden och dess miljö har avgörandebetydelse för handikappades möjligheter att delta i samhällslivet.Utvecklingen mot ökad tillgänglighet går oacceptabelt långsamt. Dehandikappades egna erfarenheter och kunskaper om handikapp-vänligabyggnadslösningar tas inte till vara i tillräcklig utsträckning.Handikapporganisationerna bör därför vara obligatoriska remissinstanser ifrågor som rör deras medlemmars situation. Även andra möjligheter som kanbidra till att förbättra de handikappades villkor bör tas till vara isamhällsplanering. Vad utskottet anfört bör med anledning avpartimotionerna Bo209 (fp), Bo232 (c) och Bo549 (mp), yrkande 1 i samtligamotioner, som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 15 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 15. beträffandehandikappfrågornas behandling i PBL attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Bo209 yrkande 1, 1989/90:Bo232yrkande 1 och 1989/90:Bo549 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Besvärsrätten för villaägarorganisationer (mom. 16) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Vid behandlingen" och på s. 14 slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion Bo515 (fp) finns det inte anledningbegränsa besvärsrätten när det gäller organisationer till att endast omfattahyresgä.storganisationer. Enligt utskottets uppfattning bör även villaägarföreningarges denna rätt. Det finns ca 1,7 miljoner småhus i landet i vilka bor ca5 miljoner människor. En så stor boendegrupp bör självklart också få möjlighetatt via sina villaägarföreningar besvära sig över kommunala planbeslut. PBL bör ändras i enlighet med vad nu föreslagits. Ettförslag i frågan bör föreläggas . Vad utskottet nu med anledning avmotionen anfört bör ges regeringen till känna. deb att moment 16 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 16. beträffandebesvärsrätten för villaägarorganbationer attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo515 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 33 Sakägarbegreppet(mom. 17) l989/90:BoUll , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "Den vidgning" och slutar med "yrkande 6 avstyrks" bortha följande lydelse: Den vidgning av sakägarbegreppet som infördes i PBL genomatt bl.a. hyresgäster fick ställning som sakägare har försvagat de direktberördas ägarnas ställning. Med ägandet följer ett ansvarstagande inte baraett ekonomiskt och miljömässigt utan även ett ansvarstagande gentemothyresgästerna. De åtaganden, restriktioner och begränsningar i nyttjandet somplanbestämmelserna kan medföra berör nästan uteslutande ägaren. Det är därförrimligt att sakägarkretsen begränsas till de direkt berörda fastighetsägarna.Det utesluter inte att hyresgästerna skulle vara betagna möjligheten attframföra önskemål och synpunkter. Detta kan ske t.ex. vid informations- ochsamrådsmöten. Utskottet förordar en översyn av PBL i enlighet med vadovan anförts. bör med anledning av motion Bo557 (m) yrkande 6 som sinmening ge regeringen detta till känna. deb att moment 17 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo557 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Bestämmelserna om strandskydd (mom. 18) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "Bestämmelserna om" och slutar med "och Jo875 (m)" bortha följande lydelse: Vårt land är rikt på sjöar, stränder och vattendrag ochden sammanlagda strandsträckan är lång. För den helt övervägande delen avdenna strandsträcka finns endast ett lågt eller inget tryck i fråga om bebyggelse.Det byggförbud som det generella strandskyddet innebär kan enligt utskottetsmening inte motiveras i dessa delar. Andra strandavsnitt däremot kan behövaskyddas från exploatering. Strandskyddsbestämmelserna kan därför inte upphävashelt. I de fall strandskydd måste finnas bör kommunen kunna reglerastrandskyddet i detaljplan. I områden utan detaljplan skall inte ett strandnäraläge vara ett skäl för vägrat bygglov. Vad utskottet anfört bör med anledning avmotionerna Bo522 (m, c) och Jo875 (m) som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 18 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 18. beträffandebestämmeberna om strandskydd attriksdagen med anledning av motionerna 1989/90:Bo522 och 1989/90:Jo875 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 34 Koloni-och odlingslotter (mom. 21) i989/90:BoUii och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "hänvisning härtill" bort ha följandelydelse: Varjemöjlighet att skapa trivsamma bostadsområden måste tas till vara. Hyresgästersom bor i lägenhet har ofta behov av att komma närmare naturen. En viktigåtgärd i det sammanhanget för att göra bostadsområdena attraktiva är att setill att odlingslotter och koloniträdgårdar finns i omedelbar närhet tillbostadsområdet. Vid nyetablering bör bostadsområdena planeras så att särskildaodlingslotter integreras i bostadsområdena. Kommunernahar nu genom PBL möjlighet att undanta bl.a. kolonistugor från bygglovsplikt.För att främja trivseln inte minst i hyreshusområden bör övervägas ytterligaremöjligheter att främja tillkomsten av bl.a. kolonilotter i samband medbostadsbebyggelse. Inte minst gäller för kommunerna att se till att planeringensker på ett sådant sätt att markutrymmen lämnas för dessa ändamål i tillräckligomfattning vid planering av bostäder. finns klara tendenser tillförtätning av bostadsområden vilket inte främjar en god boendemiljö medmöjlighet för de boende till den avkoppling och närhet till naturen som egenodlingslott kan ge. nu anfört ligger helt i linje med vad i motion Bo419 (c) yrkande 7föreslagits. bör med anledning av motionen som sin mening geregeringen till känna vad nu anförts om åtgärder för att ytterligare främjatillkomsten av koloni- och odlingslotter. deb att moment 21 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 21. beträffande koloni- och odlingslotter att medanledning av motion 1989/90:Bo419 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Detaljhandelns lokalisering (mom. 22) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "lokalbering avstyrks" bort ha följandelydelse: IPBL kan byggnaders användning regleras genom detaljplan. Det är sålunda möjligtatt ange en huvudsaklig användning av kvartersmark för partihandel eller fördetaljhandel. Det är också möjligt att reglera vilket slags detaljhandel somskall få förekomma. Imotion Bo557 föreslås ändringar i PBL så att det inte skall vara möjligt attgenom PBL inskränka näringsfriheten. Vid införande av PBL motsatte sig bl.a.moderata samlingspartiet dessa inskränkningar. Den nu gällande ordningeninnebär att marknadsekonomins spelregler sätts ur funktion.Detaljhandelsetableringen kan då komma att styras 1989/90:BoUl 1 av politiker i stället förav konsumenterna. En sådan ordning kan inte Riksdagenbör med anledning av motionen som sin mening ge regeringen till känna att PBLbör ändras i nu berört avseende och att skyndsamt bör föreläggasförslag i ärendet. deb att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 22. beträffande detaljhandelns lokalbering att medanledning av motion 1989/90:Bo557 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Smygkontorisering av bostadslägenheter (mom. 23, motiveringen) KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 16 börjar med "biföll" och pås. 17 slutar med "av bostadslägenheter" bort ha följande lydelse: Utskottetanser det viktigt att har möjlighet att ingripa och återförasmygkontoriserade lägenheter till bostadsmarknaden. Den i tiden obegränsademöjligheten till ingripande som infördes genom att preskriptionstiden slopadesvar emellertid alltför långtgående och preskriptionstiden bör återinföras. Detankommer på kommunerna att bestämma hur arbetet bör bedrivas inom ramen förgällande lagstiftning. Anledning saknas att nu överväga en ytterligareskärpning. Utskottet avstyrker partimotion Bo250 yrkande 4. Smygkontorisering av bostadslägenheter (mom. 23) och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "Riksdagenbiföll" och på s. 17 slutar med "av bostadslägenheter" bort haföljande lydelse: Denskärpning som beslutade av de regler i PBL som tar siktepå kontorisering av bostadslägenheter var nödvändig med rådande bostadsbrist.Ytterligare åtgärder kan emellertid krävas för att öka kommunernas möjlighetertill effektiva åtgärder mot kontorisering. Återställandet av smygkontoriseradebostadslägenheter kommer att medföra att ytterligare kontorsytor måstetillskapas. Dessa bör då förlaggas till sådana delar av storstäderna som haront om arbetstillfållen. Såsom anförts i partimotion Bo250 kanlagstiftningen behöva skärpas ytterligare. Innan så sker kan det vara lämpligtatt regeringen låter analysera smygkontoriseringens omfattning och effekter.Vad ovan anförts bör med anledning av motion Bo250 yrkande 4 som sinmening ge regeringen till känna. deb att moment 23 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:BoUll 23. beträffandesmygkontorbering av bostadslägenheter att medanledning av motion 1989/90:Bo250 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Bebyggelsefrågor på landsbygden (mom. 24) KnutBilling, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "på landsbygden" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som förts fram i motionerna Bo535 (m) och Bo552 (m) attförvärvsprövningen i jordförvärvslagen bör avskaffas för fysiska personer, attregleringen av byggande på landsbygden bör avska&s och att möjligheten attavstycka större bostadsfastigheter på landsbygden införs. Vadnu anförts bör vara målsättningen för det beredningsarbete som pågår inomregeringskansliet med jordförvärvslagen och fastighetsbildningslagen. Även enöversyn av PBL bör inledas i syfte att bl.a. avreglera byggandet pålandsbygden. anfört med anledning av motionerna Bo535 (m) och Bo552 (m) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. debatt moment 24 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 24. beträffandebebyggebefrågor på landsbygden att medanledning av motionerna 1989/90:Bo535 och 1989/90:Bo552 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Obligatoriska cykelplaner (mom. 25) JanStrömdahl (vpk) och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "obligatorbka cykelplaner" bort haföljande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen i de grönas partimotion Bo538 (mp) att det ärviktigt att kommunerna i sin planering också tar hänsyn till cyklistens behovoch villkor. Såsom anförts i motionen har vissa kommuner en utmärktcykelplanering medan andra inte har någon alls. Det finns därför anledning attinföra bestämmelser om obligatoriska cykelplaner i varje kommun. Såsom anförtsi motionen bör cykelplanerna innehålla utbyggnadsprogram av cykelbanor ochandra åtgärder som kan stimulera cyklandet och förbättra dess villkor. nu anfört bör med anledning av motion Bo538 yrkande 1 somsin mening ge regeringen till känna. debatt moment 25 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 25. beträffandeobligatorbka cykelplaner att medanledning av motion 1989/90:Bo538 yrkande 37 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. NorraDjurgården m.m. (mom. 27) l989/90:BoUll KjellDahlström (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "m.m." bort ha följande lydelse: NorraDjurgården har oersättliga natur- och kulturvärden, som det är viktigt att slåvakt om. Att bevara dess värde är inte bara en angelägenhet för dem som bor iStockholmsregionen utan en fråga som är av riksintresse. karaktär med bl.a. internationella inslag kräver en planering somär väl genomtänkt och allsidig. Hänsyn måste tas till skiftande intressen. Detobrutna landskapet ner till måste bevaras. Utbyggnaden avtrafiknätet måste ske varsamt för att inte förstöra området ytterligare. kan ledas ner i en tunnel måste övervägas i detta sammanhang.Det är särskilt viktigt att strövområdena bevaras för storstadens invånare, somfår allt svårare att inom ett nära avstånd finna omväxlande och spännande girönområdentill glädje och vederkvickelse. För att tillfredsställa människors lust attodla på egen hand kunde universitetsområdet övergå i en botanisk trädgårdinnehållande bl.a. . Medel måste avsättas för en grundligupprustning av så att den blir representativ. Vad nuanförts bör övervägas omsorgsfullt så att värden tillvaratastill glädje för kommande generationer. Detta bör med anledning avmotion Bo546 (mp) som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 27 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 27. beträffande m.m. att medanledning av motion 1989/90:Bo546 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Bygglov för vattentäkt (mom. 28) och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "Somframgår" och på s. 20 slutar med "till känna" bort ha följandelydelse: Somframgår av vad ovan anförts finns det enligt den ovan redovisadelagstiftningen möjligheter att komma till rätta med det problem sommotionärerna tar upp. Ett införande av bygglovsplikt för upptagande av brunnarsom motionärerna föreslår skulle kräva omfattande och kostsamma utredningar omgrundvattenförhållandena i varje särskilt fall och ställa stora krav påkommunernas kompetens i sådana frågor. Dessutom torde förhållandena i störredelen av landet vara sådana att det inte finns någon större risk försaltvatteninträngning eller i övrigt någon brist på vatten. Utskottet anserdärför att det inte är lämpligt att införa krav på bygglov för brunnsborrning.Utskottet utgår från att vid behovde möjligheter som finns tas till vara för att 1989/90:BoUll komma tillrätta med de problem som motionärerna tar upp. Motionerna Bo510 (s) och Bo551(s) avstyrks. debatt moment 28 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 28. beträffandebygglov för vattentäkt att avslårmotionerna 1989/90:Bo510 och 1989/90:Bo551, Bygglov vid säsongmässig ändrad användning av ekonomibyggnader (mom. 29) (), (), (), () ochBirger () anser