bet · GD01AU25 · 1989-12-31 00:00:00 — Forskning om arbetsmarknadspolitik och arbetsliv 1989/90 AU25 I den till utskottet remitterade delen av regeringensproposition /90:90 om forskning anmäls de aktiviteter som pågår ochplaneras beträffande arbetsmarknadspolitisk forskning och arbetslivsforskning.Ett antal motionsyrkanden angående organisationsfrågor för arbetslivsforskningenavstyrks av utskottet med hänvisning till den översyn av arbetslivsforskningensom pågår. Vidare behandlas anslagen till arbetsmiljöinstitutetsverksamhet. I anslutning härtill avstyrks motioner angående utökat anslag förutbildning och information samt för hybrid-DNA-delegationen. Till betänkandethar fogats sex reservationer och två särskilda yttranden. Frågor om regionalpolitisk forskning kommer utskottet attbehandla i sitt betänkande 1989/90:AU13. 1989/90:100 bilaga 12, C 2 vari föreslås att , iavvaktan på en särskild proposition om forskning, till Arbetsmiljöinstitutetför /91 beräknar ett förslagsanslag på . 1989/90:100 bilaga 12, C 3 vari föreslås att , iavvaktan på en särskild proposition om forskning, till ;Anskaffning av vetenskaplig apparatur för /91 beräknar ettreservationsanslag på . Proposition 1989/90:90 1989/90:90 Avsnitt 19, C 2 vari föreslås 1. att riksdagengodkänner föreslagen överföring från fonden för arbetsmiljöförbättringar tillstatsbudgetens ifrågavarande inkomsttitel, 2. att till för /91 under tiondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på . 1 1989/90. 1989/90:90Avsnitt 19, C 3 vari föreslås 1989/90:AU25 1. att godkänner föreslagen överföring av medelfrån fonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens ifrågavarande inkomsttitel, 2. att till ; Anskaffningav vetenskap lig apparatur för /91 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på . Motioner från den allmänna motionstiden 1989/90;A236 av m.fl. (vpk) vari yrkas 5. att anslår tillarbetsmiljöinstitutet dels till en utökning av den kvalificerade utbildningenför fackliga förtroendemän, dels till tillskapandet av en ergonomutbildning ienlighet med vad i motionen anförts. 1989/90:A253 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om delegationenför hybrid-DNA-forskning, 2. att riksdagenför /91 till delegationen för hybrid-DNA-frågor anslår 5 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo607. 1989/90:A277 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen anslår ytterligare 2 milj. kr. till hybrid-DNA-delegationen /91. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90;Jo617. Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:90 1989/90:A23 av och (c,fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt arbetsmarknadspolitisk forskning vidhögskolan i . 1989/90;A24 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utdelning avarbetsmiljöfondens forskningsfinan-sierande verksamhet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omarbetslivscentrums framtida ställning, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omarbetsmiljöinstitutets framtida ställning. 1989/90:A25 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett förstärkt samband mellan arbetsmiljöforskning och 1989/90:AU25 annanmiljöforskning samt en ytterligare markering av arbetsmiljöforskningensbetydelse. 1989/90;A26 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen föreslås för arbetslivsforskning vid högskolan i återfinns i motion Ubl45. 1989/90:A28 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enavveckling av verksamheten i dess nuvarande form vid arbetslivscentrum ocharbetsmiljöinstitutet. Motiveringenåterfinns i motion Ubl25. 1989/90:A29 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen till anslår . utöver regeringensförslag för informationsverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen.Motiveringen återfinns i motion Ubl39. I proposition 1989/90:90 om forskning framhållsinledningsvis att arbetsmarknadspolitiken är ett av de viktigaste medlen föratt realisera målet om arbete till alla. Även om utvecklingen på den svenskaarbetsmarknaden varit positiv, särskilt i ett internationellt perspektiv,saknas inte problem. Bland sådana problem nämns utslagningen frånarbetsmarknaden samt tecken på att polariseringen på arbetsmarknaden kantillta. Under innevarande budgetår har under tionde huvudtitelnsanslag till utredningar m.m. 3,7 milj. kr. avsatts för forskning som bedrivs påinitiativ av delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA). Denforskning som EFA företräder har fyra huvudinriktningar; Forskning kringarbetsmarknadspolitikens roll och utformning Utvärdering avskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder Forskning kringgenomförandet av arbetsmarknadspolitiken För att ytterligare stimulera den arbetsmarknadspolitiskaforskningen föreslår regeringen att () tillförs 2 milj. kr. för ett särskiltarbetsmarknadspolitiskt forskningsprogram /91. Inom ramen fördetta program bör forskningen i första hand avse arbetsmarknadens funktionssättsamt arbetsmarknadspolitikens roll, utformning och verkningar. Även de följandebudgetåren bör ;s anslag för arbetsmarknadspolitisk forskning öka med 3,5milj. resp. 1 milj. kr. Motbakgrund av denna förstärkning av den arbetsmarknadspolitiska 1989/90:AU25 forskningeninom ;s ram kommer EFA att ombildas till en expertgrupp förarbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier. För budgetåren 1990/91 1992/93bör EFA enligt propositionen få disponera 3,5 milj. kr. per budgetår förutvärderingsstudier. I motion A23 av och (c, fp) framhålls att den arbetsmarknadspolitiska forskningen vid högskolan iVäxjö kan komma i kläm om nuvarande sektorsmedel från bl.a.arbetsmarknadsdepartementet upphör. Överföring av sektorsmedel tillforskningsråd säger inget om fortsättningen av den arbetsmarknadspolitiskaforskningen vid högskolan i , vilket är olyckligt även ur en nationellsynvinkel. Högskolan bör därför tilldelas ett särskilt ramanslag för s.k.forskning på eget programansvar. Utskottet vill först stryka under angelägenheten av enutökad arbetsmarknadspolitisk forskning. Inte minst mot bakgrunden av de ipropositionen nämnda problemen med utslagning, sjukskrivning och förtidspensioneringanser utskottet att ytterligare resurser för den arbetsmarknadspolitiskaforskningen är av vikt. Vidare ser utskottet positivt på att utvärdering av degjorda insatserna nu kommer att få en större andel av de samlade resurserna pådetta område. Med anledning av vad som anförs i motion A23 om fortsattarbetsmarknadspolitisk forskning i vill utskottet ta upp principfråganom överföring av medel från sektoriell forskning till forskning på egetprogramansvar. Utskottet kan i denna fråga ansluta sig till propositionensuppfattning (s. 32) att en sådan överföring av medel bör gå tillforskningsråden i stället för en allmän basförstärkning av fakultetsanslagen.Skälet är att forskningsråden satsar på de innovativa delarna iforskningsutvecklingen och att den konkurrens mellan forskare från olikahögskolor och institutioner som rådsmedlen leder till gynnarforskningen. Utskottet vill därutöver erinra om att utskottet kommeratt behandla proposition 1989/90:76 Regionalpolitik för 90-talet. Enligt dennaproposition finns det skäl att, när det gäller att förstärka forskningen vidmindre och medelstora högskolor, anvisa vissa medel även till högskolorna isydöstra , bl.a. . Med hänvisning till vad utskottet anförtavstyrks motion A23 i denna del. Den i propositionen lämnade redovisningen förarbetsmarknadspolitisk forskning föranleder inte ytterligare uttalanden frånutskottets sida. I propositionen erinras om att arbetslivsforskningenbyggdes ut mycket Arbetsmiljöfonden, som finansieras genom en särskildarbetsgivaravgift, inrättades . sierandeverksamhet avser stöd till enskilda forskningsprojekt och stöd till forskartjänster vid universitet och högskolor. tillkom år1976 för att bedriva och främja tvärvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete som rör arbetslivet. Verksamheten finansieras 1989/90:AU25 huvudsakligengenom medel från arbetsmiljöfonden. inrättades år 1987när arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning blev ett självständigtforskningsorgan för arbetsmiljöfrågor. Ytterligare organ som stöderarbetslivsforskning är bl.a. styrelsen för teknisk utveckling ochforskningsrådsnämnden. Arbetsvetenskaplig forskning bedrivs inom universitetoch högskolor, yrkesmedicinska kliniker m.fl. organ. I propositionen redovisas att regeringen har tillkallat ensärskild utredare för en översyn av arbetslivsforskningens organisation (dir.1989:59). Enligt direktiven bör utredaren kartlägga arbetslivsforskningensomfattning, inriktning och finansiering. Utifrån denna kartläggning skallutredaren föreslå hur denna forskning bör bedrivas och organiseras så atttillgängliga resurser utnyttjas på effektivast möjliga sätt och så att en högforskningskvalitet nås. Utredaren skall presentera alternativaorganisationsförslag. Särskilt noggrant bör arbetslivscentrums roll belysas.Utgångspunkten för utredningsarbetet är oförändrad resurstilldelning tillarbetslivsforskningen. Utredningen skall redovisas . I fyramotioner behandlas arbetslivsforskningens organbation. I moderata samlingspartiets motion A28 föreslås attverksamheten i dess nuvarande form vid arbetslivscentrum ocharbetsmiljöinstitutet avvecklas. Moderata samlingspartiets syn på de nämndaforskningsorganen utvecklas i kommittémotion A24 av m.fl.Enligt motionen innebär de många specialorganen inom detta forskningsområdeatt det delvis uppstått en egen forskningskultur, som i vissa avseenden kanskilja sig från förhållandena inom universiteten. Detta ger anledning attförutsättningslöst pröva de institutionella formerna för forskningen på dettaområde. Arbetsmiljöfonden lämnar ca 200 milj. kr. Förutommoderata samlingspartiets i annat sammanhang aktualiserade förslag beträffandeandra delar av arbetsmiljöfondens verksamhet bör den forskningsfinansierandeverksamheten utredas vad gäller fondens funktion och arbetsformer. Vidare börarbetslivscentrums framtida verksamhet noga övervägas. Enligt motionärerna börman vid den pågående översynen särskilt pröva möjligheterna att knytaarbetslivscentrum till i . Även arbetsmiljöinstitutetsframtida status bör prövas. En anknytning till universitet och högskolor börprövas. Slutligen betonar motionärerna att det är viktigt attarbetsmiljöinstitutet även i fortsättningen upprätthåller goda kontakter medarbetarskyddsstyrelsen. m.fl. (s) framhåller i motion A25 attmiljöhänsyn även måste omfatta arbetsmiljö. Enligt motionärerna bör riksdagengöra ett uttalande med innebörd att sambandet mellan arbetsmiljöforskning ochövrig miljöforskning bör förstärkas. I motion A26 av och (båda c)behandlas arbetslivsforskningen vid högskolan i . Enligt motionärerna finns en nationellt välrenommerad grupp för arbetslivsforskning vid högskolan i . En kommande organisation bör kunna ges en 5 meradecentraliserad utformning enligt motionärerna. Vid översynen 1989/90:AU25 av denframtida arbetslivsforskningen bör övervägas att förlägga en del av dennaforskning till . Utskottet ser med tillfredsställelse på att en särskildutredare tillkallats för att göra en översyn av arbetslivsforskningen. Somframgår av direktiven är avsikten att presentera alternativa förslag om hurarbetslivsforskningen bör bedrivas och organiseras på effektivast möjligasätt. En viktig fråga är givetvis hur forskningsorganisationen kan främja denvetenskapliga kvaliteten i forskningen. Utredaren är oförhindrad att ta uppfrågor om decentralisering av forskningsorganisationen i detta sammanhang. Denutredning som sålunda pågår bör enligt utskottets uppfattning kunna tillgodosede önskemål som framförs i de ovan redovisade motionerna. Vidare kan utskottetför sin del inte se någon motsatsställning mellan miljöforskning ocharbetsmiljöforskning med hänsyn till att såväl miljöforskning somarbetsmiljöforskning har en mängd olika beröringspunkter såväl sinsemellan sommed andra områden. Med det anförda bör de i sammanhanget upptagna motionerna,A24 (m), A25 (s) i motsvarande del, A26 (c) och A28 (m), inte föranleda någonriksdagens åtgärd. I motion A25 av m.fl. (s) framhålls attbildandet av var en markering av arbetsmiljöforskningensbetydelse. En sådan markering bör fullföljas anser motionärerna. Ur dennasynpunkt är det viktigt att möjligheten kvarstår att inrätta professurer inomarbetsmiljöområdet även utanför högskolan. Frågan om att inrätta professurer utanför högskolan hartagits upp helt kortfattat i propositionen (s. 185186): Tjänster som professor finns även vid myndigheterutanför högskoleorganisationen. finns ett sextiotal sådana tjänster.Enligt regeringens mening bör tjänster som professor fortsättningsvis endastinrättas inom högskolan. Regeringen har för avsikt att utfårda bestämmelser omtillsättande av nu befintliga tjänster utanför högskolan, som i stort settmotsvarar vad som gäller för tjänst som professor vid forskningsråd. Utskottet vill för sin del peka på attarbetsmiljöinstitutet i många hänseenden har likartade förhållanden somuniversitet och högskolor. Institutet svarar för kvalificerad forskning ochhandleder doktorander. Forskarna vid institutet bedriver en omfattandeforskarutbildning i samarbete med universitet och högskolor. Av en professorvid krävs samma slags kvalifikationer som vid högskolan.Tjänst som professor tillsätts av regeringen efter förslag av institutetsstyrelse. Institutet skall därvid inhämta yttrande om sökandenas vetenskapligaskicklighet från tre sakkunniga inom det eller de ämnesområden som tjänstenomfattar. Med hänsyn till dessa förhållanden förutsätter utskottet attarbetsmiljöinstitutet kan återbesätta och i förekommande fall nyinrättaprofessorstjänster efter samma principer som de nu gällande. Vad utskottetanfört med anledning av den föreliggande motionen i aktuell del bör gesregeringen till känna. Anslagsfrågor 1989/90: AU25 1988/89 Utgift 67 143 000 1989/90 Anslag 78 036 0001990/91 Prop. Regeringen föreslår under punkt C 2 (s. 374376) attriksdagen godkänner föreslagen överföring från fonden förarbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens ifrågavarande inkomsttitel, till för /91 undertionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på . Med hänsyn till den nämnda översynen avarbetslivsforskningen behandlas i propositionen från ettettårigt budgetperspektiv. Institutets förslag till nya forskningsområden sjukvårdens arbetsmiljö, den goda arbetsmiljön ur ungdomarnas synpunkt ocharbetsmiljön för äldre är väl motiverade enligt propositionen. för /91. Till utbildning ochinformation beräknar regeringen . som bör finansieras genom attmotsvarande belopp förs från fonden för arbetsmiljöförbättringar tillstatsbudgetens inkomsttitel Inkomster av arbetsgivaravgifter tillarbetarskyddsverket och verksamhet. Till institutetsanslag hör också hybrid-DNA-delegationen. kommunisterna begär i motion A29 ett extraanslag till på 1 milj. kr. för informationsverksamhet.Information om resultatet från avslutade forskningsprojekt bör gå ut tillarbetsplatser, arbetsgivare, fackföreningar osv. Med hänsyn tillarbetsmiljöinstitutets begränsade resurser för information behövs enökning. Vidare begärs i motion A236 av vpk 1 milj. kr. ytterligare förutbildningsändamål, bl.a. kvalificerad skyddsombudsutbildning ochergonomikurser. I folkpartimotionen A253 begärs atthybrid-DNA-delegationen får 5 milj. kr utöver vad regeringen föreslagit /91. I motionen anförs att de olika myndigheternas ansvar påbioteknikområdet måste preciseras. Uppgifterna kan i huvudsak lösas avbefintliga organ, men ansvarsfördelningen behöver ses över. Folkpartietföreslår att hybrid-DNA-delegationen förstärks parlamentariskt och får uppdragetatt göra en sådan genomgång. I motion A277 begärs att anslårytterligare 2 milj. kr. till hybrid-DNA-delegationen för /91 iavvaktan på förslag till en ny kompetent myndighetsorganisation. Delegationen för hybrid-DNA-frågor har funnits sedan år1980 och skall bl.a. främja säkerheten vid användning av hybrid-DNA-teknik ochnäraliggande tekniker samt sprida kunskap om utvecklingen på området. För en precisering av begreppen hybrid-DNA-teknik,genteknik och bioteknik vill utskottet hänvisa till jordbruksutskottetsbetänkande /90;JoU9. I detta betänkande erinras om att kontrollfrågorna på bioteknikområdet i viss utsträckning redan har blivit föremål /90:AU25 beslut från regeringens och berörda myndigheters I här föreliggande sammanhang redovisas endast de insatsersom har beröringspunkter med hybrid-DNA-delegationens verksamhet. Inom har framlagts enrapport med titeln och djur (Ds 1990:9). Utredningensförslag i rapporten innebär i korthet att samhället bör skärpa kontrollen avgenteknisk forskning och tillämpning inom angivna områden och att ett särskiltprövningsorgan bör inrättas. Hybrid-DNA-delegationen bör även fortsättningsvisvara det organ där all information samlas. Utredningen föreslår bl.a. att denpolitiska representationen i delegationen förstärks samt att berördamyndigheter representeras i delegationen. Den nuvarande organisationen avdelegationen under bör övervägas i lämpligtsammanhang enligt utredningen. Vidare föreslås att delegationenskanslifunktion byggs ut. Utredningen är nu under remissbehandling. Vidare har regeringen beslutat bemyndigajustitieministern att tillkalla en parlamentarisk beredning för att belysafrågor om användning av gentekniken. I direktiven konstateras att utvecklingeninom gentekniken nu går mycket snabbt. En samlad översyn bör därför göras.Beredningen skall med förtur behandla frågan om hur prövningen av genteknikenstillämpning bör gå till och hur denna prövning skall vara organiserad iframtiden. I detta sammanhang bör hybrid-DNA-delegationens arbetsuppgifter ochorganisatoriska ställning övervägas. Arbetet bör slutföras före utgången avmars 1992. Enligt utskottets mening bör den omfattande genomgång ochanalys som pågår inom genteknikområdet inkl. organisationsfrågorna kunna liggatill grund för en lösning även av hybrid-DNA-delegationeris uppgifter ochorganbation. Kravet på översyn måste anses vara tillgodosett. Med hänsyn tilldet anförda bör motion A253 (fp) i denna del inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Frågan om anslagsnivå för delegationen anser utskottet böranstå tills delegationens arbetsuppgifter och organisation kan läggas fast. Förinnevarande budgetår beräknas i budget . I avvaktan på beslut om den framtida strukturen inom detta områdeoch i avvaktan på vidare överväganden om vilket departement som bör hålla igenteknikfrågorna förutsätter utskottet att frågor i samband med delegationensanslagssituation under /91 kommer att lösas inomarbetsmarknadsdepartementets ram. Vad regeringen anfört och föreslagit under denna punktgodtas av utskottet. Motionerna A29 (vpk), A236 (vpk), A253 (fp) och A277 (c) iberörda delar avstyrks av utskottet. Arbetsmiljöinstltutei:Anskaffning av vetenskaplig apparatur 1989/90:AU25 1988/89 Utgift 3 455 000 Reservation 821 000 1989/90/knslag 3 628 000 1990/91 Prop. Regeringen föreslår under punkt C 3 (s. 376377) attriksdagen godkänner föreslagen överföring av medel från fonden förarbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens ifrågavarande inkomsttitel, till ; Anskaffiiing av vetenskapligapparatur för /91 under tionde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på . Regeringensförslag tillstyrks av utskottet. 1. beträffande arbetsmarknadspoUtbk forskning vidhögskolan i att avslår motion 1989/90;A23 yrkande 2, 1(fp, c) 2. beträffande arbetslivsforskningensorganbation attriksdagen avslår motionerna 1989/90;A24, 1989/90:A25 i motsvarande del,1989/90;A26 och 1989/90;A28, 3. beträffande inrättande av professurer inomarbebmiljöområ- det attriksdagen med anledning av motion 1989/90:A25 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2(m) 4. beträffande medeböverföring attriksdagen godkänner i proposition 1989/90:90 Avsnitt 19 under punkt C 2föreslagen överföring av medel från fonden för arbetsmiljöförbättringar tillstatsbudgetens inkomsttitel Inkomster av arbetsgivaravgifter tillarbetarskyddsverket och verksamhet, 5. beträffande hybrid-DNA-delegationens uppgifteroch organba tion att avslår motion 1989/90;A253 yrkande 1, 3(fp) attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:90 i motsvarande del samt medavslag på motionerna 1989/90;A29, 1989/90;A236 yrkande 5, 1989/90;A253 yrkande2 och I989/90;A277 till för /91 undertionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på , 4(fp) - villk. 5(c) 6(vpk) 7. beträffande medeböverföring 1989/90:AU25 att godkänner i proposition 1989/90:90 Avsnitt 19 underpunkt C 3 föreslagen överföring av medel från fonden förarbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens inkomsttitel Inkomster avarbetsgivaravgifter till arbetarskyddsverket och arbetsmiljöinstitutetsverksamhet, 8. beträffandeanskaffning av apparatur attriksdagen med bifall till proposition 1989/90:90 i motsvarande del tillArbetsmiljöinstitutet: Anskaffning av vetenskaplig apparatur för budgetåret1990/91 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 4 282 000kr. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(), (), (m), (), (), (), (), KerstiJohansson (c), (vpk), (), MonicaÖhman (s), () och (). Arbetslivsforskningens organisation (mom. 2) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet ser" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse; Utskottet ansluter sig till den uppfattning som kommertill uttryck i moderata samlingspartiets motioner A24 och A28, nämligen att desektoriella forskningsorganen inte kan förväntas medföra samma forskningskultursom högskoleforskningen. Rent principiellt anser utskottet att forskningenskvalitet skulle vinna på att medel överförs från sektorsorganen för att bekostaforskning vid högskolans institutioner i stället för att sektorsorganenutvecklar egna organisationer för forskning. Mot denna bakgrund finns det anledning attförutsättningslöst pröva såväl arbetslivscentrums som arbetsmiljöinstitutetsframtida ställning. Utskottet anser att den nu arbetande utredningen böröverväga att anknyta delar av arbetslivscentrum till i . forskning bör så långtdet är 1989/90:AU25 möjligt bedrivas vid ett antal fristående institutionerinom universitet och högskolor runt om i i syfte att stimulera ochsäkerställa vetenskaplig kvalitet och mångfald. När det gällerarbetsmiljöinstitutet vill utskottet framhålla angelägenheten av goda kontaktermed arbetarskyddsstyrelsen. Den nämnda utredningen bör också omfatta arbetsmiljöfondensforskningsfinansierande verksamhet, såväl vad gäller funktionen somarbetsformerna. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetmotionerna 24 och 28. Övriga behandlade motioner bör i motsvarande delar avstyrkas. deb att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse; 2. beträffandearbetslivsforskningens organbation attriksdagen med bifall till motionerna 1989/90:A24 och 1989/90:A28 samt medavslag på motionerna 1989/90:A25 i motsvarande del och 1989/90;A26 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Inrättande av professurer inom arbetsmiljöområdet (mom. 3) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse: Utskottet ansluter sig till propositionens uppfattning atttjänst som professor fortsättningsvis endast bör inrättas inom högskolan. Dettaär en av flera åtgärder för att markera betydelsen av och kvaliteten påutbildningen och forskningen vid universitet och högskolor. Utskottetavstyrker därför motion A25 (s) i aktuell del. deb att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffiande inrättande av professurer inomarbetsmiljöområ det attriksdagen avslår motion 1989/90:A25 i motsvarande del, Hybrid-DNA-delegationens uppgifter och organisation (mom. 5) och (båda fp) anser