bet · GD01UU14 · 1989-12-31 00:00:00 — Vissa anslag m.m. inom område I betänkandet behandlas regeringens framställning iproposition 1989/90:100, bil. 5, avseende anslagsbehov m.m. under littera A(m.m.), anslagen B 1 B 5 och B 8 under littera B (Bidragtill vissa internationella organisationer), littera D (Information om iutlandet), anslagen E 4E 6 under littera E (Utrikeshandel ochexportfrämjande), samt littera F (Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågorm.m.) jämte de motioner som väckts i anslutning till dessa delar avpropositionen. Regeringen framlägger i bilaga 5 ()följande förslag under littera A, B, D, E och F: 1. att riksdagengodkänner vad som anförs om omdisponering av medel mellan anslagen , A2. Utlandstjänstemännens representation, A5.Honorärkonsuler och D3. Övrig information om i utlandet, 2. att riksdagentill för /91 anvisar ett förslagsanslag på1 , 3. att riksdagentill Utlandstjänstemännens representation för /91 anvisar ettreservationsanslag på , 4. att riksdagentill Kursdifferenser för /91 anvisar ett förslagsanslag på 1 000kr., 5. att riksdagentill Honorärkonsuler för /91 anvisar ett förslagsanslag på , 6. att riksdagentill Särskilda förhandlingar med annan stat eller inom internationellorganisation för /91 anvisar ett förslagsanslag på 45 407 000kr., 7. att riksdagentill Nordiskt samarbete för /91 anvisar ett förslagsanslag på . 1 1989/90. 8. att till Utredningar m.m. för budgetåret1990/91 anvisar 1989/90;UU14 ett reservationsanslag på , 9. att till Officiella besök m.m. för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på , 10. att till Ekonomiskt bistånd till svenskamedborgare i utlandet m.m. för /91 anvisar ett förslagsanslag på 3 740 000kr. Bidrag till vissa internationella organisationer (B1-B5och B8) 1. att riksdagentill för /91 anvisar ett förslagsanslag på , 2. att riksdagentill för /91 anvisar ett förslagsanslagpå , 3. att riksdagentill för /91 anvisar ett förslagsanslag på , 4. att riksdagentill och utveckling () /91 anvisar ett förslagsanslag på , 5. att riksdagentill Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) /91 anvisarett förslagsanslag på , 6. att riksdagentill Övriga internationella organisationer m.m. för /91 anvisarett förslagsanslag på . Information om i utlandet 1. att till för budgetåret1990/91 anvisar ett reservationsanslag på , 2. att riksdagentill Riksradios programverksamhet för utlandet för /91anvisar ett reservationsanslag på , 3. att riksdagentill Övrig information om i utlandet för /91 anvisar ettreservationsanslag på . E. Utrikeshandel och exportfrämjande (E4E6) 1. att till Krigsmaterielinspektionen /91 anvisar ett förslagsanslag på , 2. att riksdagentill Importkontoret för u-landsprodukter för /91 anvisar ettramanslag på , 3. att riksdagenbemyndigar regeringen att medge att utfästelser om stöd till marknadsföring får lämnas till ett belopp på högst 4 000 000kr., 4. att till Stiftelsen Östekonomiska institutetför /91 anvisar ett anslag på . F.Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. 1989/90:UU14 1. att till Utredningar inom detnedrustnings- och säker hetspolitiska området för /91 anvisar ett reservationsan slag på , 2. att till Konferensen om säkerhet ochsamarbete i (ESK) för /91 anvisar ett förslagsanslag på , 3. att riksdagentill Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvandenm.m. för /91 anvisar ett reservationsanslag på , 4. att riksdagentill Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()för /91 anvisar ett reservationsanslag på , 5. att riksdagentill Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning /91 anvisar ett förslagsanslag på , 6. att riksdagentill för /91 anvisar ettreservationsanslag på . 1989/90:0208 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att beslutar anslå 100 milj.kr. till Bidragettill interna organisationer, Världsnaturfonden, att användas för renings projektet i Wisla, Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo749. 5. att beslutar anslå 100 milj.kr.till pilotanläggningar för luftrening i de baltiska republikerna. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo749. I989/90:U210 av () vari yrkas 1. att till det i motionen angivnasamverkansprojektet för /91 anslår , 1989/90:U212 av m.fl. (vpk) vari yrkas 7. att hos regeringen hemställer om initiativför att upprätta en svensk ambassad i , 1989/90:U225 av () vari yrkas 1. att riksdagenför /91 till anslaget anslår 500 000kr. till FN:s center för transnationella bolag, 2. att riksdagenbeslutar att sådant bidrag skall utgå under ytterligare fyra budgetår efternästa budgetårs utgång, 1989/90:U242 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att anslår 300 milj.kr. för budgetåret1990/91 till angelägna projekt på kort sikt i enligt vad som angetts imotionen, 4. att anslår 500 milj.kr. för budgetåret1990/91 till lång siktigt strukturellt stöd i enligt vad som angetts i motionen. 5. att riksdagenhos regeringen begär att en miljöattachétjänst inrät- 1989/90:UU14 tas i enligtvad som angetts i motionen, 6. att riksdagenanslår 200 milj.kr. för /91 till miljöförbättringar i Baltikumenligt vad som angetts i motionen. 1989/90:U245 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutformningen av stödet till . 1989/90:U246 av m.fl. (m) vari yrkas 27. att till . Information, studier ochforskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m. anvisar 10 milj.kr. 1989/90:U301 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omSveriges Radios utlandssändningar. 1989/90:U302 av och () vari yrkas att beslutar att tillföra 2milj.kr. för att förbättra villkoren för utsända svenska lektorer. 1989/90:U303 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att enambassad nu bör inrättas i . 1989/90:U304 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen till bidrag till internationella fredsforskningpinstitut() för /91 anslår . utöver vad regeringen harföreslagit eller således . 1989/90:U307 av m.fl. (fp,c,mp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av grundbidrag för Världsfederalister. 1989/90:U308 av och (fp,mp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet att inom ramen för anslaget öka grundbidragetför Samarbete för fred. 1989/90:U309 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att anslaget Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m.. , för /91och fastställs till 1 %o av den årliga försvarsbudgeten, 2. att riksdagentill Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvandenm.m. för /91 anslår . utöver vad regeringenföreslagit eller således totalt . 1989/90:U310 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av statsbidrag till . 1989/90:U311av m.fl. (s) vari yrkas 1989/90:UU14 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt förstärka generalkonsulatet i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt en lönad konsul utses vid konsulatet i . 1989/90:U3I2 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt anslaget . Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvandenm.m. stegvis uppräknas till en promille av försvarsanslaget. I989/90:U313 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SIPRl:sbehov av ytterligare medel för forskning. 1989/90:U409 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av en kunskapsbank vid konfliktforskning vid med inriktning på forskning ochinformation om militär omställning. 1989/90:U410 av och (vpk)vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att en kunskapsbank för omställningsfrågor inrättas, 2. att riksdagenhos regeringen begär att i kompletteringspropositionen återkomma med förslagpå en avgift för finansiering, i enlighet med motionens förslag. 1989/90:U411 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt en summa motsvarande en promille av försvarsbudget skall avsättasför fredsinitiativ via fredsrörelsen eller andra organisationer, som arbetarför nedrustning, solidaritet och internationell förståelse. 1989/90:U419 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i. motionen anförts ominrättande av en kunskapsbank om försvarsindustrien omställning från militärtill civil produktion i olika länder. 1989/90:U423 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att för /91 anslår 6 400 000kr. Information, studier och forskning om freds- och ned rustningssträvanden m.m. till ovanstående kommission. 1989/90:U424 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ökade forskningsresurser inom UD:s ansvarsområde, (delvis) 5 1* 1989/90. 1989/90:U425av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:UU14 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till det folkrörelseinriktade fredsarbetet, 1989/90:U426 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar att för /91 anslå . förinrättande av en kunskapsbank för försvarsindustrien omställning. 1989/90:U502 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad rekrytering av kvinnor till toppbefattningar inom FN. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:A802. 1989/90:U514 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskrepresentation i , 4. att riksdagentill för /91 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag på 1 159 255 000kr. för att möjliggöra en förstärkt svensk närvaro i de baltiska republikerna ienlighet med vad i motionen anförts, 8. att för att möjliggöra sändningar på litauiskatill Riksradios programverksamhet för utlandet för /91anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 1989/90:U518 av m.fl. (c) vari yrkas 17. att till ett nytt anslagA 10. Stöd till anslår . för /91, 18. att beslutar att anslagetStöd till förvaltas av BITS, i den del anslaget omfattar teknisktstöd eller stöd till rådgivning m.m. och av i den delanslaget omfattar stöd till folkrörelsekontakter och kulturellt utbyte, 19. att beslutar att 100milj.kr. av anslaget bör reserveras som grundkapital i en särskildkreditfond för med en total utlåning på förmånliga villkor på 750milj.kr. för /91. 1989/90:U536 av m.fl. (c) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprättande av kontor för exportråd i och samt fortsatt utbyggnad av den konsulära verksamhe ten, 7. att beslutar att från den nya anslaget A 10Stöd till reservera . att användas för lantbruksutbildningi Family Farms For Estonias (FFFE) regj. 1989/90:U542 av m.fl. (mp) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt EG-delegation i bör förses med miljöexpertis. 1989/90:U551av m.fl. (vpk) vari yrkas 1989/90:UU14 4. att beslutar inrätta en fond som kandela ut 25 milj.kr. för att befrämja besöksutbyte mellan och Sovjetunioneni enlighet med vad som anförs i motionen. 1989/90:U608 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låta enungdomsdelegat ingå i den svenska delegationen vid FN:s generalförsamlingshöstsessioner, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökadinformation till ungdomar om FN. 1989/90:U619 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att UD bör inventera inom FN-familjensådana organ/institutioner som är på väg att upprättas/alternativt flyttas, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att på basis av denna inventeringSveriges FN-ambassadör bör bemyndigas att verka för att något eller några avdessa organ/institutioner förläggs till , 1989/90:U632 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdet önskvärda i nya och fördjupade former vad avser relationerna tillrepubliken (). 1989/90:U638 av m.fl. (c) vari yrkas 6. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöattachéer. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo822. Propositionen (s. 16 27) verksamhet sammanhänger med deständiga förändringarna i de internationella relationerna. Under de närmasteåren kommer detta sannolikt att på en rad områden medföra en intensifieradverksamhet, föranledd bl.a. av utvecklingen i och , deväxande förbindelserna mellan EFTA och EG, konferensen om samarbete ochsäkerhet i , utvecklingen i Tredje världen samt fredsbevarande styrkoroch observatörverksamhet genom FN m.m. För att möjliggöra en planering avutrikesförvaltningens verksamhet har utrikesdepartementetnyligen låtit utföra ett antal utredningar. Dessa, Utrikesförvaltningensinriktning och organisation (UD 87), De statliga insatserna inomSverigeinformationen och kulturutbytet med utlandet () samt UD:spresstjänst (), har samtliga numera avlämnat sinabetänkanden. Härutöver har en särskild översyn genomförts av vissa Beredning av dessa utredningar pågår inom 1989/90:UU14 departementet,men vissa slutsatser har enligt regeringen redan kunnat dras. Det kan förövrigt framhållas, att ingen av utredningarna kommer att föranleda någonsärskild proposition, utan förändringar kommer att genomföras successivt. I utredningen 87 håller sig förslagen inom ettoförändrat kostnadsutrymme. Reformer inom utrikesförvaltningens område skallföljaktligen finansieras genom besparingar inom pågående verksamhet.Omprioriteringar kommer således även i fortsättningen att ske inom sådana verksamhetersom direkt styrs av UD. Vidare kan enligt regeringen ytterligare indragningarav utlandsmyndigheter bli aktuella, eftersom personalminskning vid beståendemyndigheter endast undantagsvis kan komma i fråga. Nedläggningar avutlandsmyndigheter är dock alltid utrikespolitiskt en mycket känslig fråga. Ett antal organisatoriska förändringar som föreslagits iUD 87 har redan vidtagits. Som exempel nämner regeringen att handelsavdelningensansvar för frågor rörande konsolidering av utländska skulder, där bilateralaskuldförhandlingar utgör del, övergått till , attadministrativa avdelningens tjänster minskat med , att fleraverksamhetsgrenar överförts från departementet till regeringskanslietsförvaltningskontor, att handelsavdelningen tillförts ett antal nya tjänster medanledning av integrationsprocessen mellan EFTA-länderna och EG samt till följdav regeringens satsning på , att ett ökat nordisktsamarbete bl.a. på det konsulära området inletts samt att ytterligaredelegering till utlandsmyndigheterna av tidigare centralstyrd administrativverksamhet skett. Principbeslut har dessutom fattats om uppdelning av en avdepartementets politiska enheter, om utökning av departementets kapacitet försäkerhetspolitisk analys, om avslutande av försöksverksamheten med så kalladekoordinatörer vid departementets handelsavdelning, om förstärkning avdepartementets personalenhet samt om departementets fortsatta befattning medarvsärenden så länge inkomsterna för verksamheten täcker dess kostnader. I anslutning till betänkandet från UD 87-utredningen haren särskild översyn gjorts av vissa personalpolitiska frågor. Översynen harfrämst syftat till att utreda de särskilda problemen kring chefsutveckling,personalutveckling och kompetensförsörjning. Beslut har redan fattats att vidtaen rad av i översynen föreslagna åtgärder. Vad gäller är en av dess viktigasteslutsatser att den pågående utvecklingen i kräver särskilda insatserinom informations- och kulturområdet. Bl.a. föreslår utredningen att enkulturattachétjänst inrättas vid ambassaden i . Detta förslag är undergenomförande. Utskottet har tagit del av regeringens redogörelse för denplanerade användningen av utrikesförvaltningens resurser. Genom särskilda föredragningarav företrädare för har kompletterande informationinhämtats. I tidigare budgetbetänkanden (/89:UU17) harutskottet konstaterat att ökande krav ställs på utrikesförvaltningen. gällt behovet att följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i vårt närområde,deltagandet i den allt snabbare utvecklingen på det internationellanedrustningsområdet samt deltagande i det västeuropeiska ekonomiskasamarbetet. Utskottet gör i dessa avseenden samma bedömning som . Härtill kommer den mycket snabba demokratiseringsprocessenunder i , vilken ställer den svenskautrikespolitiken inför nya utmaningar och möjligheter. Såväl utvecklandet avSveriges bilaterala förbindelser med de länder som demokratiseras som ettfullvärdigt svenskt deltagande i arbetet på att åstadkomma en ny framtidaalleuropeisk fredsordning kommer enligt utskottets mening att ställa störrekrav utrikesförvaltningens resurser. Parallellt med dessa djupgående förändringar i vårtnärområde har avspänningen mellan supermakterna bidragit till attförutsättningarna ökat för en fredlig lösning av flera regionala konflikter iTredje världen. Den svenska utrikesförvaltningen har aktivt medverkat i fredssträvandena. Liksom tidigare kvarstår också det internationellamiljöarbetet som en allt viktigare uppgift för utrikesförvaltningen. Utvecklingen innebär alltså att de samlade kraven påutrikesförvaltningen ute och hemma inte kommer att minska, utan öka.Utrikesförvaltningen har i likhet med andra delar avstatsförvaltningen tvingats till en hård rationalisering och i många fall nedskärningarav verksamheten. Det får självfallet inte uteslutas att vissa verksamheter ävenframdeles måste skäras ned eller helt bortfalla och andra tillkomma. Det finnsenligt utskottets mening dock skäl att åter erinra om vad uttalat,nämligen att omfattningen av de indragningar som kan göras iutrikesförvaltningens verksamhet noga måste vägas mot de överordnade nationellaintressen som kan komma att påverkas. En effektivt fungerande utrikesförvaltning krävertillräckliga personalresurser och inte minst att personalen kan erbjudassådana anställningsvillkor att den stannar kvar. Traditionellt har personalavgångenfrån utrikesförvaltningen varit låg. En viss ökning har emellertid kunnatkonstateras. Utskottet noterar att en företagen undersökning visar att degenomsnittliga lönerna för hemma-stationerade personal ärlägre än motsvarande löner i i stort. En sådan skillnad ärsvår att motivera och bör inte tillåtas bli en bidragande orsak till ökade avgångari utrikesförvaltningen. En särskild svårighet ligger i den s.k.medföljandeproblematiken, vilken utskottet tidigare behandlat. Enligt utskottets mening måste 1989/90:UU 14 utrikesförvaltningenges möjlighet att sörja för att dess anställda och 1989/90:UU14 medföljandemakar får accepfabla ekonomiska villkor, utomlands och hemma. Detta kan ske påolika sätt; i första hand genom förbättrade möjligheter till yrkesarbete förden medföljande eller genom ekonomisk kompensation för utebliven inkomst samtförbättrade pensionsförmåner. Därtill kommer att den medföljandes, dvs. i de flesta fallhustruns, roll har undervärderats. Både genom eget yrkesarbete ochgenom stödfunktion till den utsände spelar den medföljande en viktig roll förutrikesförvaltningen. I ett antal motioner framförs förslag om förändringar iutrikesförvaltningens utlandsorganisation. I yrkande 7 i motion U212 (vpk)föreslås upprättande av en svensk ambassad i huvudstad . Utskottetkonstaterar att har en ambassad i , vilken genomsidoackreditering leds av ambassadör i . Såväl ambassadörensom hans medarbetare besöker regelbundet ambassadkansiiet i , vilket löpandeförestås av chefen för . Denne är anmäld som chargéd'affaires a.i. Arrangemanget fungerar tillfredsställande. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetyrkande 7 i motion U212. I motion U303 (s) föreslås inrättande av en ambassad iCosta Ricas huvudstad . Utskottet konstaterar att av budgetskäl skulleen ambassad inte kunna upprättas i utan att en motsvarande indragningav en utlandsmyndighet skedde någon annanstans. förbindelser med CostaRica sköts genom en sidoackre-diterad ambassadör i Nicaraguasamt regionalt ansvariga handläggare vid ambassaden i , vilka när såär påkallat vistas i . Härtill kommer värdefulla insatser från Sverigeshonoräre generalkonsul på platsen. Genom traditionell nordisk samverkan finnsytterligare en möjlighet att tillvarata svenska intressen genom den norskaambassaden i . Sammantaget fungerar dessa arrangemang väl. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion U303. I yrkande 1 i motion U311 (s) föreslås en förstärkning avsvenska konsulatet i . I yrkande 2 i samma motion föreslås att enlönad konsul skall utses vid samma konsulat. Systemet med honorära generalkonsulat och konsulat ibland förstärkta med en utsänd tjänsteman används med goda resultat på mångahåll. Bruket har av besparingsskäl ökat. Utskottet konstateraratt konsulatet i har utfört ett mycket förtjänstfullt arbete, ochatt arbetsbördan särskilt har ökat. Utskottet delarmotionärens uppfattning att en förstärkning av konsulatet därför är motiverad.Utskottet noterar också att utrikesministern i positivt besvaratfrågan om regeringen är beredd till förstärkningar. En faktor som särskilt bidragit till behovet avförstärkningar är den /90:UU14 ökade svenska biståndsinsatsen tillVästbanken och . Av detta skäl har konsulatet fått en tillfålligförstärkning. Detta har också på olika sätt rustats upp genom bidrag frånutrikesdepartementet . Enligt vad utskottet inhämtat kommerregeringen att pröva huruvida ytterligare åtgärder kan bli nödvändiga. Utskottet avstyrker därmed yrkandena 1 och 2 i motionU311. I några yrkanden framförs förslag om Sverigesrepresentation i . I yrkande 3 i motion U514 (m) föreslås upprättandeav en svensk representation i . 1 yrkande 4 i samma motion föreslås enhöjning av anslaget till utrikesförvaltningen med . för dettaändamål samt för resursförstärkningar till de konsulära avdelningskontor somär under uppbyggnad i och . I yrkande 5 i motion U536 (c) föreslåsupprättande av kontor för exportråd i och samt fortsattutbyggnad av den konsulära verksamheten. Utskottet konstaterar att sedan början av december1989 har ett fungerande avdelningskontor till generalkonsulatet i Leningradinrymt i provisoriska lokaler i med två utsända UD-tjänstemän samt lokalanställdpersonal. Härtill kommer att väntas ha en lokalanställdtjänsteman placerad på avdelningskontoret. Förhandlingar med de estniska myndigheterna om större,permanenta lokaler pågår enligt vad utskottet inhämtat . Denhittillsvarande verksamheten kommer att utvärderas . I detsammanhanget kommer också slutlig ställning att tas till organisationen avverksamheten vid det planerade avdelningskontoret i . Avdelningskontoretkommer att börja fungera, och en utsänd diplomat frångeneralkonsulatet i kommer också att tills vidare och påförsöksbasis stationeras i . Beträffande representation i återstårenligt vad utskottet erfarit fortfarande vissa överväganden som bl.a. påverkasav erfarenheterna av upprättandet av avdelningskontoren i och Riga.Utskottet konstaterar att en utgångspunkt för övervägandena om svenskrepresentation i har varit det föreliggande behovet att lösa konkretaärenden av konsulär natur, inte minst viseringsfrågor. Dessa har för lettiskaoch framför allt estniska medborgares del blivit så omfattande att inrättandetav lokala avdelningskontor blivit den naturliga lösningen. Kontakterna mellanSverige och har ännu inte nått motsvarande nivå, men den svenskautgångspunkten har varit att dessa förbindelser bör kunna utvecklas på sammasätt som förbindelserna med och . har det litauiskaparlamentet antagit en deklaration om återupprättande av nationellaoberoende. Utskottet utgår ifrån att regeringen noga följer den fortsattautvecklingen och dess innebörd för utformningen av en svensk närvaro i Vilnius.En sådan blir också alltmer aktuell i den takt som kontakterna blir tätare. Beträffande verksamhet i och har 1989/90:UU14