bet · GD01TU21 · 1989-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas i proposition 1989/90:100 (budgetpropositionen)bilaga 8, avsnittet C. Trafiksäkerhet framlagda förslag jämte förslag i trettonunder den allmänna motionstiden väckta motioner med anknytning tillnämnda avsnitt i budgetpropositionen. Andra under den allmänna motionstidenväckta motionsförslag i trafiksäkerhetsfrågor avser utskottet att behandla vidsenare tillfålle. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Med anledningav ett motionsförslag föreslår utskottet ett tillkännagivande av ifråga om för bidrag godtagbar teknik för minskning av avgasutsläppen på äldrepersonbilar. I övrigt föreslår utskottet att avslår eller lämnar utansärskild åtgärd motionsförslagen. Till betänkandet har fogats åtta reservationer. Vpk-Iedamoten och mp-ledamoten har reserverat sig i frågaom operativt mål för trafiksäkerhetsarbetet (res. fp-ledamöternai fråga om en krisplan mot trafikolyckorna (res. vpk-ledamoten och mp-ledamoten i fråga om användningen avbidraget till , NTF (res. c-ledamöterna samt vpk-ledamoten och mp-ledamoten i frågaom bidrag till reningsutrustning på lastbilar och bussar i befintlig fordonspark(res. 4) och i fråga om medelsanvisning till sådana bidrag (res. dels m- och fp-ledamöterna, dels vpk-ledamoten ochmp-ledamoten i fråga om storleken på bidraget till reningsutrustning på äldrepersonbilar (res. 6 resp. res. mp-ledamoteni fråga om medelsanvisning till sådana bidrag (res. Till betänkandet har vidare fogatsfyra särskilda yttranden, nämligen av mp-ledamoten i fråga om en krisplan mottrafikolyckorna (s. y. 1), m- och fp-ledamöterna i fråga om förbättring avolycksstatistiken (s. y. m-, fp-och c-ledmöterna i fråga om inrättande av haverikommis- sion(-er)(s. y. c-ledamöternasamt vpk-ledamoten och mp-ledamoten i fråga om bidragtill införande av nya bränslen (s. y. 1 1989/90. 1989/90 TU21 Regeringen föreslår i proposition 1989/90:100 bilaga 8() i avsnitt C. Trafiksäkerhet (s. 5264) 1. att riksdagengodkänner vad föredragande departementschefen förordat om inriktningen avtrafiksäkerhetsverkets verksamhet, 2. att riksdagentill : Samordning, Trafikmiljö, Fordon och Trafikant /91 anvisar ett förslagsanslag på . (punkt Cl), 3. att riksdagentill : Bil- och körkortsregister m.m. för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på . (punkt C2), 4. att riksdagentill Bidrag till /91 anvisar ett anslag på . (punkt C3), 5. att riksdagentill Bidrag till reningsutrustning på nya lastbilar och bussar för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på . (punkt C4), 6. att riksdagentill Bidrag till reningsutrustning på äldre personbilar för /91anvisar ett förslagsanslag på . (punkt C5). 1989/90:T220 av m.fl. (mp) vari yrkas 11. att beslutar att bidragettill rening av äldre personbilar höjs till . för personbilar avårsmodellerna och senare, 12. att beslutar att bidragettill rening på äldre personbilar höjs till , för personbilsmodelleräldre än 1983, 13. att beslutar att bidragettill rening på äldre personbilar skall utgå oberoende av teknik, förutsatt attavgaskraven uppfylls, 14. att till Bidrag tillreningsutrustning på äldre personbilar för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således . 1989/90.T221 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt målsättningen för trafiksäkerhetsarbetet skall vara att halvera antaletolyckor, antalet skadade och antalet dödade , 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättradtrafiksäkerhetsinformation, och att den i högre utsträckning skall inriktas motatt la fler att kunna utnyttja trafiksäkrare trafikslag, 9. att riksdagenbeslutar att hälften av det statliga bidraget till skall användas för att informera om och propageraför trafiksäker kollektivtrafik i enlighet med vad som angetts i motionen. 1989/90:T222 av . (m) vari yrkas 1989/90:TU21 som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1989/90:Jo773 anförts om höjt stimulansbidrag för eftermonte- ring av katalysatorer. 1989/90:T225av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av anslaget C4. Bidrag till renings utrustning på nya lastbilar och bussar. 1989/90:T248av m.fl. (m) vari yrkas 12. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett allsidigt ochframgångsrikt trafiksäkerhetsarbete, 13. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om haverikommissioner inomtrafikområdet. 1989/90:T249av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att användningen avbidraget till skallinriktas mot information om kollektivtrafikresande m.m., 2. att till Bidrag tillreningsutrustning på äldre personbilar för /91 anslår 50 000 000kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således . 1989/90:T250av m.fl. (c) vari yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av de tidigare avsatta medlen (450 milj.kr.) till försöksverksamhet med och stimulans av användandet av nya bränslen. 1989/90:T258av m.fl. (m) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1989/90:Jo883 anförts om stimulansbidrag för eftermontering av katalysatorer. 1989/90:T403av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inrättande av en vägolyckskommission. 1989/90:T410av m.fl. () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en krisplan mottrafikolyckorna, 2. att beslutar inrättaen enligt de riktlinjer som angetts i motionen. 1989/90:1424av m.fl. (m) vari yrkas 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en förbättradolycksstatistik, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en nyinriktning av trsifiksäkerhetsarbetet, 3 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1989/90:TU21 motionen anförts om behovet av en eller flerahaverikommissioner. 1989/90:T432 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en förvägtrafiken enligt de riktlinjer som angetts i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avansvarsfördelningen på myndighetsnivå för trafiksäkerhetsarbetet. 1989/90:T441 av och (båda m)vari yrkas att hos regeringen begär förslag i enligfiet med vad imotionen anförts angående stimulans för investering i katalysatorer påbegagnade bilar. () är centralförvaltningsmyndighet för frågor om säkerheten i vägtrafiken och skallsärskilt svara för samordningen av trafiksäkerhetsarbetet. TSV svarar ocksåför (1) bil- och körkortsregistreringen, (2) frågor om körkort, förarutbildningoch förarprov, (3) frågor om trafik på väg och i terräng, (4) frågor om fordonsbeskaffenhet och utrustning samt (5) information om bestämmelser omtrafiksäkerhet. För att bistå TSV i uppgiften att samordnatrafiksäkerhetsarbetet har ett råd för samordning och planering(trafiksäkerhetsrådet) knutits till TSV. 1 rådet ingår förutomgeneraldirektören för TSV en företrädare på motsvarande nivå för envar avsocialstyrelsen, , transportforskningsberedningen, ,. för trafiksäkerhetens främjande (NTF). Dessa myndigheteroch organisationer är på olika sätt engagerade i trafiksäkerhetsarbetet. 1 varje län finns en regional samordningsgrupp varssammansättning i princip motsvarar sammansättningen av trafiksäkerhetsrådet.Således ingår företrädare för , länsskolnämnd, polismyndighet,länsstyrelse, vägförvaltning, , landsting ochlänets trafiksäkerhetsförbund. Riktlinjer för samordningsgrupperna harfastställts av trafiksäkerhetsrådet. Länsstyrelserna har i de flesta fallåtagit sig att leda verksamheten. svarar i regelför kanslifunktionen. genomför i samarbete medLandstingsförbundet, NTF och TSV olika informationsinsatser som är riktade tillkommunerna i syfte att öka det lokala engagemanget i trafiksäkerhetsfrågor. NTF verkar som företrädare för och samordnare av detfrivilliga trafiksäkerhetsarbetet. NTF:s medlemmar utgörs i huvudsak av riksorganisationersamt av länens trafiksäkerhetsförbund och trafiksäkerhetsföreningarna iStockholm, och . TSV skallvarje år lämna regeringen en programplan för trafiksäker- 1989/90:TU21 hetsrådetsarbete under de kommande tre budgetåren. Den senaste är den avgivnaTrafiksäkerhetsprogram 1989, som avser budgetåren 1990/911992/93. Itrafiksäkerhetsprogrammet anges mål för det samordnade trafiksäkerhetsarbetetsamt åtgärder för att förverkliga målen som de i trafiksäkerhetsrådetdeltagande myndigheterna och organisationerna avser att vidta m.m. Styrningen av trafiksäkerhetsverket (TSV) m.m. TSV:s verksamhet är indelad i verksamhetsområdena (1)Samordning, (2) Trafikmiljö, (3) Fordon, (4) Trafikant samt (5) Register. Statsmakternas styrning av TSV sker genom atttrafiksäkerhetsmål och ekonomiska krav fastställs. Verksamheten finansieras med olika avgifter t.ex. enligtförordningen (1972:648) med taxa för trafiksäkerhetsverket sarnt medintäkter från uppdrags- och försäljningsverksamhet. 1Inriktningen av TSV:s verksamhet m.m. Föredragande departementschefen erinrar om att riksdagenhar fastställt följande mål för arbetet med trafiksäkerhet på väg, nämligen 1) att det totala antalet dödade och skadade i trafikenskall fortlö pande minska, 2) att risken attdödas och skadas i trafiken skall fortlöpande minskas for allatrafikantkategorier, 3) att risken attdödas och skadas i trafiken skall minskas i högre grad för de oskyddadetrafikanterna än för de skyddade, varvid barnens problem skall särskiltbeaktas. Departementschefen konstaterar att t.o.m. harendast det vid punkt 3 angivna målet uppfyllts. Departementschefen förordar som ett s.k. operativt mål som skall utgöra grund för åtgärder på trafiksäkerhetsområdet att man skalluppnå att antalet personer som dödas och skadas 1995 är minst ca150160 resp. ca 3 500 färre än under är 1988 och minst ca 200 resp. ca5 000 färre än (då 813 personer dödades, 5 869 skadades svårt och16 969 skadades lindrigt vid 17 207 polisrapporterade vägtrafikolyckor).Förslag om detta operativa mål lades fram i TSV:s (trafiksäkerhetsrådets)Trafiksäkerhetsprogram 1989. Itrafiksäkerhetsprogrammet har för det samordnade trafiksäkerhets- 1989/90:TU21 arbetetprioriterats åtgärder beträffande (1) barn i trafik, (2) oskyddadetrafikanter, (3) nyblivna bilförare, (4) trafikanters informationsinhämtning,(5) funktionsnedsättningar hos trafikanter, (6) trafikonykterhet, (7)hastighetsanpassning samt (8) räddning. Departementschefen framhåller att detär angeläget att trafiksäkerhetsprogrammet fullföljs. Han framhåller särskiltarbetet för hastighetsanpassning. Som ekonomiska mål för TSV föreslår departementschefen såsom gäller att full kostnadstäckning skall eftersträvas ochatt prisutvecklingen skall vara jämn över tiden. Vidare bör TSV enligtdepartementschefen för /91 inleverera till statsverket utöversom av intäkterna exkl. räntor 152 milj.kr. som ersättningför länsstyrelsernas arbete med körkortshanteringen (länsstyrelserna ärregionala körkortsmyndigheter). Intäkterna för /91 beräknas tilltotalt ca 682 milj.kr. (varav ca 21 milj.kr. i räntor). Utgifterna beräknastill totalt 670 milj.kr. (varav 212 milj.kr. i inleveranser till statsverket). 1 budgetpropositionen föreslås godkänna vaddepartementschefen har förordat om inriktningen av TSV:s verksamhet. 1 samband med att utskottet redovisar sittställningstagande till detta förslag behandlar utskottet vissa motionsförslagom inriktningen av TSV.s verksamhet m.m. 1.2 Operativt mål för trafiksäkerhetsarbetet 1 motion T221 (mp) begärs (yrkande 1) att målet förtrafiksäkerhetsarbetet skall vara att antalet vägtrafikolyckor samt antaletdödade och skadade i trafiken skall nedbringas till hälften . Självfallet bör målen för trafiksäkerhetsarbetet sättashögt. De i Trafiksäkerhetsprogram föreslagna operativamålen för trafiksäkerhetsarbetet knyter bl.a. an till mål somVärldshälsoorganisationens (WHO:s) Europaregion har antagit i programmet Hälsaför alla . De operativa målen far enligt utskottets mening anses varamycket ambitiösa med hänsyn till att de har formulerats med beaktande av atttrafiken beräknas öka . Enligt trafiksäkerhetsprogrammetkräver den årliga trafikökningen i sig åtgärder som förhindrar en ökning avantalet dödade med ca 25 30 och av antalet skadade med ca 7501 000 . Med hänsyn till det anförda bör motionen inte föranledanågot initiativ av . Den avstyrks således. 1.3 En krisplan mot trafikolyckorna I motion T410 (fp) framhålls att det nu är dags för enkraftsamling i kampen mot ökningen av antalet trafikolyckor. Nuvarande trafiksäker hetsarbete är enligt motionärerna inte tillräckligt. Det behövs enligt dem en krisplan mot trafikolyckorna, och motionärerna begär (yrkan- , de 1) attriksdagen som sin mening skall ge regeringen detta till känna. Somåtgärder i en krisplan bör enligt motionärerna ingå järnvägsin- 1989/90:TU21 vesteringar, som skall göra att järnvägen i trafiktäta delar av landet blir alternativ till bilen, samt utbyggnad av genomfartsleder kring våra större städer, som skall ge både säkrare trafik och bättre miljö i städerna. Förslag framförs i särskilda motionsyrkanden om hastighets- , begränsningar, höjdafortkörningsböter, ökad trafikövervakning och förarutbildning m.m. Dessaförslag bör enligt motionärerna genomföras som inledande del i en krisplan. ITrafiksäkerhetsprogram 1989 redovisas de trafiksäkerhetsåtgärder som de itrafiksäkerhetsrådet deltagande myndigheterna avser att vidta. Det gälleråtgärder till förmån för trafikanterna, väg- och trafikmiljöåtgärder ochfordonsåtgärder. När det gäller i motionen önskade åtgärder kan det framhållasatt olika pågående eller planerade åtgärder för hastighetsanpassning(övervakning, påföljder m.m.) och förarutbildning tas upp itrafiksäkerhetsprogrammet. I detta anförs bl.a. (s. 57) att ett åtgärdsområdesom har varit föremål för mycket begränsat intresse fråntrafiksäkerhetshåll är trafikarbetet som sådant och kanske framför allt desssammansättning. Skall trafiksäkerhetsmålen kunna uppnås torde det dock, anförsdet vidare, bli nödvändigt att i betydligt högre utsträckningän vidta åtgärder som är direkt inriktade mot trafikarbetet och dåsärskilt mot dess sammansättning. Högrisktrafik bör där det är praktisktmöjligt ersättas av lågrisktrafik, och en överföring av persontransporter frånbilar till kollektiva Srdmedel, såväl buss som spårbundna, är exempel pååtgärder av detta slag, framhålls det. I ett avsnitt om rådsmedlemmamasverksamhet 1988/89 framhåller (s. 65) bl.a. anordnande av förbifartervid tätorter. mening motsvarar trafiksäkerhetsprogrammet vad motionärerna åsyftarmed en krisplan mot trafikolyckorna. Något initiativ av med anledningav motionsförslaget synes därför inte påkallat. Imotion T248 (m) framhålls att det är en felaktig prioritering att koncentreratrafiksäkerhetsdebatten och övervakningsresursema på problemet medhastighetsanpassning, då detta riskerar att hota ett allsidigt ochframgångsrikt trafiksäkerhetsarbete. Motionärerna pekar på att det också finnsandra orsaker till trafikolyckor, t.ex. dålig trafikmiljö, dåliga vägar,otydlig skyltning, omdömeslöshet, ohälsa och alkohol- eller drogpåverkan.Motionärerna begär (yrkande 12) att som sin mening skall geregeringen till känna vad som anförts i motionen om ett allsidigt ochframgångsrikt trafiksäkerhetsarbete. Imotion T424 (m) begärs (yrkande 4) att trafiksäkerhetsarbetet skall förnyas. Det är viktigt, anför motionärerna, att koncentrera åtgärderna på sådant som kan förväntas ge resultat i form av lägre olyckstal och mindre antal dödade. De pekar på att en undersökning har visat att de vanligaste clycksor<!akerna är att föraren gör följande fel, nämligen 7 1989/90. han/honrespekterar ej högerregeln och väjningsskyldighet, svänger åt 1989/90:TU21 vänsterutan att ha förvissat sig om att fara inte föreligger samt byter fil utan attägna tillräcklig uppmärksamhet åt bakomvarande. Utskottet vill liksom departementschefen framhållaangelägenheten av arbetet med hastighetsanpassning och vill därvid erinra omatt beräkningar, som statens väg- och trafikinstitut (VTI) har gjort, harvisat att ca 200 människoliv skulle kunna sparas om ingen överskredhastighetsgränserna (SOU 1987:43). Ansträngningar för bättre hastighetsanpassningmåste därför ha en framträdande plats i trafiksäkerhetsarbetet. Motionärerna pekar på andra orsaker till trafikolyckor,och det är viktigt att ansträngningar görs för att också eliminera dessa.Trafiksäkerhetsarbetet måste vara allsidigt. Åtskilligt av det som förordas imotionerna tas också upp i åtgärdsprogrammet i Trafiksäkerhetsprogram ochdetta bör därför kunna uppfylla motionärernas krav på allsidighet. Utskottet anser beträffande den närmare prioriteringenbland åtgärder som kan komma i fråga för att öka trafiksäkerheten att man böracceptera den avvägning som görs av trafiksäkerhetsrådet i trafiksäkerhetsprogrammet.Trafiksäkerhetsrådet representerar ju ett brett ansvarsområde med ett brettengagemang när det gäller trafiksäkerhetsfrågor. Av det anförda följer att de här aktuella motionsförslageninte bör föranleda någon särskild åtgärd av . 1.5 Förbättring av olycksstatistiken På ett flertal håll finns data och information som är avintresse för trafiksäkerhetsarbetet. Uppgifter om olyckor och skador insamlassålunda av polisen, försäkringsbolag och sjukvården. Data om omfattningen avtrafiken m.m. finns i resvaneundersökningar och ivägverkets och vissa kommuners trafikräkningar. Detta material har dock primärtinsamlats för andra syften än av trafiksäkerhetsskäl. I motion T424 (m) kritiseras nuvarandetrafikolycksstatistik. Motionärerna anför att de flesta olyckor enligt dennastatistik tillskrivs förarfel även om vägmiljö, dålig vägbeläggning,förvirrande skyltning etc. kan vara starkt bidragande orsaker till entrafikolycka. Motionärerna begär (yrkande 3) en förbättrad olycksstatistik. Deframhåller att statistiken över trafikolyckor måste detaljeras och nyanserasför att man skall fa veta mera om olycksorsakerna. Uppgifter frånförsäkringsbolag, sjukhus och kommuner skulle enligt motionärerna kunnakomplettera bilden. I Trafiksäkerhetsprogram 1989 framhålls (s. 48) att etteffektivt trafik säkerhetsarbete kräver tillgång till fakta om väg- och trafiksystemet, som bl.a. skall göra det möjligt (1) att följa trafiksäkerhetsutvecklingen mot de uppställda målen på riksplanet och på de regionala och lokala 8 planen,(2) att finna trafiksäkerhetsproblemen i trafiksystemet, (3) att gevägledning rörande val och utformning av trafiksäkerhetsåtgärder, 1989/90:TU21 (4) attmäta effekten av vidtagna åtgärder samt (5) att göra trafiksäkerhetsprognoser.Utskottet ansluter sig till denna mening. genomför en arbetsgrupp ett projekt somsyftar till att öka utnyttjandet av möjligheterna till kartläggning avtrafiksäkerhetsproblem m.m. inom ramen för befintliga informationskällor. Arbetsgruppenhar bildats på initiativ av TSV och transportforskningsberedningen. I deningår företrädare för de i trafiksäkerhetsrådet deltagande myndigheterna ochorganisationerna med undantag för samt företrädare förVTI och försäkringsbranschen. Projektet är indelat i tre etapper. I en förstaetapp, som beräknas komma att avslutas , utarbetas ett förslag tillinformationssystem med förslag bl.a. om de informationskällor som skall ingå.I en andra etapp som beräknas kunna avslutas innevarande år behandlas frågor omgenomförande av systemet och i en tredje etapp frågor om den framtidautvecklingen av systemet. Det är tillfredsställande att arbetsgruppen har bildats.Önskemål om förbättring av trafikolycksstatistiken har funnits sedan länge.Arbetsgruppens tillkomst och uppgift torde kunna tillgodose syftet medmotionsförslaget, som därför kan lämnsis utan särskild åtgärd av . 1.6 Inrättande av (-er) för utredning avvägtrafikolyckor Undersökning av en vägtrafikolycka görs av polisen närmisstanke om brott föreligger och av försäkringsbolag för att klargöraförutsättningarna för ersättning från försäkringar m.m. För undersökning avallvarliga olyckor inom luftfarten finns en . Undersökningav en sjöolycka kan göras av en sjöfartens . Järnvägsolyckorundersöks av den i ingående järnvägsinspektionen. Härjämte finns dens.k. katastrofkommissionen som skall undersöka allvarliga olyckshändelser medundantag för luftfarts- och sjöfartsolyckor. I fem motioner läggs fram förslag om inrättande avhaverikommis-sion(er) för utredning av vägtrafikolyckor. Förslagen finns imotionerna T248 (m) yrkande 13, T403 (s), T410 (fp) yrkande 2, T424 (m)yrkande 5 och T432 (c) yrkande 1. Sammanfattningsvis anser motionärerna attdet är angeläget att låta göra kvalificerade undersökningar avhändelseförloppen vid allvarligare trafikolyckor och av orsakerna tillolyckorna för att man skall få värdefulla erfarenheter för detolycksfö-rebyggande arbetet. 1 motion T403 (s) föreslås att benämningen skallvara "vägolyckskommission", alt kommissionen skall bestå avbeteen-devetare, medicinskt kunnig personal, bilkonstruktörer och andra företrädareför bilbranschen, polis, tekniker, trafik- och vägforskare samt juridisktkunnig personal m.fl. samt att kommissionen skall ha en fri ställning gentemotmyndigheter, organisationer och andra berörda. Genom attnoggranna utredningar från polisens, och 1989/90:TU21 sida görsav allvarliga trafikolyckor har det i praktiken funnits en förvägtrafiken. Dåvarande kommunikationsministern framhöll detta i ettsvar på en fråga i (1985/86:391). har emellertid inom TSVpåbörjats ett arbete som syftar till att man skall precisera angelägnafrågeställningar mot vilka haveristudier kan riktas. Man anser enligtunderhandsuppgift att haveriundersökningar bör kunna fungera som värdefullakomplement till den konventionella olycksstatistiken. Utförda som fallstudier utan anspråk på att ge representativa resultat skulle haveriundersökningarbl.a. kunna bidra till att identifiera problem och ge uppslag till åtgärder avgenerellt slag eller anvisningar för åtgärder av lokal natur. Avsikten är skall förbereda en verksamhet av försökskaraktär som långsiktigt skallsyfta till att haveristudier skall utnyttjas som ett reguljärt hjälpmedel i detlöpande arbetet. Utskottet instämmer med motionärerna i att det är viktigtatt haveriundersökningar görs av allvarliga vägtrafikolyckor i syfte att ökakunskapen om orsaker till att olyckor inträffar. Det är därför bra att TSVförbereder en försöksverksamhet med denna inriktning. Med tanke på det starkabehovet av haveriundersökningar förutsätter utskottet att TSV:s förutskickadeförsöksverksamhet leder fram till att haveriundersökningar blir ett reguljärtinslag i trafiksäkerhetsarbetet. Det bör i detta sammanhang erinras om att regeringennyligen i proposition 1989/90:104 om undersökning av olyckor har förelagtriksdagen förslag om en gemensam ordning för undersökning frånsäkerhetssynpunkt av alla slags allvarliga olyckor, vare sig de har inträffatinom luftfarten, inom sjöfarten, i järnvägstrafik eller i annan verksamhet. Ettfristående utredningsorgan föreslås fa ansvaret för undersökningar som nunämnts och rätten att också undersöka händelser av mindre allvarligart om det finns särskilda skäl till det. Bl.a. trafikolyckor avses ligga inomramen för utredningsorganets verksamhet. förutsättsbli det fristående undersökningsorganet i den nya ordningen. Av den lämnade redogörelsen framgår att man kan vänta attundersökningsverksamhet som tillgodoser syftet med motionsförslagen kommeratt organiseras. Med hänsyn härtill synes motionsförslagen kunna lämnas utansärskild åtgärd av . 1.7 Inriktningen av TSV:s verksamhet Utskottet har inte något att erinra mot vad ibudgetpropositionen har förordats om inriktningen av TSV:s verksamhet i den måndet inte omfattas av vad utskottet anfört ovan. 2 Anslag till TSV 1989/90:TU21 2.1 Anslag Cl. : Samordning,Trafikmiljö, Fordon och Trafikant Anslaget, som är ett förslagsanslag, avser TSV:sverksamhetsområden Samordning, Trafikmiljö, Fordon och Trafikant.