bet · GD01SoU9 · 1989-12-31 00:00:00 — I motionenhemställs dels att skall besluta att utbildningstjänster iortopedisk medicin skall inrättas (yrkande 1), dels att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som anförs om att läkare medutbildning i ortopedisk medicin skall erhålla specialistkompetens (yrkande 2).Motionärerna anför att det inte finns några utbildningstjänster i ortopediskmedicin i den offentliga sjukvården och att läkare därför endast med storaekonomiska uppoffringar kan utbilda sig i ortopedisk medicin.Specialistvårdstaxan är inte anpassad för behandling av specialister iortopedisk medicin. Utvärderingen av metoderna eftersatts eftersom inte någoninstitution tar ansvar för forskning och utveckling. LSU85 har i en huvudbilaga till sitt betänkande om kompetensutvecklingen efterläkareexamen (SOU 1987:54) gett förslag till målbeskrivningar för 60medicinska specialiteter. Bland dessa ingår specialiteten ortopedi. I ettsärskilt avsnitt om avgränsning och allmän målsättning för ortopedin anförsbl.a. att specialistutbildningen skall leda fram till allsidiga, breda ochfördjupade kunskaper om epidemiologi, diagnostik och sjukdomsförlopp vidsjukdomar och skador i rörelse- och stödjeor-ganen. Vidare skall såväl denteoretiska bakgrunden som djupgående praktisk fårdighet inom flertaletförekommande undersöknings- och behandlingsmetoder inhämtas. Särskild viktmåste läggas vid kompetens att självständigt kunna handlägga akuta tillstånd.Operativa erfarenheter och skicklighet bör styrkas genom kopior avoperationsberättelser. Det framhålls att sjukdomar och skador i rörelse- ochstödjeor-ganen är mycket vanliga och utgör en stor del av sjukvården inomprimärvården. Ortopedins särskilt starka kunskap- och fårdighetssam-band medflera andra kirurgiska specialiteter, med anestesi och intensiwård, medicinskradiologi, reumatolgi, medicinsk rehabilitering, barnhabilitering, geriatrik,allmänmedicin och företagshälsovård framhålls också. Ipropositionen anförs (s. 9) att målbeskrivningarna, som tagits fram under starktidspress och inte har remissbehandlats, skall ses över innan de fastställs.Det aviseras ett uppdrag till att i nära kontakt medLandstingsförbundet, UFIÄ samt läkarnas organisationer göra denna översyn innandet nya systemet träder i kraft. I betänkandet 1988/89:SoU2uttalade utskottet (s. 22) att det ansåg det angeläget att resurser satsas föratt öka kunskaperna om olika skelett-och muskelsjukdomar. Utskottet framhöllockså betydelsen av att aviserade arbete med utarbetande avvårdprogramunderlag för de olika sjukdomar som hör till området kommer tillstånd. Utskottet ansåg också att det fanns anledning att analyseraforsknings-och andra resursbehov. Utskottet gör nu följandebedömning. Närdet gäller innehållet i utbildningen för specialister inom medicinen harpropositionen liksom LSU 85 föreslagit att en målstyrning Vissa förslag till målbeskrivningar har tagits fram men 1989/90:SoU9 Det bör inte ankomma på att göra något uttalande omvilka de medicinska specialiteterna bör vara. Målsättningen för det kommandearbetet bör självfallet vara att vårdbehovet även för dem som drabbas avsjukdomar i rörelseorganen så långt möjligt skall tillgodoses. Utskotteterinrar också om de uttalanden som utskottet tidigare gjort om behovet avresurser inom sjukvården för denna patientgrupp. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna So441 (fp) och 5o518 (mp) yrkandena 1 och 2. I motion So37 (fp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförs i motionen om etik i läkarutbildningen (yrkande1). Motionärerna anför att det med den arbetsfördelning som råder mellanstatsmakterna och högskolan självfallet inte är sak att geföreskrifter om innehållet i läkarnas specialistutbildning. Enligt motionärernasmening finns det dock skäl att även från sida betona själva denetiska särskilda dimensionen i undervisningen. Tillräckligt utrymme måste gesför att penetrera de delvis olikartade problem som uppstår inom olikaspecialiteter. bör därför, anförs det i motionen, i anslutning tillbeslutet om läkarnas specialistutbildning uttala att etiska frågor måsteuppmärksammas såväl i grundutbildningen som i vidareutbildningen. Utskottet kan självfallet dela uppfattningen att de etiskafrågorna måste få uppmärksamhet i såväl det praktiska vårdarbetet som iutbildningen av vårdpersonalen. Den etiska demensionen i vården kommer sannoliktatt öka i betydelse . Utskottet förutsätter emellertid att dessaproblem kommer att beaktas av dem som är närmast ansvariga för utbildningen avläkare utan något uttalande från sida. Därför avstyrker utskottetmotion 5o37 (fp) yrkande 1. I motion So37 (fp) hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om beaktande av psykosocialaproblem i läkarutbildning och läkartjänstgöring (yrkande 5). Motionärernaanför att de psykosociala problemen på flera sätt måste beaktas viduppläggningen av läkarnas specialistutbildning. Det är nödvändigt att geunderläkarna sådana arbetsvillkor att utbränning motverkas. Dessutom måste depsykosociala problemen uppmärksammas i själva utbildningen. Utskottet har i flera olika sammanhang behandlatarbetsmiljön inom vården ochframhållit vikten av att åtgärder vidtas på en rad områden. De gjordauttalandena gäller själ-vfallet i samma utsträckning för läkare som förannan vårdpersonal. Vid sin tidigare behandling av dessa frågor harutskottet redovisat en mångfald projekt som syftar till att Det är enligt utskottet klart att psykosociala problemoch andra frågor som berör arbetsmiljön också bör tas upp i 20 utbildningenav bl.a. läkare. Depsykosociala frågorna liksom andra arbetsmiljöfrågor i vården är 1989/90:SoU9 emellertid som redan anförts väl uppmärksammade av såvälregeringen som andra ansvariga myndigheter. Därför anser utskottet att det intebehövs något särskilt uttalande från sida med anledning av motion5o37 (fp) yrkande 5. Imotion l988l89:So483 av m.fl. (s) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna att det särskilda sakkunnigförfarandet vidtillsättning av läkartjänster bör upphävas. Motionärerna anser att systemet äromständligt och tar läkartid i anspråk för pappersgranskning. Det särskildatillsättningssystemet för läkartjänster har överlevt sig självt, anförmotionärerna. Bestämmelserom sakkunnigförfarande vid tillsättning av vissa läkartjänster finns iförordningen (1982:771) om behörighet till vissa tjänster inom denlandstingskommunala hälso- och sjukvården och om tillsättning av sådanatjänster. Vid tillsättning av specialistutbildade läkare tillämpas ett särskiltsakkunnigförfarande. Detta består i att tre sakkunniga på förslag för upp defyra behöriga sökande som är främst med hänsyn till förtjänst och skicklighet.Landstingskommunen får därefter förordna en av de sökande som förts upp påförslaget. utser för varje landstingsområde för högst fyra årtre sakkunniga samt en suppleant för var och en av dem. Om ingen av desakkunniga är verksam inom den specialitet som den lediga tjänsten närmastavser, skall de tillkalla en läkare inom specialiteten att ingå som sakkunnig. Ettliknande sakkunnigförfarande tillämpas för tillsättning av specialisttjänstervid enheter inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården som harupplåtits för grundläggande utbildning av läkare. Där är det dockhögskolestyrelsen som utser de sakkunniga. De läkartjänster som är förenade meden lärartjänst vid en högskoleenhet tillsätts i den ordning som gäller förlärartjänsten. Bestämmelser härom finns i lagen (1982:704) om vissaläkartjänster vid enheter inom den landstingkommunala hälso- och sjukvården somhar upplåtits för grundläggande utbildning av läkare, m.m. För tillsättning avsådana tjänster finns en särskild tjänsteförslagsnämnd. 1981års behörighetskommitté föreslog i betänkandet Tillsättningen av vissa tjänster för läkare m.fl. (Ds 5 1983:17) vissa förändringar när det gäller tillsättningsförfarandet. För läkartjänster som är förenade med lärartjänster vid högskolan föreslogs inte någon ändring av be stämmelserna. För specialisttjänster vid enheter inom den landstings kommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits för den grundläg gande utbildningen av läkare föreslogs att sakkunnigförfarande skulle tillämpas även fortsättningsvis liksom för överläkar- och distriktsläkar tjänster vid enheter som inte är upplåtna för grundutbildning av läkare. För andra specialisttjänster föreslogs att sakkunnigförfarandet skulle avskaffas. I fråga om val av sakkunniga ansåg kommittén att huvudmännens inflytande skulle öka. Beredningen av betänkandet har vilat i awaktan på ställningstagande i fråga om dels läkarnas specialist- 21 utbildning, delsledningsansvaret inom sjukvården. Utskottet gör följandebedömning. Utskottetkan i och för sig dela motionärernas uppfattning att man kan ifrågasätta om ettstatligt reglerat sakkunnigförfarande som det här aktuella längre är nödvändigtvid tillsättning av medicinska specialisttjänster. Det kan därför finnasanledning för regeringen att kritiskt granska systemet. Det ankommer emellertidpå regeringen ensam att besluta om vilka regler som skall gälla förtillsättningsförfarandet. bör därför avstå från att göra någotuttalande med anledning av den aktuella motionen. Motion So483 (s) avstyrkssåledes. Utskottethar inget att erinra mot att , i den mån detta inte behandlats i detföregående, godkänner förslaget till riktlinjer för läkaresspecialiseringstjänstgöring. Utskottetanser vidare att vad som i övrigt anförts i propositionen om läkaresallmäntjänstgöring, specialiseringstjänstgöring, såvitt gäller praktisktjänstgöring, anställningsform, systematisk utbildning och kvalitetskontroll,det nordiska samarbetet och ytterligare planeringsåtgärder för fördelning avläkararbetskraften, i den mån dessa frågor inte behandlats i det föregående,inte bör föranleda något uttalande från sida. 1. beträffandeAT-periodens längd att avslårmotion 1988/89:5o38 yrkande 1, 2. beträffandeutformningen av kunskapskontrollen efter AT att avslår motion I988/89:So42 yrkande 4, 1 (m) 3. beträfiande sociabtyrebens ansvar för utformning och organi sation av kunskapskontrollen under AT att avslårmotion 1988/89:5o42 yrkande 5, 2(m) 4. beträffande tidsbegränsade förordnanden för läkare under specialbtutbildning att medanledning av propositionen och motionerna 1988/89;5o37 yrkande 4, I988/89:5o38yrkande 2, 1988/89:So39, 1988/89:5041, 1988/89;So3ö, 1988/89:So40 och1988/89;5o42 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet 3(m,fp, c) 5. beträffande författningsreglering av rätten till handledning under specialberingstjänstgöringen att avslårmotion 1988/89:So37 yrkande 2, 4 (fp) 6. beträffandeminiminivå för SK-kurser att avslårmotion 1988/89:So37 yrkande 3, attriksdagen med anledning av propositionen och motionerna 1988/89:5o37 yrkande 6,1988/89:5o42 yrkande 1 och 1989/90:Sf2 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 8. beträffande icke-legitimerade läkaresvikariatstjänstgöring att avslår motion 1988/89:So42 yrkande 3, 5(m) 9. beträffande specialbtutbildning till ögonläkare att avslår motion 1988/89:5o434, 10. beträffande specialbtutbildning till allmänläkare att avslår motion 1988/89:So458 yrkande 2, res.6 (fp, c) 11. beträffandespecialbtutbildning i ortopedbk medicin attriksdagen avslår motionerna 1988/89:5o441 och l988/89:5o5I8 yrkandena 1 och 2, 7(mp) 12. beträffandeetik i läkarutbildningen attriksdagen avslår motion 1988/89:5o37 yrkande 1, res.8 (fp) 13. beträffande psykosociala problemiläkarutbildning och lä kartjänstgöring attriksdagen avslår motion 1988/89:5o37 yrkande 5, res.9 (fp) 14. beträfende sakkunnigförfarande vid tilbättningav vbsa läkartjänster attriksdagen avslår motion 1988/89:So483, 15. beträfiande nya riktlinjer för läkaresspecialberingstjänstgö- ring attriksdagen med bifall till propositionen godkänner de föreslagna riktlinjernaför läkares specialiseringstjänstgöring i den mån frågan inte behandlats i detföregående, att beslutar att vad som anförs ipropositionen Om läkares allmäntjänstgöring, specialiseringstjänstgöring såvittgäller praktisk tjänstgöring, anställningsform, systematisk utbildning ochkvalitetskontroll, det nordiska samarbetet och ytterligare planeringsåtgärderför fördelning av läkararbetskraften, i den mån dessa frågor inte behandlats idet föregående, inte skall föranleda något uttalande från sida. Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (),(), (), Per Stenmarck (m), (),(), (), (), (vpk), (), (), (), Maj-IngerKlingvall (s) och (). L Utformningen av kunskapskontrollen efter AT (mom. 2) , Per Stenmarck och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "avstyrks därför." bort ha följandelydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att kunskapskontrollen underallmäntjänstgöringen liksom bör ske i form av tre separataAT-prov. Den nu gällande uppdelningen medför en grundligare inlärning ochdärmed i högre grad bestående kunskaper än ett sammanhållet prov. Ett uppdelatprov ger också ett klarare utslag i fråga om kunskapsbrister inom något avämnesområdena. anfört med anledning av motion 5o42 (m) yrkande 4 bör somsin mening ge regeringen till känna. debatt utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffandeutformningen av kunskapskontrollen efter AT att medanledning av motion 1988/89:5o42 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, ansvar för utformning och organisationav kunskapskontrollen under AT (mom. 3) , Per Stenmarck och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkande 5." bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att , som i egenskap avexpertmyndighet beslutar om legitimation för läkare, bör ha ansvaret förutformning och organisation av kunskapskontrollen under AT. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. debatt utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträfendesociabtyrebens ansvar för utformning och organi sation av kunskapskontrollen under AT att medanledning av motion 1988/89:So42 yrkande 5 24 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Tidsbegränsadeförordnanden för läkare under i989/90:SoU9 specialistutbildning (motivering till mom. 4) DanielTarschys (Ip), (), (), Per Stenmarck (m), IngridHemmingsson (m), () och () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 11 börjar med "En fråga" och slutar med"inom landstingsområdet" bort ha följande lydelse: Enfråga som bl.a. tas upp i några motioner är i vilken utsträckningtills-vidareanställningen bör avse viss klinik, visst sjukvårdsområde eller omannan begränsning bör göras. Detta är i och för sig en fråga som kan habetydelse såväl för utbildningen av den enskilda läkaren som förläkarförsörjningen. Utskottet anser emellertid att detta i första hand är enfråga för arbetsmarknadens parter och förutsätter att den kan lösas ia-vtalsförhandlingar mellan berörda parter. Författningsreglering av rätten till handledning under specialiseringstjänstgöringen (mom. 5) DanielTarschys och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Attläkare" och slutar med "yrkande 2." bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att den enskilde läkarens rätt till godhandledning under specialiseringsutbildningen bör ges ett författningsmässigtstöd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. debatt utskottet under mom. 5 bort hemställa 5. beträffande författningsreglering av rätten till handledning underspecialberingstjänstgöringen att medanledning av motion 1988/89:5o37 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Icke-legitimerade läkares vikariatstjänstgöring (mom. 8) , Per Stenmarck och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 18 slutar med "motion 5o42 (m)." bort haföljande lydelse: har de möjligheter till kortare och längre vikariat som funnits föricke-legitimerade läkare haft ett mycket stort utbildningsvärde, där möjlighetges för en nyutexaminerad läkare att omsätta teori till praktik. Den blivandeläkaren har därigenom kunnat befåsta sina kunskaper. Utskottet anser därför attdet vore olyckligt att på det sätt som föreslagits i propositionen begränsamöjligheterna att inneha vikariat. De nuvarande möjligheterna bör i ställetbehållas oförändrade. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motion So42 (m) 25 yrkande 3 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. deb attutskottet under mom. 8 bort hemställa 1989/90:SoU9 8. beträfiande icke-legitimerade läkaresvikariatstjänstgöring att med anledning av motion 1988/89:5o42yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Specialistutbildning till allmänläkare (mom. 10) (), (), ()och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "Allmänmedicinen kommer" och slutar med "(Ip) yrkande2." bort ha följande lydelse; Inom primärvården råder alltjämt brist på allmänläkare.Utskottet anser därför att särskilda utbildningsinsatser bör komma till ståndför att öka tillgången på allmänläkare. Detta bör ge regeringen tillkänna. deb att utskottet under mom. 10 bort hemställa 10. beträffandespecialbtutbildning till allmänläkare attriksdagen med anledning av motion 1988/89:So458 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Specialistutbildning i ortopedisk medicin (mom. 11) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjarmed "När det" och på s. 20 slutar med "yrkandena 1 och 2. "bort ha följande lydelse: Sjukdomar i rörelseorganen hör till våra vanligastefolksjukdomar. Dessa sjukdomar medför mycket lidande för de enskildapatienterna och stora kostnader för samhället. Enligt utskottet är det motdenna bakgrund angeläget att det finns erforderliga vårdresurser för behandlingav patienterna. saknas utbildning i ortopedisk medicin. Utskottet delarmotionärernas bedömning att det behövs en specialistutbildning i ortopediskmedicin. Detta bör med anledning av motionerna So441 (fp) och 5o518(mp) yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottet under mom. 11 bort hemställa 11. beträffandespecialbtutbildning i ortopedbk medicin attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:So441 och 1988/89;So518 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Etik iläkarutbildningen (mom. 12) l989/90:SoU9 DanielTarschys och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Utskottetkan" och slutar med "(Ip) yrkande 1." bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att de etiska frågorna måste få en ökaduppmärksamhet i såväl det praktiska vårdarbetet som i utbildningen av läkareoch annan vårdpersonal. 1 läkarutbildningen måste tillräckligt utrymme ges föratt penetrera de delvis olikartade problem som uppstår inom olikaspecialiteter. Etikfrågorna måste behandlas både i läkarnas grundutbildning ochi specialistutbildningen. anfört med anledning av motion So37 (fp) yrkande 1 bör somsin mening ge regeringen till känna. debatt utskottet under mom. 12 bort hemställa 12. beträffandeetik i läkarutbildningen att medanledning av motion 1988/89:5o37 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Psykosociala problem i läkarutbildning och läkartjänstgöring (mom. 13) DanielTarschys och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Utskottethar" och på s. 21 slutar med "Motionsyrkandet avstyrks." bort haföljande lydelse: är det av mycket stor betydelse för den framtida personalförsörjningeninom sjukvården att målmedvetna ansträngningar görs för att förbättra denpsykosociala arbetsmiljön inom hälso- och sjukvården. Alla personalkategoriermåste ges sådana arbetsvillkor att utbränning motverkas. Dessa problem bördärför uppmärksammas bl.a. vid uppläggningen av läkarnas specialistutbildning. anfört med anledning av motion So37 (fp) yrkande 5 bör somsin mening ge regeringen till känna. debatt utskottet under mom. 13 bort hemställa 13. beträffandepsykosociala problem i läkarutbildning och lä kartjänstgöring att medanledning av motion 1988/89:5o37 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Särskiltyttrande i989/90:SoU9 AT-periodens längd (mom. 1) , Per Stenmarck och (alla m) anför: Vianser oss inte kunna ställa oss bakom kraven på att AT-tjänstgöringenskall utökas till . Förslaget bör före ett ställningstagande bli föremålför ytterligare överväganden. Sammanfattning......................................................... ........... 1 Propositionen............................................................. ........... 2 Motioner..................................................................... ........... 3 Motionerväckta med anledning av propositionen ... ........... 3 Motionerväckta under allmänna motionstiden ... 4 Motionöverflyttad från socialförsäkringsutskottet...... ........... 4 Utskottet ................................................................. ........... 5 Bakgrund ................................................................. ........... 5 Propositionen ........................................................... ........... 6 AJImäntjänstgöringenslängd..................................... ........... 7 Kunskapskontrollenefter AT .................................... ........... 7 Läkarnas anställningsförhållanden under specialise ringstjänstgöringen ................................................. .......... 8, Vissaandra frågor om specialiseringstjänstgöringen .... 11 Läkarförsörjningm.m.................................................. ......... 13