bet · GD01LU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet pekade vidare på att särskilda problemkan uppstå när en eller flera delägare i elt företag med ett begränsat antalaktieägare önskar avsluta sitt engagemang i företaget och att bestämmelser omt.ex. rätt för sådan aktieägare att härvid begära inlösen av aktierna kan blierforderliga. Även när det gäller de största aktiebolagen kunde det uppståbehov av särbestämmelser, som inte rimligen bör gälla alla aktiebolag. Utskottetuppehöll sig därefter vid frågan om en höjning av den undre gränsen föraktiekapitalet i de större bolagen. Vidare kunde enligt utskottet ett framlidaställningstagande lill frågan om en begränsning av möjligheterna att drivastörre förelag i handelsbolagsform bli av betydelse. Även andra faktorer kundegöra det lämpligt att ABL sågs över. Enligt utskottets mening var det emellertid intemeningsfullt att då begära en förnyad översyn av frågan om särskildabolagsregler för mindre företag. Som konstaterats vid de ingående övervägandenav spörsmålet som föregått proposition 143 passar i alltväsentligt även de mindre företagen. Utskottet pekade i sammanhanget också påatt utvecklingen inte gav stöd för antagande att nuvaranderegler i någon mera betydande utsträckning lade hinder i vägen förnyetableringar. Frågan återkom motionsvägen vid riksmötena /83,1983/84, 1984/85 och 1986/87. På hemställan av lagutskottet, som vid samtligatillfållen ansåg att grund saknades för ändrat ställningstagande frånriksdagens sida, avslogs motionerna (se senast LU 1986/87:5). Vid 1987/88 årsriksmöte väcktes åter en motion med önskemål om elt särskilt regelsystem försmåföretag. I sitt av godkända betänkande NU 1987/88:25 avstyrktenäringsutskoltel bifall till motionen under hänvisning till vad lagutskottettidigare anfört i ämnet. , som tillkallades och varsbetänkande (SOU 1984:9) Kooperativa föreningar kom att läggas till grund förden genomförda lagstiftningen om ekonomiska föreningar, övervägde undersitt utredningsarbete frågan om en ny lag på området skulle ges ett vidaretillämpningsområde än den dåvarande. Utredningen framhöll att den kooperativasamverkansformen fått ny aktualitet som ettalternativ för organisation av ekonomisk verksamhet och 1989/90:LU3 pekade pånågra kooperativa former som kunde byggas ut. Hit hörde enligt utredningenbl.a. arbetskooperativ där medlemmarna är både ägare och anställda och förutomen kapitalinsats också satsar sin arbetskraft, hantverkskooperativ i vilkatillhandahålls företagsservice av olika arter som hjälp med exempelvismarknadsföring och produktutveckling samt sociala kooperativ med uppgift attge medlemmarna social service t.ex. genom barnomsorg och äldreomsorg.Utredningen föreslog att en ny lagstiftning liksom lag skulle omfattaföreningar som har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressengenom ekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar som konsumenter,leverantörer eller på annat sätt. För att främja den kooperativasamverkansformen borde det emellertid enligt utredningen öppnas en möjlighetäven för föreningar som inte helt uppfyller de nämnda rekvisiten att låtaregistrera sig som ekonomiska föreningar. I proposition 1986/87:7 om ekonomiska föreningar togdepartementschefen på närmare anförda skäl avstånd från tanken på att andraföreningar än de som främjar medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomiskverksamhet skall kunna bli ekonomiska föreningar. Frågan om stöd för kooperativa verksamhetsformerbehandlades av med anledning av två motioner (s,c). anförde därvid (1988/89:NU23) att utvecklingen av såvälbefintlig som ny kooperativ verksamhet är betydelsefull från allmännäringspolitisk synpunkt och att de kooperativa företagen så långt möjligt börges förutsättningar likvärdiga med dem som gäller för andra företagsformer.Emellertid hade enligt näringsutskoltel nyföretagandet i kooperativ form inteutvecklats i önskvärd omfattning. Det fanns därför skäl för en analys avkooperationens utvecklingsmöjligheter på nya områden, varvid problem ochhinder som försvårar kooperativ verksamhet särskilt borde uppmärksammas.Näringsutskottet ansåg att regeringen borde tillse att en sådan analys komlill stånd, lämpligen genom kooperativa rådets försorg. anslöt sighärtill och gav som sin mening vad näringsutskottet sålunda anfört regeringenlill känna. Mot näringsutskottets ovan redovisade ställningstagandereserverade sig ledamöterna från moderata samlingspartiet och ,vilka hävdade att det inte finns något motiv för att staten skall ta särskildainitiativ för att stimulera den kooperativa företagsverksamheten. Tvärtom,menade reservanterna, gagnas inte kooperationen med sin folkrörelsekaraktär av att staten tilldelas en styrande roll över utvecklingsarbetet. 3 1988/89. Pågåendearbete 1989/90:LU3 tillkallades folkrörelseulredningen med uppdragatt föreslå åtgärder med syfte att ge elt ökat ansvar åt folkrörelser,föreningar och kooperativ i offentlig verksamhet. Utredningen avlämnade år 1987betänkandena (SOU 1987:33) Ju mer vi är tillsammans och (SOU 1987:35) Ju mer viär tillsammans, del 3 Underlag för reformer samt förslag. I betänkandenaföreslår utredningen olika åtgärder i syfte att underlätta för föreningar attverka på olika samhällsområden, exempelvis inom barnomsorg, fritid och kultur,och att därmed åta sig annars kommunala uppgifter. Sålunda föreslås bl.a. atttillämpningsområdet för lagen om ekonomiska föreningar vidgas i enlighet meddet ovan redovisade förslaget från kooperationsutredningen och att kravet påminsta antal medlemmar i en ekonomisk förening sänks från fem till tre. Med anledning av ovannämnda uttalande harregeringen tilldelat kooperativa rådet fler och förtydligade uppgifter.Förutom sina tidigare arbetsuppgifter att fungera som kontaktorgan mellanstaten och de kooperativa organisationerna skall rådet sålunda också undersökahur de kooperativa idéerna kan bidra till förnyelse av den offentliga sektorn.Samtidigt skärps arbetet med att följa den kooperativa företagsformens villkori relation till andra företagsformer. Vidare skall den kooperativa sektornsbetydelse och ställning i samhällsekonomin uppmärksammas, bl.a. vad gällerforskning om kooperationen som idé och företagsform. Rådet skall också ta uppcentrala frågor som berör konsumenternas ställning på marknaden. Till rådetsarbetsuppgifter skall även höra att uppmuntra utvecklingen av såväl befintligsom ny kooperativ verksamhet. I sitt framlagda betänkande Reformeradföretagsbeskattning (SOU 1989:34) föreslår utredningen om reformeradföretagsbeskattning en genomgripande förändring av den svenskaföretagsbeskattningen med en kraftigt sänkt skattesats och betydande breddningav skattebasen. Utredningen föreslår härjämte bl.a. alt handelsbolag och andrajuridiska personer görs till egna skattesubjekt under förutsättning att de ärregistrerade. Avsikten är att i princip samma skatteregler skall gälla förhandelsbolag som för aktiebolag. Enligt utredningen bör det nya skattesystemeti sin helhet kunna införas . Utredningens betänkande är förnärvarande föremål för remissbehandling. Inom Europeiska gemenskaperna (EG) har strävandena attharmo nisera aktiebolagsrätten mellan medlemsländerna resulterat i bl.a. flera förslag till en förordning om s.k. Europabolag. Avsikten är att ett sådant Europabolag skall utgöra en särskild associationsform som kan användas som alternativ lill de inhemska bolagsformerna. Arbetet med en Europabolagsförordning har stött på åtskilliga svårigheter men har fått förnyad aktualitet genom ett av utarbe tat memorandum i frågan. Ett mera slutgiltigt förslag till Europabolag beräknas bli framlagt . En förordning som reglerar en 22 samarbetsformav konsortiekaraktär för samverkan över gränserna 1989/90:LU3 inom EG har trätti kraft . Tillsammans med övriga EFTA-länder avser attundersöka förutsättningarna för att företag utanför EG skall få delta i sådanaintressegrupperingar som förordningen ger möjlighet till. En annanbolagsrättslig fråga, som är aktuell inom EG, rör tillskapandetav för hela EG gemensamma regler om enmansföretag med begränsat personligtbetalningsansvar. Syftet härmed är att underlätta småföretagande genom attgöra möjlig en separation av den privata förmögenheten från bolagets. I denordiska länderna planeras ett utredningsarbete genom nationellakommittéer om eventuella lagstiftningsbehov på aktiebolagsrättens område. Avsiktenär att man i detta utredningsarbete också skall utvärdera uppnådda resultat ochpågående arbete inom EG på bl.a. bolagsrättens område. I betänkandet behandlar utskottet åtta motioner angåendefrämst aktie-bolagsrällsliga frågor. I de olika motionerna begärs bl.a. attaktieägarnas skadeståndsansvar skall skärpas, att minimibeloppet för aktiekapitalskall höjas, att möjligheten att utge aktier med olika röstvärde Inskränks samtatt anställdas rätt att teckna konvertibler begränsas. Vidare begärs i enmotion lättnader i fråga om utlännings rätt att vara styrelseledamot m.m. ibl.a. I en annan motion begärs ändringar i lagen omstyrelserepresentation för de anställda så att arbetstagarrepresentant undantasfrån personligt betalningsansvar i vissa fall. Slutligen framförs i en motionönskemål om nya förelagsformer. Som en allmän bakgrund till motionsyrkandena villutskottet erinra om att associationsrätten har varitföremål för ett fortlöpande reformarbete. På aktiebolagsrättens område togs eltförsta steg då betydelsefulla ändringar vidtogs i 1944 årsaktiebolagslag (prop. 1973:93, LU19). Ett viktigt syfte med reformen var alttrygga bolagens kapitalförsörjning. Bl.a. ändrades reglerna om nyemission på såsätt att avvikelse kunde ske från de gamla aktieägarnas företrädesrätt(riktade emissioner). Vidare gavs bolagen rätt att ge ut konvertiblaskuldebrev, dvs. skuldebrev som kan bytas ut mot aktier i det låntagandebolaget. Reformen innebar också att minimigränsen för aktiekapitalet höjdesfrån . 1975:103, LU 1975/76:4) ersattes1944 års aktiebolagslag med en ny aktiebolagslag (1975:1385). Lagstiftningeninnebar i huvudsak en genomgripande teknisk översyn av akliebolagsrätten. Dennya aktiebolagslagen (ABL) trädde i kraft . tillkallades särskilda sakkunniga, vilka antognamnet 1974 1989/90:LU3 års bolagskommitté, för att göra en översyn avlagstiftningen om handelsbolag och enkla bolag. I kommitténs uppdrag ingickockså att utreda frågan om en särskild bolagsform för mindre företag och vissaakiiebolagsrättsliga spörsmål. Bolagskommiltén redovisade resultatet av sittarbete i betänkandena (SOU 1978:66) Andelsbolagslag, (SOU 1978:67) Nyabolagsregler och (SOU 1979:46) Koncernbegreppet m.m. Förslaget till en nybolagsform, s.k. andelsbolag, mötte vid remissbehandlingen kritik och komdärför inte att läggas till grund för någon proposition. På grundval av bl.a.kommitténs två övriga betänkanden framlades i proposition 1979/80:143 förslagtill dels ny lag om handelsbolag och enkla bolag, dels lag om årsredovisningm.m. i vissa företag, dels vissa ändringar i ABL. Förslagen i propositionenantogs av (LU 1980/81:4). Ugen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag liksom den genomförda lagstiftningen i övrigtträdde i kraft . antog en lag (1987:667) om ekonomiskaföreningar som ersatte lag i samma ämne (prop. 1986/87:7, LU20).Lagstiftningen trädde i kraft och innebar i huvudsak enmodernisering och förenkling'av tidigare bestämmelser. Utöver vad som ovan angivits har ändringar i ABLfortlöpande genomförts 1988. Bland ändringarna kan nämnas altbestämmelserna om skyldighet för aktiebolag att träda i likvidation dåaktiekapitalet delvis'har gått förlorat skärptes . Påföljande årslopades kravet på svenskt medborgarskap för bl.a. styrelseledamöter såvittgäller medborgare i de övriga nordiska länderna. Genom lagändring som trädde ikraft fick de regler om personligt betalningsansvar somåligger styrelseledamöterna i vissa likvidationssituationer en annan utformningän tidigare. ändrades reglerna om styrelserepresentation föranställda och sammanfördes i en ny lag, lagen (1987:1245) omstyrelserepresentation för de privatanställda. Nära anknytning till del akiiebolagsrättsligaregelsystemet har de bestämmelser som reglerar värdepappersmarknaden. Genomlagen (1979:749) om infördes nya regler om börsensorganisation och arbetsformer. Vidare infördes genom lagen (1985:571) omvärdepappersmarknaden straffeanktionerade förbud mot s.k. insiderhandel medaktier och andra värdepapper som getts ut av börsbolag eller OTC-bolag. På grundval av den rapport som avlämnats av den s.k.Leo-kommissionen (Ds Fi 1986:21, Riktade emissioner av aktier m.m.) infördesår lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag,m.m. samt genomfördes vissa ändringar i ABL, allt i syfte att stärkaminoritetsskyddet i samband med beslut om riktade emissioner och vidtilldelning av aktier. På begäran av (NU 1986/87:4) tillkalladeregeringen 1989/90:LU3 (Fi 1987:03).Enligt direktiven skall kommittén bl.a. överväga frågor som rör regler ochtillsyn på värdepappersmarknaden, reglerna för fondbörsverksamheten,fondkommissionärernas verksamhet och insiderhandel. Flera utredningsbetänkanden med anknytning till de olikamotionsspörsmålen har framlagts. Här kan nämnas röstvärdeskommitténsbetänkande (SOU 1986:23) Aktiers röstvärde, betalningsansvarskommitténsbetänkande (SOU 1987:59) Ansvarsgenombrott m.m. samt ägarutredningenshuvudbetänkande (SOU 1988:38) Ägande och inflytande i svenskt näringsliv. Såsom inledningsvis nämnts höjdes minimigränsenför akrieka-pitalet från . Regeln gäller numera föralla aktiebolag. I motion L204 av m.fl. (s) framhållsatt ett aktiekapital på . är alltför lågt för att ge ett företag ekonomiskstadga och att det mot bakgrund av bl.a. utvecklingen vad gäller antaletkonkurser är motiverat med en kraftig höjning av minimibeloppet föraktiekapitalet. Ett annat av motionären åberopat skäl för en höjning av dennedre gränsen för aktiekapitalet är att flera västeuropeiska länder haravsevärt högre krav på storleken av det egna kapitalet. Enligt motionärernaborde för svenskt vidkommande i ett första steg en höjning av lägsta tillåtnaaktiekapital till . kunna ske utan dröjsmål. Motionärerna yrkar attdet anförda ges regeringen till känna. Utskottet erinrar om att motioner med yrkanden om höjningav minimigränsen för aktiekapitalet har behandlats tidigare avriksdagen. Senast prövades frågan , då utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande (1988/89:LU7) hänvisade till att nordiska överläggningarskulle påbörjas om en översyn av och justeringar i de nordiskaaktiebolagslagarna. Utskottet förutsatte att frågan om aktiekapitalets .storlekdärvid skulle komma att övervägas. Också utvecklingen inom EG påassociationsrättens område kunde enligt utskottet bli av betydelse. Utskottetpekade därvid på att tankarna på en ny associationsform för företag som ärverksamma inom EG, del s.k. Europabolaget, åter tagits upp lill diskussion.Enligt föreliggande förslag skulle aktiekapitalet i ett Europabolag ihuvudfallet uppgå till minst ca 1,8 milj. kr. Vidare hade lagtfram förslag till direktiv om införandet av en särskild bolagsform för företagmed endast en ägare. Med hänsyn till bl.a. det anförda ansåg utskottet attnågon åtgärd med anledning av motionen inte var påkallad. Enligt vad utskottet har inhämtat med anledning av den nuaktuella 1989/90:LU3 motionen har nordiska överläggningar om en översyn avaktiebolagsrätten lett till att en sådan översyn skall komma till stånd genomnationella kommittéer. Avsikten är att utredningsarbetet skall bedrivas underhänsynstagande lill bl.a. utvecklingen inom EG. För svenskt vidkommande pågår förnärvarande inom arbetet med direktiv för en utredning påområdet. Jämsides härmed övervägs inom departementet de förslag till åtgärder isyfte att bl.a. stärka borgenärsskyddet i underkapitaliserade aktiebolag sombetalningsansvarskommittén lagt fram i betänkandet (SOU 1987:59) Ansvarsgenombrottm.m. och som remissbehandlats. I linje med vad utskottet uttalade hösten 1988förutsätter utskottet att frågan om aktiekapitalets storlek kommer attuppmärksammas i samband med regeringens ställningstagande lill direktiv för enöversyn av aktiebolagslagen och till betalningsansvarskommitténs förslag. Någotinitiativ i saken från sida är inte heller nu påkallat, ochutskottet avstyrker därför bifall till motion L204. Enligt huvudregeln i 3 kap. I § ABL har alla aktier likarätt i bolaget. I bolagsordningen kan dock bestämmas att aktier av olika slagskall finnas eller komma att utges. Avser olikheten mellan aktieslagenröstvärdet, gäller att ingen aktie får ha ett röstvärde som överstiger tiogånger röstvärdet för annan aktie. För bolag som tillkommit gällersärskilda regler. 1 motion L206 av m.fl. (fp) yrkas förbudmot röstvärdesdifferentiering vid nyemission i börsnoterade företag. I motiveringenanförs att ett sådant förbud skulle minska maktkoncentrationen inombörsförelagen som aktiemarknadens funktion förbättras och de småaktieägarna skyddas. Motionärerna yrkar att hos regeringen begärförslag till förbud mot röstvärdesdiffe-rentiering i enlighet med vad somanförs i motionen. Också i motion L209 av och (båda mp) kritiseras nuvarande regler om aktiers röstvärde. Motionärerna begäratt ABL ändras så alt alla aktier, efter en övergångstid , måste hasamma röstvärde. I motionen yrkcis att som sin mening ger regeringendet anförda lill känna. Den nu aktuella frågan om röstvärdesdifferentiering harövervägts såväl av röstvärdeskommiitén i betänkandet (SOU 1986:23) /Vktiers röstvärde som av ägarutredningen i betänkandet (SOU 1988:38) Ägan de och inflytande i svenskt näringsliv. Röstvärdeskommiitén konstate rade i sitt betänkande att det inte fanns tillräckligt underlag för att ta slutlig ställning i frågan om röstvärdesdifferenliering och att frågan borde ställas samman med bl.a. ägarutredningens pågående arbete. har å sin sida i det nämnda betänkandet inte ansett sig vilja förorda en förändring av bestämmelserna rörande aktiebolags möjligheter alt emittera aktier med olika röstvärde. Motionsyrkanden om förbud mot eller inskränkningar irätten till 1989/90:LU3 röstvärdesdifferentiering har vid flera tillfållentidigare behandlats av . Senast prövades frågan , dåutskottet i sitt av godkända betänkande (1988/89:LU7) avstyrkte ettmotionsyrkande med samma syfte som det i motion L206. Utskottet hänvisadedärvid till att spörsmålet om röstvärdesdifferentiering övervägts avägarutredningen. Frågan hade enligt utskottet också tagils upp av den avbörsstyrelsen tillsatta . Utskottet ansåg att det fanns skälatt avvakta den beredning av frågan som förestod inom ochbörsstyrelsen. och röstvärdeskommitténs betänkanden harremissbehandlats och är föremål för överväganden inomregeringskansliet. Utskottet är lika litet nu som berett att genomnågra uttalanden föregripa den fortsatta beredningen av spörsmålet omröstvärdesdifferentiering och avstyrker därför bifall lill motionerna L206 ochL209. Teckningsrätten för konvertibla skuldebrev Aktiekapitalet i ett aktiebolag kan ökas genom att nyaaktier tecknas mot betalning, nyemission, eller genom att nya aktier ges uleller att tidigare aktiers nominella belopp höjs utan betalning, fondemission.Vid fondemission och vid nyemission, där de nya aktierna skall betalas kontant,gäller som huvudregel att aktieägarna har företrädesrätt lill de nya aktierna iförhållande till sitt aktieinnehav. I bolagsordningen kan emellertidföreskrivas en annan fördelningsgrund mellan aktieägarna. I samband med beslutom nyemission mot kontant betalning kan avsteg göras från huvudregeln så attendast vissa aktieägare eller andra än aktieägare får teckna de nya aktierna,s.k. Ett aktiebolag har vidare möjlighet alt mot vederlagutfårda skuldebrev, som innehåller en utfåstelse från bolaget om attfordringsägaren skall ha rätt att helt eller delvis byta ut sin fordran enligtskuldebrevet mot aktier i bolaget. Skuldebrev av denna typ kallas konvertiblaskuldebrev eller konvertibler. Liksom vid nyemission av aktier gäller videmission av konvertibler att aktieägarna har företrädesrätt i förhållande tillsitt aktieinnehav men att avsteg kan göras från huvudregeln. Beslut omnyemission av aktier och om emission av konvertibler skall i princip fattas avbolagsstämman. Detsamma gäller beslut om eventuella avsteg , från aktieägarnasföreträdesrätt. I de fall bolagsordningen inte behöver ändras kan bolagsstämmanbemyndiga styrelsen att fatta beslut om emission och att därvid göra avstegfrån företrädesrätten. I motion L210 av () anförs att bruket attge ut konvertibler till de anställda och till företagsledningen ökat samt att det naturligtvis är bra att dessa personer känner intresse för det företag de arbetar i och också kan bli delaktiga i företagets ekonomiska framgångar. Denna utveckling är emellertid enligt motionären förenad med vissa risker. Sålunda kan ett ökat aktieinnehav i det egna företaget leda till en ökad insiderhandel, något 27 som ärlill förfång för de mindre aktieägarna och som kan 1989/90:LU3 skada detsvenska näringslivet. Motionären föreslår att erbjudande till anställdaom köp av konvertibler begränsas till viss procentandel av denanställdes årslön hos företaget. I motionen yrkas att hos regeringen begär en översyn av lagstiftningen i syfte att begränsa teckningsrätten för konvertibler i enlighet med vad som anförs i Med anledning av vad som anförs i motionen vill utskotteterinra om att den s.k. Leo-affåren föranledde att särskilda regler om riktadeemissioner av aktier och konvertibla skuldebrev till anställda i börsbolag ochOTC-bolag infördes (prop. 1986/87:76, LU 27). Enligt lagen (1987:464)om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. gäller sålunda numeraatt i de nämnda bolagen bolagsstämman inte får till styrelsen delegerabeslutanderätten om riktade emissioner till bl.a. anställda i allmänhet ellertill ledande befattningshavare eller styrelseledamöter i det emitterandebolaget. Reglerna avser såväl nyemission av aktier som emission avkonvertibler. Emissionsbesluten måste i dessa fall fattas eller i efterhandgodkännas av bolagsstämman med viss kvalificerad majoritet. Några reglerrörande den närmare utformningen av emissionsvillkoren finns varken i ABL eller1987 års lag. Frågan var emellertid föremål för överväganden vid införandet avden sistnämnda lagen. I det sammanhanget uttalade föredragande departementschefenatt det visserligen kunde finnas behov av riktlinjer för emissionsvillkorensutformning men att det fanns skäl att avvakta resultatet av den självsaneringsom pågick (prop. 1986/87:76 s. 23). Ett inslag i den självsanering som försiggått påaktiemarknaden utgör bildandet av , som enligtsina stadgar har att verka för god sed på den svenska aktiemarknaden genomuttalanden samt rådgivning och information. Nämnden har våren 1989offentliggjort ett uttalande med riktlinjer för utformningen av vissa villkorvid emissioner av konvertibler till anställda m.fl. i akiiemarknadsbolag m.m.En fråga som särskilt behandlas i uttalandet gäller tecknings- ochtilldelningsbeloppens storlek. Nämnden uttalar att nivån bör framstå som rimligsedd i relation lill den anställdes lön och andra anställningsvillkor. En begränsningtill av årslönen anges härvid som ett riktmärke, men nämnden anser detolämpligt att låsa utvecklingen vid ett bestämt tal. Enligt nämndens mening kanman tanka sig fall där det kan vara i alla aktieägares och bolagets intresseatt de anställda förvärvar konvertibler till högre belopp. På lagutskottets begäran har yttrande över motionenavgivits av styrelsen för , industriförbund.Småföretagarnas riksorganisation, , och . Samtligaremissinstanser har tagit avstånd från tanken på en sådan begränsning avteckningsrätten som förordas i motionen. LO instämmer i och för sig iönskemålet om en översyn av lagstiftningen på området men vill inte begränsaöversynen till enbart en inskränkning i teckningsrätten. En vida större och meravgörande fråga är enligt LO vilkeninverkan konvertibelerbjudanden har på löne- och stabilise- 1989/90:LU3ringspolitiken. TCO anser att avigsidorna med insiderhandel bör lösas på annatsätt än genom en reglering av teckningsrätten.