bet · GD01JoU11 · 1989-12-31 00:00:00 — En tjänst för arbetet med hotade arter börsålunda inrättas på lantbruksstyrelsen, och varje länsstyrelse bör få enförstärkning om två tjänster. För att bli effektivt måste skyddet emellertidomfatta även de hotade arternas livsmiljöer. Därför bör all vidarevattenkraftsutbyggnad i orörda vattendrag eller delar av vattendraginte tillåtas. Det förtjänar i sammanhanget framhållas att ,som har undertecknats av , förutsätter ett direkt biotopskydd somemellertid saknas i vårt land. Enligt utskottets mening föreligger behov avlagstiftning på området. Vad utskottet nu anfört med anledning avmotionsyrkandet bör ges regeringen till känna. Med det anförda finner utskottetsyftet med motionerna Jo736 yrkande 17 och Jo780 i allt väsentligttillgodosett. Motionerna bör inte föranleda någon vidare åtgärd. deb att utskottets hemställan under40 bort ha följande lydelse: 40. beträffande skyddet av hotade arter attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Jo970 yrkande 13 och med avslag påmotionerna 1988/89:Jo736 yrkande 17 och 1988/89:Jo780 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Samnordiskt handlingsprogram för den vitryggiga hackspetten (mom. 41) (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "har" och slutar med "sida"bort ha följande lydelse: Utskottet kan dess värre konstatera att den vitryggigahackspetten är akut utrotningshotad i och ytterst sällsynt även påkontinenten. Enligt utskottets mening har de nordiska länderna ett stortansvar för fortlevnad. har Världsnaturfonden stött ettriksomfattande projekt för bevarande. Projektet leds av Sverigeslantbruksuniversitet. 1 bevarandeprogrammet för den vitryggiga hackspetten harframhållits vikten av ett nordiskt samarbete på området. Enligt vad utskotteterfarit pågår även i ett bevarandearbete som stöds av Världsnaturfonden.Vid ett samnordiskt möte i fastställdes som mål förbevarandearbetet ett samnordiskt handlingsprogram. 1 likhet med motionärerna imotion Jo721 anser utskottet det angeläget att representanter får i uppdragatt verka för ett samnordiskt handlingsprogram för bevarande 1989/90:JoUl 1 av den vitryggiga hackspetten. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionen bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 41 bort ha följandelydelse: 41. beträffande samnordbkt handlingsprogram förden vitryggiga hackspetten attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Jo721 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 30.Åtgärder för den vitryggiga hackspetten m.m. (mom. 42) och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "Med samma motivering avstyrker" och slutar med "yrkande 11"bort ha följande lydelse: Som utskottet har konstaterat (res. 29) är den vitryggigahackspetten akut utrotningshotad. Genom att bl.a. underteckna Bernkonventionenhar åtagit sig ett särskilt ansvar för att säkra överlevnad. Ilikhet med motionärerna i motion Jo970 yrkande 11 anser utskottet attkraftfulla åtgärder omgående bör vidtas för att rädda den vitryggigahackspetten från utrotning i . Vad utskottet nu anfört med anledning avmotionens yrkande 1 bör ges regeringen till känna. 1 åtagande enligt ingår inteendast att skydda arten i sig utan även dess livsmiljö. Enligt utskottetsmening måste den vitryggiga hackspettens livsmiljö skyddas i betydligt störreutsträckning än vad som sker . Större sammanhängande områden, eller fleranäraliggande områden, är nödvändiga för att arten skall kunna utökas och skapalivskraftiga populationer. Ett sådant område är enligt utskottets bedömningIndalsälvens delta och ravinbildningarna längs älven. Dessa områden har vidvissa tillfållen visat sig hysa vitryggig hackspett. Någon tydlig population avarten har dock inte kunnat påvisas i modern tid, men naturmiljön i området medsitt stora inslag av äldre lövträd är emellertid typisk för arten. Miljön utgördessutom en parallell till vitryggens lokaler längs och i Värmland.Det är därför av största vikt att sådant utnyttjande av området som allvarligthotar överlevnad inte tillåts. Vad utskottet nu anfört med anledning avmotion Jo970 yrkande 11 bör ges regeringen till känna. Utskottet avstyrkermotion Jo855 i den mån motionen inte kan anses tillgodosedd med vad utskottetanfört. deb att utskottets hemställan under 42 bort ha följandelydelse: 42. beträffandeåtgärder för den vitryggiga hackspetten m.m. attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Jo970 yrkande 11 och med avslag påmotion 1988/89:Jo855 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Åtgärderför den vitryggiga hackspetten m.m. l989/90:JoUli (mom. 42) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "Med samma motivering avstyrker" och slutar med "yrkande11" bort ha följande lydelse: Som utskottet har konstaterat (res. 29) är den vitryggigahackspetten akut utrotningshotad. Genom att bl.a. underteckna Bernkonventionenhar åtagit sig ett särskilt ansvar för att säkra överlevnad. Ilikhet med motionärerna i motion Jo855 anser utskottet att kraftfulla åtgärderomgående bör vidtas för att rädda den vitryggiga hackspetten från utrotning iSverige. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionens yrkande 1 bör gesregeringen till känna. 1 åtagande enligt ingår inteendast att skydda arten i sig utan även dess livsmiljö. Enligt utskottetsmening måste den vitryggiga hackspettens livsmiljö skyddas i betydligt störreutsträckning än vad som sker . Större sammanhängande områden, eller fleranäraliggande områden, är nödvändiga för att arten skall kunna utökas och skapalivskraftiga populationer. Ett sådant område är enligt utskottets bedömningIndalsälvens delta och ravinbildningarna längs älven. Dessa områden har vidvissa tillfållen visat sig hysa vitryggig hackspett. Någon tydlig population avarten har dock inte kunnat påvisas i modern tid, men naturmiljön i området medsitt stora inslag av äldre lövträd är emellertid typisk för arten. Miljön utgördessutom en parallell till vitryggens lokaler längs och i Värmland.Det är därför enligt utskottets mening av största vikt att fortsattexploatering av stoppas och att området ges etttillfredsställande skydd. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Jo855yrkande 2 bör ges regeringen till känna. Utskottet avstyrker motion Jo970yrkande 11 i den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett med vadutskottet anfört. deb att utskottets hemställan under 42 bort ha följandelydelse: 42. beträffande åtgärder för den vitryggiga hackspettenm.m. att med anledning av motion 1988/89:Jo855 och med avslag påmotion 1988/89:Jo970 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Pilgrimsfalken (mom. 43) (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjarmed "Med vad" och slutar med "och 2" bort ha följandelydelse: Som påpekas i motion Jo881 utgörs de största hoten mot den numera i vårt land sällsynta pilgrimsfaiken av miljögifter och ägg plundring. Av miljögifterna har PCB mest allvarlig inverkan eftersom ämnet bl.a. leder till förtunning av äggskalen, vilket hindrar den .., naturligaförökningen genom att pilgrimsfalken oavsiktligt ligger sön- der äggen.I syfte att rädda pilgrimsfalken som stam genomförs 1989/90:JoUl 1 enligt vadutskottet erfarit ett avelsprogram och ett skyddsprogram sombenämns Operation Fågelvakt. Båda programmen är ideella och bygger påen stor frivillig arbetsinsats och på gåvor från enskilda. Stammen äremellertid så liten att risk finns för inavel och föratt stammen skall dö ut. Programmen har en minimal budget Enligt utskottets mening sker inom ramenför programmen ett förtjänstfullt arbete som är väl värt Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion J088Iyrkandena 1 och 2 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under43 bort ha följande lydelse: 43. beträffande pilgrimsfalken att medanledning av motion 1988/89:Jo881 yrkandena 1 och 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Våtmarker (mom. 45) (), (vpk), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "1 samband" och slutar med "vidare åtgärd" bort haföljande lydelse: som våtmarkernas omfattning minskar ökar i taktmed intensiteten i skogs- och jordbruket deras betydelse ur naturvårdssynpunkt.Förutom att de utgör refugier för vissa hotade växt- och djurarter ochomväxlande inslag i landskapsbilden torde kunna konstateras attvåtmarkerna även fungerar som kväverenare. På alla nivåer i den fysiskaplaneringen måste därför våtmarkerna ägnas ett avsevärt större intresse änhittills. Beslutsunderlaget måste förbättras genom en planmässig satsning påforskning och rikstäckande inventeringar. Naturvårdens synpunkter måstebeaktas redan i planeringsarbetets inledningsskede. Av slutförda inventeringarav våtmarkerna och av pågående inventeringar inom bl.a. naturvårdsverketframgår att så gott som samtliga våtmarker är skadade. En riksomfattandeinventering av våtmarkerna har pågått men har ännu inte slutförtsför hela riket. Inte minst mot bakgrund av pågående utdikningar, planeradetorvtäkter m.m. är det enligt utskottets mening nödvändigt att dessainventeringar kan slutföras. Inventeringarna bör kunna ligga till grund för ettuppdrag till att lämna förslag om restaurering av värdefullavåtmarker. För särskilt värdefulla områden måste dessutom snara skyddsåtgärdervidtas. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna Jo321 yrkande 3och Jo736 yrkande 9 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under45 bort ha följande lydelse: 45. beträffande våtmarker att med anledning av motionerna 1988/89:Jo321 yr kande 3 och 1988/89:Jo736 yrkande 9 som sin mening ger 53 regeringen till känna vad utskottet anfört. Våtmarkeri (mom. 46) l989/90:JoUll och (båda fp) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "Till vad" och slutar med "sida" bort haföljande lydelse: Som utskottet tidigare framhållit utgör våtmarkerna ettviktigt inslag i både skogs- och kulturlandskapet, både för rekreation och fördet ekologiska systemet. De spelar en viktig roll för vattenbalansen, och derasbetydelse ur naturvårdssynpunkt ökar i takt med den ökade intensiteten i jord-och skogsbruket. Våtmarkerna bidrar till omväxlingen i landskapet men ärsamtidigt av ekonomiskt intresse för energiförsörjningen och för ettexpanderande skogsbruk. Alla dessa anspråk på våtmarkerna är väsentligt större änden areal som finns att tillgå i . Enligt utskottets mening måsteslutsatsen bli, att dessa marker måste ägnas väsentligt större uppmärksamhet änhittills i den fysiska planeringen. Beslutsunderlaget måste förbättras genom enmedveten och planerad satsning på forskning och på heltäckande inventeringar.Naturvårdens synpunkter måste komma in i ett skede i planeringsarbetet.Med det anförda ansluter sig utskottet till motion J086I yrkande 5. anfört med anledning av motionsyrkandet bör ges regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. beträffandevåtmarker i attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Jo861 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Sand- och grustäkt på ekologiskt känsliga havsområden (mom. 47) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjarmed "Som utskottet" och slutar med "yrkande 12" bort haföljande lydelse: Som anförs i motion Jo435 måste i samhällsplaneringenstörre hänsyn tas till de mikroorganismerna. Vid lokalisering avvindkraftverk, hamnar för fritidsbåtar och andra fasta anläggningar måstesärskilt beaktas de ekologiskt känsliga områdena, och sand- och grustäkt isådana havsområden bör förbjudas. Eftersom havets biologiska produktion skerjust i strandzonen måste hänsyn tas till de grunda vikar som fungerar somhavets "barnkammare", dvs. reproduktionsområden för fiskyngel. sålunda anfört med anledning av motion Jo435 yrkande 12 bör gesregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 47 bort ha följandelydelse: 47. beträffende sand- och grustäkt på ekologbktkänsliga havs områden attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Jo435 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 54 Nedskräpningtill havs (mom. 49) l989/90:JoUii (), (), (vpk), () och () anser deb att den del av utskottets yfttrande som på s. 27börjar med "Beträffende motion" och slutar med "motionJo753" bort ha följande lydelse: De senaste decenniernas erferenheter av nedskräpningen avkusterna i och visar enligt utskottets mening att det nu ärnödvändigt att förutsättningslöst utreda hur kustkommunernas nedskräpningsproblemskall kunna lösas på . Som anförs i motion Jo753 bör en statligutredning tillsättas. I sitt arbete bör utredningen beakta synpunkter frånnaturvårdsverket och samt undersöka möjligheterna att överföramedel från vissa befintliga forsknings- och utvecklingsprojekt till dettaområde. Till utredningens uppgifter bör även höra att framlägga förslag omutformningen av det internationella informationsarbetet. Härutöver bör regeringenta initiativ till förnyade överläggningar mellan Nordsjöstaterna i syfte attåstadkomma en hårdare förbudslagstiftning mot nedskräpning till havs. anfört med anledning av motion Jo753 bör ges regeringen till känna, deb att utskottets hemställan under 49 bort ha följandelydelse: 49. beträffendenedskräpning till havs attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Jo753 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Hastighetsgränser och bullernormer i skärgården m.m. (mom. 50) (vpk) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjarmed "Om en" och på s. 28 slutar med "yrkande 8" bort haföljande lydelse: Som påpekas i motion Jo970 måste motorbåtstrafiken bliföremål för en skärpt reglering. Lägre hastighetsgränser och strängare bullernormermåste införas för såväl småbåtar som större fartyg inomskärs och i övrigakänsliga områden. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionensyrkande 8 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 50 bort ha följandelydelse: 50. beträffande hastighetsgränser och bullernormeri skärgården m.m. attriksdagen med anledning av motion 1988/89:Jo970 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 38.Förbud mot transporter med helikopter vid i989/90:JoUli nöjesskidåkning(mom. 51) (), (vpk), (fjp) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjarmed "Med anledning" och slutar med "ytterligare åtgärd frånriksdagens sida" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motionerna Jo702 och Jo876 hartransporterna med helikopter vid nöjesskidåkning haft entendens att öka i oroväckande grad. Denna helikoptertrafik medför en radnegativa konsekvenser för människor och miljö såsom bullerstörningar, luftföroreningar,störning av feuna och rennäring samt ökad risk för fjällolyckor, t.ex. lavineroch glaciärsprickor. Med helikopterns hjälp får skidåkarna dessutom möjlighetatt nå platser i fjällvärlden som annars vore svårtillgängliga. Sådana områdenutgör naturliga refugier för fjällvärldens fauna men blir härigenom utsatta fören störning som innebär att djurens livsrum minskar. Om denna form avskidåkning tillåts att breda ut sig i allt snabbare takt, fråntas mångamänniskor dessutom den unika möjlighet till rekreation som fjällens tystnad ochorörda vildmark erbjuder. Med det anförda ansluter sig utskottet tillmotionernas yrkanden om förbud mot transporter med helikopter vidnöjesskidåkning. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionernaJo702 och Jo876 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 51 bort ha följandelydelse: 51. beträffande förbud mot transporter med helikopter vidnöjesskidåkning attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Jo702 och 1988/89:Jo876 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Stärkning av naturvårdens ställning m.m. (mom. 14) och (båda fp) anför: Vi delar i och för sig uppfattningen att naturvårdensställning behöver stärkas såväl inom central statsförvaltning somlänsförvaltning. Eftersom yrkande 4 i motion Jo970 inte helt överensstämmermed våra synpunkter har vi emellertid inte biträtt motionen i denna del. Kriterierför naturreservat m.m. (mom. 15) och i989/90:JoUii Periodiserad ersättning till markägare (mom. 16) och (båda fp) anför: Vi delar den uppfattning som redovisas i reservation 10 omskötseln av naturreservat. Det personliga initiativet bör även enligt vårmening tas till vara, och vi har ingen erinran mot det i reservationenbeskrivna entreprenadsystemet. Vi delar även reservanternas inställning attmarkägare bör ges möjlighet till periodiserad ersättning i samband medavsättande av mark som naturreservat (res. 11), vilket i vissa sammanhang kanvara en lämplig ersättningsform. Eftersom vi i övrigt inte delar de förslag som framförs ireservationerna har vi inte ansett oss kunna biträda dem. Kriterier för naturreservat (mom. 15) () anför: De olika formerna och bör sesöver. Målsättningen bör då främst vara ett effektivare och heltäckandenaturskydd. Dessutom bör naturskyddet mer markant särskiljas från skydd avandra anledningar, såsom kulturminnesvård, friskvård, friluftsintressen m.m.Även nya skyddsinstitut bör kunna bli aktuella. Jag avser emellertid att underden allmänna motionstiden återkomma i frågan och med andra förslag än dem somnu framlagts i motionerna. Skötsel av naturvårdsobjekt (mom. 17) () anför: Översynen av skyddsinstituten måste enligt min meningockså omfatta skötseln av naturvårdsobjekten. Liksom när det gäller formernaoch bör målsättningen även för skötseln av objektenvara ett mer effektivt och heltäckande naturskydd. Tillgängligheten förforskare och den intresserade allmänheten bör också kunna tillgodoses på etttillfredsställande sätt utan att naturskyddet urholkas. Exploaterade delar av nationalparker (mom. 23) () anför: Enligt min mening skall nationalparker skyddas i grundlag.Detta krav från har tidigare denna höst behandlats avkonstitutionsutskottet men dess värre avslogs förslaget av . Jagavser emellertid att återkomma i frågan. Ett grundlagsskydd skulle enligt minmening lösa flertalet av de problem som tas upp i motionerna. I sammanhangetvill jag även framhålla att det är möjligt för ansvarigamyndigheter att skärpa nationalparksskyddet. (mom. 30) l989/90:JoUll (), (), (vpk), (), () och () anför: är oexploaterat, men det finnsintressen som vill utnyttja de mineraltillgångar som finns i området. Detta ärallvarligt eftersom är det enda större område som ännu inte är utsattför mänskliga ingrepp i någon större omfattning. I Brundtlandkom-missionensrapport uppmanas länderna till internationellt samarbete för att skyddaAntarktis. pågår forskningsarbete i , och Sverigedeltar med en expedition i detta arbete. Det är enligt vår uppfattning viktigtatt klargör att vi inte kommer att medverka till en mineralutvinningoch därmed exploatering av området, vi anser att genom FN:s miljöorganUNEP bör ta initiativ för att få förklarat som internationellnaturpark. Just nu pågår arbete med att få en mineralkonventionundertecknad av de berörda staterna. Konventionen är med nödvändighet en kompromissmellan dem som vill utvinna mineraler i och dem som vill skyddaområdet. behandlade frågan om skyddet av . Iutskottet uppnåddes enighet om att man skall arbeta för att fåmineralkonventionen undertecknad. 1 annat fell befarades att ett avtalslösttillstånd skulle uppkomma, vilket kunde bli förödande för miljön i området(1989/90:UU4), Vår uppfettning är däremot att konventionen endast förhindrarexploatering på kort sikt, inte på lång sikt. Därför måste öka sinaansträngningar för att skapa ett långsiktigt skydd för området. Även om vi således inte är lika positiva somutrikesutskottet till att detta är den rätta vägen att skydda motexploatering, har vi ändå avstått från reservationer i detta sammanhang. Vikommer emellertid att uppmärksamt följa frågan och återkomma till idet fall vi finner det motiverat. (mom. 30) () anför: Enligt min mening skall i sin helhet skyddas motexploatering. Området åtnjuter ett visst skydd som emellertid måstebetraktas som mycket osäkert. Det är därför angeläget att regeringen nu aktivtverkar för ett direkt skydd av . Med hänsyn till utskottets positivaskrivning och till det aktuella förhandlingsläget har jag emellertid avståttfrån att reservera mig till förmån för motionerna. Avsättandeav vissa områden som naturreservat i989/90:JoUii (mom. 32) och reservat (mom. 33) och (båda fp) anför: Vid sin behandling av flera motioner med förslag ominrättande av naturreservat och reservat hänvisar utskottet till attbeslut om inrättande av reservat är ett förvaltningsbeslut som bör handläggasav berörda myndigheter. Vi accepterar utskottets bedömning men vill anföra att detär angeläget att i samband med principiella diskussioner omskyddsvärda områden även tar upp särskilda objekt. Kindlahöjden i län ärett exempel på områden som rimligen bör avsättas som naturreservat och somillustrerar hur eftersatt naturvården är. Området, som har varit ett av vårtlands kärnområden för järnframställning, är visserligen påverkat av tidigareavverkningar men är ett av länets få kvarvarande sammanhängande områden avurskogskaraktär. har anfört att det saknas statliga medelför att skydda detta område. Liknande förhållande gäller för skyddet av fleraområden enligt andra motionsförslag liksom för inrättande av reservat. Motioner med yrkanden om skydd i form av naturreservat fårenligt vår mening ses som en illustration till de brister som föreligger föratt ge ur naturvårdssynpunkt värdefulla områden det skydd de erfordrar. Dessaprincipiella ståndpunkter finns också redovisade i reservationerna 26 och 27. Skyddet av stigar och kulturminnen (mom. 39) () anför: Stigar och kulturminnen bör få ett bättre skydd i sambandmed bl.a. skogsbruket. Möjlighet härför finns i nuvarande skogsvårdslag genomatt skogvårdsstyrelserna kan meddela förelägganden i detta syfte. Dennamöjlighet utnyttjas emellertid i alltför liten utsträckning, vilket beror påskogsvårdslagens alltför produktionsinriktade karaktär. har iandra sammanhang motionerat om ändring av lagstiftningen med denna innebörd. Utredning om färjetrafikens skador (mom. 48) (), (), (), (vpk), () och () anför; Miljöeffekterna i av den tungafårjetrafiken mel lan och är allvarliga och har uppmärksammats . Krav på tillräckliga resurser för nödvändiga undersökningar och utredningar har dock inte tillgodosetts. Först har i fått statliga medel för vissa undersök ningar. har i viss mån lämnat bidrag ur sin miljövårdsfond. Äntligenhar således den i motion Jo436 yrkande 3 begärda utred- 1989/90:JoUll Vi anser det emellertid oacceptabelt att på grund avbristande utredningsunderlag dessa allvarliga miljöeffekter inte harkunnat motverkas effektivt. gotab 99732, 1990 60