bet · GD01UU15 · 1989-12-31 00:00:00 — Alla parter i konflikten måste verkaför att hjälpsändningarna kommer fram. Härmed får yrkande 19 i motion U204 (fp), yrkande 5 imotion U634 (fp) ochyrkande 2 i motion U640 (s) anses besvarade. motion U646 (vpk) avstyrks. Utskottet överlåter åt regeringen att i detalj utfårda rekommendationer om vilka organisationer som bör lOg 1989/90: UU 15 I motion U229 (fp) yrkas att det humanitära biståndet tillLibanon bör öka. Svenska hjälpinsatser till finansierfis överkatastrofanslaget och kanaliseras via svenska enskilda organisationer. Denstörsta delen går till Svenska röda korset som i sin tur samarbetar medInternationella röda korset som har en omfattande humanitär verksamhet iLibanon. Utskottet kan konstatera att hjälpbehoven i det av krigsvårt sargade är mycket omfattande. innebär den kaotiskasituationen svårigheter när det gäller att förmedla hjälpen på platsen till demest behövande. Utskottet framhåller vikten av att förnyade ansträngningargörs för att finna lämpliga metoder för biståndet. En volymmässig ökning avbiståndet bör medges under förutsättning att lämpliga kanaler för biståndet kanidentifieras. Insatser för att hjälpa krigets offer såväl som föråteruppbyggnad bör med den förutsättningen kunna aktualiseras. Härmed får motion U229 (fp) anses besvarad. I motion U204 (fp) och i motion U628 (fp) framförs att ettökat bistånd bör kanaliseras direkt till Polisario. I motion U612 (vpk)förordas att /Polisario ges 40 milj.kr. i bilateralt bistånd. Icenterpartiets motion U244 yrkas att stöd till Polisario bör ges från ennyinrättad anslagspost för Humanitärt bistånd i södra . Detta förslag haräven behandlats under avsnittet om Regionalt och humanitärt bistånd i . antog enhälligt enresolution om . Resolutionen bekräftar att är enavkoloniseringsfråga som måste lösas på basis av det västsahariska folkets rätttill självbestämmande och oberoende. Stöd uttalas till de ansträngningar somgörs av FN och OAU att genomföra en folkomröstning och finna en rättvis ochbestående lösning. Resolutionen uppmanar också till en fortsatt direkt dialogmellan parterna. FN:s generalsekreterare fortsätter sina ansträngningar att fåtill stånd en fredsdialog, bl.a. genom en särskild representant. Det svenska biståndet till kanaliseras viasvenska enskilda organisationer och belastar anslagsposten Katastrofer /89 uppgick detta bistånd till ca 21 milj.kr. Enligt vadutskottet erfar har metoden att förmedla biståndet via enskilda organisationervisat sig vara effektiv. Därför bör denna biståndsform användas också nästabudgetår. Utskottet får vidare konstatera att det från svensk sida finnsberedskap att bredda stödet genom att fler organisationer involveras. Härmed avstyrks yrkande 17 i motion U204 (fp),ifrågavarande del av yrkande 17 i motion U244 (c), yrkandena 1 och 2 i motion U612 jgg (vpk) ochyrkande 2 i motion U628 (fp). Katnbodja 1989/90: UUl 5 I motion U212 (vpk) anges att bör överväga attdelta i ett av FN planerat återuppbyggnadsprogram för . I motion U611(s) föreslås att anslår 100 milj.kr. i utvecklingsbistånd för Kambodjaoch utökar katastrofbiståndet med 30 milj.kr. beslöts från svensk sida om ca 27 milj.kr. istöd av humanitär karaktär till , att finansieras över anslagspostenKatastrofer m.m. Stödet går via enskilda organisationer och FN-organ, främstUNICEF. Huvuddelen av stödet är insatser inne i med inriktning påbl.a. hälsovård, jordbruk och flyktinghjälp. Utskottet ser positivt på dessa insatser och har erfaritatt fortsatt verksamhet planeras i ungefår samma omfattning som tidigare.Utskottet anser vidare att utökade insatser bör kunna övervägas. Mer långsiktigt reguljärt bilateralt utvecklingssamarbetekan inte komma igång förrän konflikten i är löst. Med det anförda anses yrkande 8 i motion U212 (vpk)besvarat. Yrkande 5 i motion U611 (s) avstyrks. Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer Propositionen (s. 107108) Sammanlagt kanaliseras upp emot av det totalabilaterala biståndet genom folkrörelser och andra enskilda organisationer.Regeringen anser att folkrörelser och andra enskilda organisationer bör spelaen fortsatt viktig roll i biståndet. Därför förutses årliga ökningar av dennaanslagspost med ungefår den ökningstakt som skett . En ökning av samarbetet med förutses, liksom vidareatt miljöfrågor kommer att spela en större roll inom enskilda organisationersbistånd. Regeringen föreslår att anslagsposten Bistånd genom folkrörelser ochandra enskilda organisationer höjs med 100 milj.kr. till 675 milj.kr. Ibeloppet ingår medel för folkrörelsernas informationsverksamhet som tidigareanvisats under anslaget C 9. Moderata samlingspartiet framför i sin motion U202 attstöd till frivilliga organisationer som bekämpar brott mot mänskliga rättigheter bör vara ett prioriterat område i svenskt bistånd. I motion U629 (m) anförs att stöd till afghanska befrielserörelser bör kunna finansieras över anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer. I motion U204 (fp) förordas en ökning av biståndet via enskilda organisationer till . För budget /91 bör anslagsposten höjas med 25 milj.kr. I motion U253 (fp) framförs att ökat stöd bör ges till svenska frivilligorganisationers projekt för återvändande flyktingar. I motion U244 (c) förordas att regeringen medger fleråriga utfåstelser för att underlätta de enskilda 110 Enligt motionärerna bör riks- dagen hosregeringen begära förslag om långtidsplanering beträffande 1989/90:UU15 biståndetgenom enskilda organisationer. kommunisterna föreslår i motionU241 en sänkning av anslagsposten med 25 milj.kr. 1 samma motion framförpartiet att solidaritetsorganisationer skall kunna få generella ickeprojektbundna bidrag till sin verksamhet. Vidare går vpk emot regeringensförslag att överflytta medel till folkrörelsernas informationsverksamhet fråndet tidigare anslaget C 9 till anslaget C 2. Partiet vill således att stödettill enskilda organisationers informationsarbete även i fortsättningen börföras till en särskild anslagspost. Denna anslagspost bör enligt partiet uppgåtill 25 milj.kr. Motion U243 (mp) framför att regeringen bör medge att av det totala projektbiståndet via enskilda organisationer skall kunna varaadministrativa kostnader. Vidare anser i samma motion att krav påmyndighetsintyg samt 20-procentsregeln beträffande egeninsats skall slopas närdet gäller bistånd genom enskilda organisationer. yrkar vidare imotion U220 att en del av de medel som regeringen föreslagit underanslagsposten för Särskilda insatser i skuldtyngda länder under anslaget C 3 istället skall anslås till bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer. Utskottet behandlar frågan under berörd anslagspost underanslaget C 3 (Andra biståndsprogram). Motionerna U221 (s), U248 (fp) och U306(c) yrkar samtliga på bidrag till föreningen . Utskottet delar den positiva syn på folkrörelsernas och deenskilda organisationernas biståndsverksamhet som kommer till uttryck i mo tionerna. Mot bakgrund av det breda stödet och förtroendet för denna biståndsform bör organisationerna och folkrörelserna kunna spela en allt viktigare roll i biståndet. Till grund för detta stöd ligger bl.a. att organisationerna och folkrörelserna har en betydande kunskap om förhållandena i , att de engagerar många människor i ge för problem och att de är bärare av demokratiska ideal och traditioner. Utskottet konstaterar att biståndet genom de enskilda organisationerna har vuxit mycket snabbt . Regeringens förslag om 675 milj.kr. över anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer innebär en ökning jämfört med anslaget 1984/85. Innevarande budgetår förmedlas mer än via de enskilda organisationerna. Då inräknas även de medel som belastar andra anslag över vilka viktiga insatser genom de enskilda organisationerna finansieras. Det gäller i första hand anslagsposten Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. och anslagsposterna för humanitärt bistånd till och södra . Även andra anslagsposter kan finansiera denna typ av bistånd som Särskilda program. Särskilda miljöinsatser och Projektbistånd till vissa länder liksom även i vissa fall landramarna. regeringensanslagsförslag vara rimligt. I sin biståndsverksamhet stöter de enskilda organisationerna på 1989/90:UU15 likartadekrav och problem som andra biståndsgivare. Att effektivt förmedla sitt kunnandeoch hålla en hög kvalitet i en expanderande biståndsverksamhetställer också krav på ökande administrativa resurser. Det är därför viktigtatt ökningstakten i biståndet ligger i linje med organisationernas kapacitet.Det är också väsentligt att organisationerna kan bibehålla sin integritet ochsärart trots att en stor del av deras verksamhet finansieras med statligamedel. Det är ju i många fall organisationernas specifika egenskaper och särartsom deras unika kompetens grundas på. Utskottet förutsätter att ett nära ochfortlöpande samråd sker mellan organisationerna, regeringen och SIDA i dessafrågor. Utskottet är , , inte berett attuppställa något särskilt mål för anslagspostens storlek. Utskottet finner attregeringens anslagsförslag för nästkommande budgetår innebär en rimlig ökningstaktför denna form av bistånd. Härmed avstyrks yrkandena 13 och 54 i motion U204 (fp)samt yrkande 27 i motion U241 (vpk). Det bistånd som förmedlas via folkrörelser och enskildaorganisationer bidrar i många fall till främjandet av respekt för de mänskligarättigheterna och demokrati, inte minst mot bakgrund av det folkliga engagemangsom ligger bakom organisationernas och folkrörelsernas framväxt och verksamheti . I biståndsinsatser inom ramen för de humanitära anslagsposterna ochanslagsdelposten Främjande av demokrati och mänskliga rättigheter är demokratimålet särskilt uttalat. Ökningen av biståndet via folkrörelserna och de enskildaorganisationerna förstärker därmed demokratimålet. Yrkande 5 i motion U202 (m) får härmed anses besvarat. Den av SIDA tillämpade riktlinjen om krav på en20-procentig egeninsats har tillkommit i samråd med organisationerna. Syftetär att påvisa organisationernas egen vilja och prioritering av den aktuellabiståndsinsatsen samt alt värna om organisationernas särart. Utskottet anserdet motiverat att fortsätta tillämpa denna riktlinje. Mot bakgrund av dettabistånds speciella karaktär som bl.a. innebär att biståndsansökningarna liksomde sökande organisationerna är sinsemellan mycket olika är det naturligt att20-procentsregeln tillämpas med flexibilitet. Utskottet har erfarit att närSIDA tar initiativ till insatsen krävs inte 20-procentig egeninsats. Det äremellertid önskvärt att en rimlig balans mellan kraven på flexibilitet ochönskemålet om enhetlighet i bedömningen eftersträvas. Det är vidare önskvärtatt SIDA i sin nära dialog med de projektbidragssökande organisationerna visaröppenhet i de resonemang som ligger till grund för bedömningarna avbiståndsansökningarna. Härmed avstyrks yrkande 2 i motion U243 (mp). Utskottet finner det viktigt och önskvärt att enskildaorganisationer ges 112 möjligheter till långsiktig planering av biståndet. Genomatt en stor del av debiståndsprojekt som de enskilda organisationerna genomför i 1989/90:UU15 u-ländernahar en långsiktig karaktär bör organisationerna beredas möjlighet till attockså budgetmässigt ha en långsiktig planering. Flera viktiga steg har redantagits i syfte att underlätta den långsiktiga planeringen. Ramavtal har ingåttsmed elva större organisationer vilka tillsammans tar emot av medlen påanslagsposten. Rambidrag beviljas i allmänhet på basis av ettårigaframställningar men indikativa planeringsbelopp fastställs för ytterligare tvåår vilket innebär ett treårigt planeringsperspektiv. På försök införs från ochmed nästa budgetår tvååriga avtal. Utskottet anser att regeringen och SIDA bör fortsattundersöka lämpliga former för att underlätta långsiktig planering förorganisationerna och folkrörelserna i biståndssamarbetet. Härmed får yrkande 9 i motion U244 (c) anses besvarat. När det gäller organisationernas administrativa kostnaderinnebär enligt vad utskottet erfarit nuvarande ordning att för de storaorganisationerna ingår ersättning för samtliga dessa kostnader i rambidraget.Också för de mindre organisationerna inräknas kostnaderna för biståndsinsatsensgenomförande i mottagarlandet i det totala projektbidraget. För de mindreorganisationerna medger SIDA härutöver ersättning för administrativamerkostnader i av den totala kostnaden. Detta är snarastatt betrakta som en riktlinje, och avsteg kan göras utifrån en skälighetsbedömningi varje enskilt fall. Utskottet utgår från att denna riktlinje är välunderbyggd och att den tillämpas med en rimlig balans mellan flexibilitet ochenhetlighet. Kravet på myndighetsintyg för insatser finansierade överanslagsposten för bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer äravsett utgöra en bekräftelse på att organisationernas verksamhet ligger i linjemed mottagarlandets egna utvecklingsansträngningar. Utskottet anser detmotiverat att detta krav kvarstår mot bakgrund av biståndets långsiktigakaraktär och önskemålen om effektivitet och öppenhet. Utskottet erinrarsamtidigt om att bistånd via enskilda organisationer över anslagsposterna förhumanitära insatser och katastrofer inte innefattar krav om myndighetsintyg. Härmed avstyrks yrkandena 1 och 3 i motion U243 (mp). Utskottet har under anslagsposten Katastroftjiståndbehandlat bistånd till den afghanska befolkningen. De humanitära hjälpinsatserna till förmån för den afghanska befolkningen inne i har till största delen förmedlats av som är verksam även inom områden som kontrolleras av motståndsrörelsen. Katastrofer, stöd till återuppbyggnad m.m. har bedömts vara den mest lämpade anslagsformen. Finansiering från denna an slagspost, som fr.o.m. nästa budgetår uppdelas, bedöms av utskottet vara ändamålsenlig även i fortsättningen. Framtida biståndsinsatser i ett i fred kan dock mycket väl finansieras över andra anslag, t.ex. anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer. Än så länge föreligger dock inte förutsättningar för den 113 typen avlångsiktiga insatser. 8 1989/90. Härmedavstyrks yrkande 6 i motion U629. 1989/90:UU 15 Det finns enligt utskottets mening ett stort behov avinhemsk, lokalt förankrad teknologi i . Det är viktigt att forskningoch utveckling äger rum vad gäller till förhållandena i anpassadteknologi. Utskottet stöder tanken att ytterligare utveckla sådan teknologi.På flera håll, inte minst inom de enskilda organisationerna, försöker man byggaupp kompetens kring frågor rörande småskalig och hantverksbaserad teknologi,dess överföring och anpassning. En betydande del av svenskt stöd till forskningi avser anpassad teknologi. Detta begrepp beaktas vid den bedömningsom sker inför beredningen av forskningsstödet. Insatser inom detta områdeförekommer exempelvis inom jordbruk, industri och hälsovård. Ofta utgår stödetinom ramen för forskningssamarbete mellan institutioner i och svenskaforsknininstitutioner och innefattar således därigenom verksamhet i Sverige.För biståndet genom SIDA finns under anslagsposten Särskilda program en delpostbenämnd försöksverksamhet och metodutveckling, vilket skulle kunna haaktualitet i detta sammanhang. ()har möjlighet att genom SIDA och SAREC ansöka om bidrag till sina projekt ienlighet med vad som gäller för andra organisationer. Generellt gäller dock attanslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer äravsedd för projektinriktade insatser i . Utskottet vill emellertiderinra om att kunnande av det slag som t.ex. ATS tillhandahåller kan komma tillanvändning dels genom samarbete med mottagarland eller svenskbiståndsorganisation, dels genom att erbjuda biståndsmyndighet sina tjänster påkonsultbasis. Utskottet har erfarit att en dialog pågår mellan föreningen . Det ankommer inte på utskottet att bedöma föreningens bidragsönskemålutan frågan får underställas prövning av SIDA eller SAREC. Härmed avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion U221 (s) ochmotionerna U248 (fp) och U306 (c, m, mp). Utskottet tillstyrker regeringens förslag att medel för deenskilda organisationernas informationsverksamhet flyttas från det förutvarandeanslaget C 9 till anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och enskildaorganisationer. Motivet till denna omflyttning är enligt vad utskottet erfaritatt åstadkomma administrativ förenkling och samordning. Utskottet utgår frånatt flyttningen inte innebär några innehållsmässiga förändringar vad gäller deenskilda organisationernas informationsverksamhet. Således bör även ifortsättningen organisationer som inte bedriver projektverksamhet i u-länderkunna erhålla bidrag för information i om detta bedöms lämpligt.Utskottet framhåller den allmänt stora betydelse som de enskildaorganisationerna och folkrörelsernas informationsverksamhet har för att skapastöd och förståelse för svenskt utvecklingssamarbete. Härmed avstyrks yrkandena 28 och 30 i motion U241 (vpk). Utskottethar ovan konstaterat att anslagsposten är avsedd för projekt- 1989/90:UU15 inriktadlångsiktig verksamhet i förutom när det gäller informationsverksamhet.Utskottet är inte berett att som framförs i motion U241 (vpk) rekommendera attsolidaritets- m.fl. organisationer skall kunna få generella, icke projektbundnabidrag till sin verksamhet. Yrkande 29 i motion U241 avstyrks härmed. Stöd till återvändande flyktingar (repatriering) hartidigare lämnats, i flera fall med betydande beloppp, till bl.a.Centralamerika, , , och . Biståndet harkanaliserats via UNHCR och enskilda organisationer. Utskottet bedömer dessa biståndsinsatsersom viktiga och utgår från att beredskap finns hos regeringen ochbiståndsmyndigheter för fortsatta och om så bedöms nödvändigt ökade insatser. Härmed får motion U253 (fp) anses besvarad. Slutligen när det gäller bistånd genom folkrörelser ochenskilda organisationer har utskottet erfarit att SIDA inom den närmaste tidenkommer att se över sina riktlinjer för detta bistånd. Med tanke på det mycketstora intresset för denna biståndsform från allmänhetens och sidaliksom den betydande omfattningen biståndet fått utgår utskottet från attinformation kommer att lämnas beträffande översynens slutsatser och resultat,inte minst vad gäller de aspekter av biståndet som berörts ovan. Propositionen (s. 108-109) Uppfyllandet av miljömålet förutsätter enligtpropositionen att miljöaspekterna integreras i allt utvecklingsarbete sompåverkar miljön. Därför måste miljöhänsyn få betydande utrymme inom detlandpro-grammerade utvecklingssamarbetet. Det särskilda miljöbiståndet bör enligt propositionenanvändas strategiskt och koncentreras både geografiskt och innehållsmässigt.Insatser tillsammans med organisationer som vi redan samarbetar med ochinsatser i programländerna, som komplement till de miljöinsatser som redanpågår inom landprogrammen, bör prioriteras. Ett framgångsrikt miljöbistånd kräver också stöd tillforskning och utbildning samt förstärkning av administration och institutionerpå miljöområdet. Enligt propositionen bör fortsatta insatser göras inommarkvårds-och byskogsområdena, med en klar fattigdomsinriktning, i första handpå landsbygden. Det är därvid viktigt att också stödja produktiv verksamhetsom förbättrar miljösituationen, t.ex. kombinerat jord- ochskogsbruk, samt brännvedsproduktion. Ökad uppmärksamhet bör ges åt den föru-länderna allt viktigare vattenresursplaneringen liksom åt den modernasektorns miljöproblem, bl.a. avseende utveck- ling ochspridning av miljövänlig teknik, förnyelsebara energikällor 1989/90:UU15 och industriell miljövård. Vidare krävs insatser inom den marinamiljövården och för att skydda den biologiska mångfalden. Mot bakgrund av den kraftiga anslagsökningen förinnevarande budgetår och behovet av att främja kvalitet och effektivitetföreslår propositionen en oförändrad medelsram om 225 milj.kr. för särskildamiljöinsatser under kommande budgetår. I likhet yrkar vänsterpartietkommunisterna () att särskilt miljöbistånd skall lämnas tillIndokina för att reparera skador efter miljökrig. Motionärerna yrkarockså i likhet att en betydande del av anslaget skall anslåstill miljörörelser i . krig i förorsakade svåra skador på miljön.Dessa skador är i många fall alltjämt bestående, vilket bidragit till att detsvenska biståndssamarbetet med gradvis och inom redan befintligasektorer anpassats till landets miljövårdsbehov. Bistånd ges framför allt tillträdplanterings- och markvårdsprojekt. De ökade miljövårdsinsatser sommöjliggjordes genom beslut vid förra om att höja anslagen för bl.a.bilateralt miljösamarbete kommer enligt vad utskottet erfar att gå tillVietnam. Även i samarbetet med ingår miljöinsatser inom skogssektorn(t.ex. mot svedjejordbruk). Direkt samarbete äger här rum med internationellanaturvårdsunionen. Utskottetutgår från att dessa insatser fortsätter. Vad gäller får utskottet liksom tidigare årkonstatera att biståndet kanaliseras genom olika FN-organ och enskildaorganisationer så länge någon lösning på konflikten i landet inteåstadkommits. 1 det svenska miljövårdsarbetet ingår som bekant ocksåansträngningar på att få miljöhänsynen inlemmad i de multilateralabiståndsorganens verksamhet. Svenskt bidrag går även till som är ettmellanstatligt organ för samråd mellan , och om den gemensammaMekongflodens utnyttjande. Miljövård ingår även i samarbetet. kommer att kunna utsträckas till när förutsättningarhärför föreligger. Det ankommer dock inte på att agera för att Kambodjaskall få delta i kommitténs arbete utan på medlemmarna i . , vilket gradvis utökas, kommer enligt vad som framgår avpropositionen att inriktas på regionala miljövårdsinsatser. Därmed avstyrks yrkandena 3 och 4 i motion U212 (vpk) ochyrkande 33 i motion U241 (vpk). Vad gäller yrkandet i motion U241 (vpk) om att enbetydande del av anslagetSärskilda miljöinsatser skall gå till miljörörelser i i /: fårutskottet anföra att det är regeringens ambition att utökaantalet kanaler för miljöbiståndet. Samstämmighet torde 1989/90:UU15 föreliggaom den viktiga roll de enskilda organisationerna kan spela i genomförande avmiljömålet. Regeringen har enligt vad utskottet erfar fattat beslut om stödtill enskilda miljöorganisationer i . Enligt utskottets uppfattningbör dock även fortsättningsvis grundprincipen vara den att biståndetkanaliseras genom svenska organisationer som också svarar för en egeninsats.Exempel på sådana organisationer är ochFramtidsjorden. Därmed får yrkande 32 i motion U241 (vpk) anses besvarat. I motion U241 yrkar kommunisterna på enhöjning av anslaget för särskilda miljöinsatser från det av regeringenföreslagna 225 milj.kr. till 600 milj.kr. Moderata samlingspartiet föreslår imotion U246 att anslaget höjs med 50 milj.kr. utöver regeringens förslag, ochcenterpartiet (U244) yrkar på en höjning med 25 milj.kr. Mot bakgrund av förra årets kraftiga höjning av anslagetoch med tanke på kapaciteten för genomförande både hos givare och mottagareanser utskottet att det av regeringen föreslagna beloppet är lämpligt. Därmed avstyrks yrkande 31 i motion U241 (vpk), yrkande 13i motion U244 (c) och yrkande 21 i motion U246 (m). yrkar i motion U220 att en del av de medelsom regeringen föreslagit till särskilda insatser i skuldtyngda länder underanslaget C 3 (Särskilda program) i stället används till särskildamiljöinsatser. Utskottet behandlar frågan under anslagsposten Särskildainsatser i skuldtyngda länder under anslaget C 3. Propositionen (s. 109110) Särskilda program är, som framgår avpropositionen, avsedd att vara ett komplement till i första hand det övrigabiståndet genom SIDA. Syftet är dels att skapa förutsättningar för att särskiltuppmärksamma ämnesområden där initiativ och utökade insatser är specielltangelägna, dels att främja metodutveckling för biståndsverksamheten. finansieras även insatsförberedelser och resultatvärdering.