bet · GD01KU4 · 1989-12-31 00:00:00 — 1989/90:KU4 V;. 1betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från den allmännamotionstiden som berör vallagsfrågor. Motionerna rör röstning i utlandet(K210), budröstning (K702, K708), vallokalens tillgänglighet (K703),utjämningsmandat i valkretsindelade kommuner (K705, K706, K709, K713),nomineringsförfarandet (K707), s.k. dubbelröstning (K710), valkretsindelningari (K711) och valsedlar på miljövänligt papper (K712). Utskottethar avstyrkt motionerna. Två reservationer föreligger avseende budröstning (m,fp, c, mp) resp. utjämningsmandat vid kommunfullmäktigval i valkretsindeladekommuner (fp, c, vpk, mp). Ett särskilt yttrande (m) har avgetts rörandeutjämningsmandat. 1988/89:K210av m.fl. (fp) vari yrkas 5.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom svenska medborgares rösträtt i och i . 1988/89:K702av tredje vice talman m.fl. (c) vari yrkas att riksdagenbeslutar att vallagen 11 kap. 3 § skall ha följande lydelse. Väljaresom fyllt 18 år- Vårdare är den som yrkesmässigt eller på ett därmedlikartat sätt ger väljaren vård av mera varaktigt slag. Sådanvalsedelsförsändelse följande sätt. Väljarenlägger för dem. Vårdare skall ange i vilket vårdnadsförhåliande han stårtill väljaren. Vittne skall vara, vittne. 1988/89:K703av och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet dels avkartläggning av existerande brister, dels av åtgärder för att göra allavallokaler tillgängliga för alla. 1 1989/90. 1988/89:K705av och (;he Sörestedt (båda s) vari 1989/9Ö:KU4 yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omövergång till ett enhetligt valsystem vid kommun- och landstingsvalen. 1988/89:K706 av och (båda fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i vallagen som leder till att fastamandat införs vid val till kommunfullmäktige, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i vallagen som leder till att en 2 %spärr införs vid val till kommunfullmäktige. 1988/89:K707 av och (båda fp) vari yrkas att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i vallagen att kandidat ej sätts upp på valsedel mot sin vilja. 1988/89:K708 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enlagändring som ger sambor samma iätt som gifta när det gäller ombudsröstningvid allmänna val. 1988/89:K709 av i (m) vari yrkas attriksdagen beslutar sådan ändring i vallagen att ett system med utjämningsmandattillämpas vid kommunfullmäktigeval i enlighet med vad som föreslagits imotionen. 1988/89:K710 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i vallagens 10 kap. 1 § samt13 kap. 3 och 4 §§ såvitt avser poströstning som föreslagits i motionen. 1988/89:K711 av och (båda m)vari yrkas att beslutar om en ändring av valkretsindelningen iMalmöhus län för val till i enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:K712 av och (bådafp) vari yrkas att beslutar att valsedlarna val tryckspå miljövänligt papper. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:Fi712. 1988/89:K713 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen framlägger förslag om utjämningsmandat i de kommuner somär indelade i valkretsar. Utskottet 1989/90;KU4 1 motion 1988/89:K210 av m.fl. (fp)föreslås att den på nytt tar upp förhandlingarna medregeringarna i och om möjlighet för svenskamedborgare att avge sina röster vid de svenska valen i dessa länder som ialla andra, nämligen hos svensk utlandsmyndighet. Nuvarande förhållanden, m.m. tillåter inte röstmottagninghos utlandsmyndigheter. Röstberättigade svenska medborgare som befinner sigdär har genom särskild lagstiftning sedan 1982 års allmänna val kunnat sändasina valsedlar direkt till valnämnden med posten, s.k. brevröstning. Inteheller tillåter att utländska medborgare deltar i val genom röstninghos utlandsmyndighet. Brevröstning har inte heller varit möjlig. har inför de allmänna valen 1982, 1985 och 1988antagit lag om brevröstning i . 1 proposition1987/88:21 s. 27 med förslag till aktuell brevröstningslag uppgavs attFörbundsrepubliken inte ändrat ståndpunkt i fråga om utländskamedborgares röstning. Enligt propositionen bör brevröstningsförfarandet sessom ett provisorium bl.a. med hänsyn till att förfarandet medför attförhållandevis många röster inte kan godkännas på grund av formella fel frånväljarnas sida. Antalet brevröster har vid de tre aktuella valen varit omkring2 000 enligt vad som redovisas i redovisning av erfarenheterm.m. års allmänna val. Andelen underkända brevröster var 1982 ,1985 och 1988 . Vad gäller har enligt vad riksskatteverketuppgivit frågan om brevröstning aktualiserats inom medanledning av att beslutat medge utländska medborgare rätt attrösta per korrespondens i val i deras resp. länder. Frågan är föremål förhandläggning inom . Frågor om möjligheterna att rösta för svenska medborgaresom vistas i och har tidigare behandlats avriksdagen, (KU 1987/88:22), med anledning av motioner medkrav på att den borde ta upp förhandlingar med de berördaländernas regeringar för att säkerställa att svenska medborgare skall få sammamöjligheter att avge sina röster i dessa länder som i andra länder. r 1989/90. Som framgår av uppgifter har frågan ombrevröstning för röstberättigade bosatta i aktualiserats inomutrikesdepartementet med anledning av att man i beslutat medgeutländska medborgare rätt att rösta per korrespondens i val i deras resp.länder. Därigenom kommer de i bosatta svenskarna inte att behöva resatill annat land för att där rösta hos utlandsmyndighet. Detta är enligtutskottet positivt. Vad gäller röstningsmöjligheterna för svenskar iFörbundsrepubliken gäller fortfarande det särskilda brevröstningsförfarandet.Enligt vad utskottet erfarit övervägs förutsättningarna för attmedge utländska medborgare rätt att rösta hos sina utlandsmyndigheter. Utskottet vill framhålla det angelägna i attutrikesdepartementet liksom allmänt verkar för att säkerställa attsvenska medborgare som är bosatta utomlands kan utöva sin rösträtt. Någotsärskilt tillkännagivande till regeringen på sätt som föreslås i motionenanser utskottet inte erforderligt. Motion K210 avstyrks. 1 motion 1988/89:K702 av tredje vice talman m.fl. (c) hemställs att reglerna om budröstning ändras så attbegreppet vårdare definieras samt att den som avlämnar valsedelsförsändelse iegenskap av vårdare skall ange i vilket vårdnadsförhållande han står tillväljaren. I motiveringen anförs att nuvarande ordning inte ärtillfredsställande. Risken för fusk och otillbörlig påverkan är för stor mednuvarande regler, vilket ett antal överklaganden till valprövningsnämnden visat.Vårdnadsförhållandet bör vara stabilt varaktigt och/eller av samhälletsanktionerat och kunna styrkas inför röstmottagaren. Motionärerna anser vidareatt det tagna riksdagsbeslutet om avskaffande av institutetomyndigförklarande innebär nya omständigheter som gör att användningen avvårdare som bud vid röstning med valsedelsförsändelser kommer att öka. En delav dem som tidigare ej haft rösträtt kommer troligen att behöva hjälp av t.ex.vårdare vid röstning. I motion 1988/89:K708 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om en lagändring som ger sambor samma rätt som gifta när detgäller ombudsröstning vid allmänna val. Motionärerna anför i motiveringen att valförfarandet påmånga sätt förenklats . Nuvarande regler i vallagen jämställer intesamboförhållande med äkta make. Vad gäller budröstning finns heller inte samborupptagna bland dem som får tjänstgöra som bud. Gällanderegler, m.m. 1989/90:KU4 Särskilda bestämmelser om röstning medvalsedelsförsändelse återfinns i 11 kap. vallagen. Enligt 3 § får väljare, sompå grund av sjukdom, rörelsehinder eller hög ålder ej kan inställa sig ivallokalen, lämna valsedel genom bud. Bud får den vara som är väljarens barn,barnbarn, fader eller moder eller syskon eller hans vårdare som fyllt . Inämnda paragraf finns också detaljföreskrifter om valsedelsförsändelser. Dåvalsedelsförsändelse mottas skall valförrättaren kontrollera att försändelsenär i föreskrivet skick 11 kap. 7 §. Bud som ej är känt av röstmottagaren ärskyldigt att legitimera sig 8 §. Väljare som är gift får lämna valsedel genomsin make 1 §. Motionsyrkanden avseende budröstning har tidigarebehandlats av , (KU 1987/88:15). Då avslogs enlikartad motion under hänvisning till tidigare bedömning, varvid utskottetframhöll vikten av att budröstningsförfarandet och partiernas roll hålls klartisär och att det var av särskild betydelse att de som medverkar iröstningsförfarandet på vårdinstitutioner följer gällande regler. Det kundeenligt utskottet förutsättas att de politiska partierna kommer att verka föratt de aktiva i det lokala valarbetet blir orienterade om gällandeföreskrifter. I en reservation (m, c, fp) yrkades bifall till motionenslagförslag. har i sin utvärdering av erfarenheterfrån val bl.a. tagit upp frågan om valsedelsförsändelser. RSV anför idenna del följande: 1 1 § regleras röstning genom make varvid ytterkuvertskall förses med försäkran från väljaren och intyg av vittne. I 3 § reglerasröstning genom bud för väljare som på grund av sjukdom, rörelsehinder eller högålder inte själv kan inställa sig i vallokalen. Även i detta fall skall budet,som skall vara nära släkting eller vårdare, påteckna ytterkuver-tet. 1 5 §regleras röstning genom lantbrevbärare varvid väljarens försäkran och vittnesintygande skall finnas på ytterkuvertet. Vidare skall lantbrevbäraren intygaatt han mottagit försändelsen. I samtliga fall skall ytterkuvertet förses meddatum enligt 6 a §. Som framgått av de refererade bestämmelserna är dessaolika för de olika alternativa valsedelsförsändelserna. Detta medför att mångaförsändelser underkänns. De avgörande skillnaderna mellan makeförsändelse ochbudförsändelse är att make inte själv behöver underteckna försändelsen samt attbudförsändelse endast får användas av väljare som på grund av sjukdom,rörelsehinder eller hög ålder ej kan inställa sig i vallokalen. Något avgörande skäl för att make inte skall undertecknaförsändelsen har RSV inte kunnat finna. Kritik har i många fall dessutomanförts mot att samboförhållande inte jämställs med äkta make i dessa sammanhang.Möjligheterna för valförrättare eller röstmottagare att kontrolleraäktamakeförhållande är dessutom obefintliga. Kravet på sjukdom, rörelsehinder m.m. för att lämnavalsedel ge nom bud kan normalt inte kontrolleras av valförrättare eller röstmot tagare. Även för bud och vittnen kan det i många fall vara svårt att avgöra om kriteriet för budförsändelse uppfylls. EnligtRSVs bedömning kan en avsevärd förbättring åstadkommas 1989/90:KU4 genom attmake åläggs att underteckna försändelsen. Det kan i detta sammanhang ävenifrågasättas om kraven på sjukdom, rörelsehinder eller hög ålder måste finnasvid budröstning med hänsyn till att dessa förhållanden normalt inte kankontrolleras. Frågan om reglerna för budröstning genom vårdare harbehandlats vid ett flertal tillfållen med anledning av motioner, senast hösten1988 (KU 1988/89:12). I den nu aktuella motionen 1988/89:K702 av tredje vicetalman m.fl. (c) framläggs förslag till sådan ändring av 11kap. 3 § vallagen att begreppet vårdare närmare definieras. Risken för fusk ochotillbörlig påverkan är enligt motionen för stor med nuvarande regler. Denökade budröstning som enligt motionärerna kan förutsättas med anledning av detnyligen tagna riksdagsbeslutet om avskaffande av institutet omyndigförklaringinnebär nya omständigheter som motiverar en precisering av bestämmelserna. Utskottet har tidigare avstyrkt förslag om ändrade reglerför budröstningsförfarandet och i sammanhanget framhållit att det fårförutsättas att de politiska partierna kommer att verka för att de aktiva i detlokala valarbetet blir orienterade om gällande föreskrifter. Frågan om röstningmed valsedelsförsändelser allmänt, alltså även de som avser vårdare, har tagitsupp av i dess utvärdering av erfarenheterna årsval. Verket har bl.a. pekat på att kravet på sjukdom, rörelsehinder m.m. föratt få lämna valsedel genom bud normalt inte kontrolleras av valförrättareeller röstmottagare. Mot bakgrund av alt frågan kommer under övervägande inomjustitiedepartementet med anledning av RSV:s skrivelse och med hänvisning tillutskottets tidigare uttalanden avstyrker utskottet bifall till motion K702. I motion 1988/89:K708 av ()föreslås att reglerna om röstning med valsedelsförsändelse bör ändras så attsambo-förhållande jämställs med äkta make. Utskottet noterar :iil riksskatteverketi den nämnda utvärderingen erinrat om att det riktats kritik i många fall motatt samboförhållande inte jämställs med äkta make i valsammanhang. Utskottetdelar motionärens uppfattning att det är naturligt att samboförhållande även ivalsammanhang bör vara jämställt med äkta make. Mot bakgrund av att ftågankommer under övervägande inom med anledning av riksskatteverketsutvärdering anser utskottet inte påkallat med något särskilt tillkännagivandetill regeringen. Motion K708 avstyrks. 3.Vallokalers tillgänglighet I989/90:KU4 I motion I988/89:K703 av och (båda s) begärs att ger regeringen till känna att en kartläggningbör ske av befintliga brister i vallokalens tillgänglighet för handikappadesamt att åtgärder vidtas för att öka tillgängligheten. 1 motiveringen erinras om att det ofta uppstår praktiskaproblem för äldre och handikappade i vallokalen med t.ex. höga trappor ochavsaknad av hiss. Valnämnderna bör åläggas att på ett bättre sätt varauppmärksamma på frågor om tillgänglighet. I varje kommun skall finnas en valnämnd. är påkommunal nivå ansvarig för genomförande av val, och kommunen skalltillhandahålla lämpliga vallokaler och erforderlig personal. () ger i föreskrifter och råd särskilda anvisningar. Införvalet har RSV i valmeddelande sju avseende valnämndens förberedelseranfört "att vallokalen bör om möjligt förläggas till byggnad som är såutformad att handikappade personers möjligheter att rösta underlättas. RSV hari sin utvärdering av erfarenheter års allmänna val särskilt tagit uppfrågan om handikappvänliga vallokaler. Enligt RSV är flertalet vallokalernumera anpassade för handikappade. Fråga om att på röstkorten redovisa vilkavallokaler som är tillgängliga för handikappade har övervägts. Enligt verketkan dock uppstå gränsdragningsproblem såväl för valnämnderna att lämna underlagför informationen som för de röstberättigade vid bedömning av informationen idet enskilda fallet. RSV tar som regel upp lokalfrågorna och de handikappadessituation i arbetet med förberedelser och valutbildning. Ytterst är det dock delokala praktiska förhållandena som avgör. Frågan om handikappanpassade vallokaler behandlades iproposition 1987/88:21 (s. 34) om ändring i vallagen m.m. Departementschefenanförde i denna del bl.a. följande: Det är naturligtvis ytterst angeläget att vallokalerna igörligaste män är handikappanpassade. Jag är emellertid medveten om att detinte inom alla valdistrikt finns tillräckligt många lämpliga sådana lokaler atttillgå. 1 dagens läge används ofta skolbyggnader som inte alltid uppfyllerkravet på handikappanpassade offentliga byggnader. Jag vill dock betona viktenav att valnämnderna bemödar sig om att se till att de lokaler som används förval så långt möjligt är handikappanpassade. 1 den mån sådana vallokaler intefinns att tillgå bör valnämnden göra sitt bästa för att finna vallokaler somändå är så lättillgängliga som möjligt för handikappade väljare. Avslutningsvis vill jag också erinra om att frågantidigare varit aktuell bl.a. i (se KU 1983/84:11 s. 5 f.. 15) utanatt ansett något särskilt initiativ frän sida varabehövligt. Utskottet 1989/90:KU4 Som framgår av den lämnade redovisningen är det denkommunala valnämnden som är ansvarig för tillhandahållande av vallokaler. Riksskatteverketföljer frågan och har i sitt informationsmaterial till valnämnderna erinrat omatt vallokal bör om möjligt förläggas till byggnad som är så utformad atthandikappade personers möjligheter att rösta underlättas. Frågan omhandikappanpassade vallokaler togs också upp i proposition 1987/88:21. Någraytterligare åtgärder utöver dem som vidtagit föreslogs inte.Riksskatteverket har även i årets utvärdering tagit upp handikappfrågan.Utskottet vill understryka betydelsen av att rekommendationerföljs av de lokala valmyndigheterna. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att frågorna fortlöpande uppmärksammas. Med hänsyn till redanvidtagna åtgärder anser utskottet det inte erforderligt med något initiativfrån sida. Med det anförda avstyrks motion K703. Utjämningsmandat vid kommunfullmäktigval ivalkretsindelade kommuner I motionerna 1988/89:K705 av ochBirthe Sörestedt (båda s), 1988/89:K706 av och (båda fp), 1988/89:K709 av i (m) och 1988/89;K713av () föreslås att valsystemet vid kommunfullmäktigvalen ändraspå så sätt att i valkretsindelade kommuner mandat fördelas på fasta mandat ochutjämningsmandat. I motionerna hävdas att det med nuvarande system uppstårolägenheter i valkretsindelade kommuner genom att partier kan erhållaåtskilliga s.k. överskottsröster som inte ger någon effekt. I motion K706föreslås vidare att det i kommunfullmäktigvalen införs en 2-procents-spärr. Enligt 2 kap. 9 § vallagen (1972:620) skall kommun indelasi valkretsar om det i kommunen finns fler än 24 000 röstberättigade invånareeller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige. Om antaletröstberättigade invånare överstiger 6 000 får kommun indelas i valkretsar. Annankommun får indelas i valkretsar om synnerliga skäl föreligger på grund avkommunens särskilt betydande utsträckning eller liknande förhållanden. Vidaregäller för valkretsindelningen bl.a. att valkretsarna skall utformas på sådantsätt att varje krets kan beräknas utse minst 15 ledamöter i fullmäktige. Det ärkommunfullmäktige som beslutar om valkretsindelning, vars beslut dock skallfastställas av . Någon småpartispärr finns inte. Viss spärreffektföljer dock av det system som tillämpas vid fördelningen av mandaten(jämkningen i uddatalsmetoden med 1,4 som första divisor). I 1983 årsdemokratiberednings uppdrag ingick att pröva frågan om 1989/90:KU4 förbättradproportionalitet vid val av kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner.Beredningen stannade för att föreslå att nuvarande valsystem vidkommunfullmäktigvalen tillämpas tills ytterligare erfarenheter vunnits.Ställningstagandet redovisades i en skrivelse till den 30juni 1985. Beredningen var inte enig. Tre ledamöter (c, fp, vpk) reserveradesig till förmån för ett system med utjämningsmandat utan procentspärr. 1motiveringen anförde majoriteten att de studier som gjorts visar att detnuvarande systemet fyller högt ställda krav på proportionalitet. En övergångtill valsystem med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat skulle endastmedföra vissa smärre förbättringar vad gäller proportionaliteten. Beredningenansåg inte tillräckliga skäl föreligga att frångå den överenskommelse somträffades mellan de fyra största riksdagspartierna . Beredningen ansåginte heller att antalet mandat per valkrets borde höjas, bl.a. med hänvisningtill att större valkretsar är en nackdel ur demokratisynpunkt. 1 proposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre i kommuneroch landsting behandlades frågan om det kommunala valsystemet. Civilministernanförde (s. 59) att han liksom demokratiberedningen ansåg att det går attåstadkomma en tillfredsställande proportionalitet med nuvarande kommunalavalsystem och att en eventuell förändring av detta system måste bygga påytterligare erfarenheter. Med hänvisning härtill föreslogs inte några ändraderegler för beräkningen av mandat i valkretsindelade kommuner eller någonhöjning av minimiantalet mandat i valkretsarna. 1 motioner hade föreslagits ett införande av ett systemmed utjämningsmandat. Utskottet (KU 1987/88:23) avstyrkte motionerna underhänvisning till tidigare ställningstaganden i saken och tillstyrkte propositionen.I en reservation (fp, vpk) hemställdes att regeringen skulle få i uppdrag attutarbeta regler för övergång till ett system med utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner. I ett särskilt yttrande av de moderata ledamöternaanfördes att frågan om utjämningsmandat och småpartispärr borde ytterligarebelysas i lämpligt sammanhang. Frågor om införande av utjämningsmandat i valkretsindeladekommu ner har behandlats vid ett flertal tillfållen av sedan det nuvarande valsystemet infördes. Fråga om spärr vid val av kommun fullmäktige har också aktualiserats i ett antal motioner. Som ovan framgår utredde demokratiberedning fråga om proportionali tet vid val av kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner, men majoriteten stannade för att inte föreslå någon ändring. De studier som gjorts visade enligt beredningen att det gällande systemet fyller högt 9 ställdakrav på proportionalitet. Tre ledamöter (c, fp, vpk) reserverade sig till förmån för ettsystem med utjämningsmandat utan procent- 1989/90:KU4 Regeringen ansåg iproposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre inte heller skäl föreligga för någonändring innan ytterligare erfarenheter vunnits. Utskottet (KU 1987/88:23) fanninte anledning att ftångå de tidigare ställningstagandena och den bedömning somgjorts i propositionen vad avsåg utjämningsmandat med eller utan spärr. 1 enreservation (fp, vpk) förordades en övergång till utjämningsmandat. 1 ettsärskilt yttrande (m) anfördes att frågan, även omfattande spärr, bordeytterligare belysas i lämpligt sammanhang. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionerna K705, K706, K709 och K713. Imotion 1988/89:K707 av och (båda fp)hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ivallagen att kandidat ej sätts upp på valsedel mot sin vilja. Motionärernaerinrar om att den nu gällande fria nomineringsrätten innebär att personeribland mot sin vilja sätts upp som kandidater på valsedlar. Dettaförfaringssätt kan upplevas som stötande för berörda personer och utgör intrångi den personliga integriteten. Motionärerna hänvisar till den ändring ivallagen som trätt i kraft och som innebär att personervilkas namn förekommer på valsedlar, utan att de har samtyckt till detta, kananmäla detta till som för en förteckning över inkomnaanmälningar. Motionärerna anser att den beslutade ändringen inteeliminerar ,. Det bör därför införas en regel om att den person varsnamn sätts på valsedel först skall ha givit sitt samtycke därtill och attnamnet skall anses obefintligt om medgivande saknas. (SOU 1987:6) behandlade frågor om vissa problem med den fria nomineringsrätten(s. 154). Utredningen stannade för att föreslå ett system där den som mot sinvilja tagits upp på en valsedel skall kunna anmäla detta och offentligtförklara att han inte önskar kandidera. Utredningen awisade tanken att sådananamn skulle anses obefintliga vid röstsammanräkningen med hänsyn till att röstsammanräkningenskulle bli komplicerad. Iproposition 1987/88:22 lades kommitténs förslag i denna del fram. Vidriksdagsbehandlingen väcktes en motion av och (båda fp) av samma innebörd som den nu aktuella. Utskottet (KU1987/88:32) anslöt sig till kommitténs uppfattning och tillstyrktepropositionen i denna del. Detproblem som ligger i att personer mot sin vilja kan föras upp på valsedlar harsom framgått varit föremål för överväganden i . Fr.o.m. den 1januari 1989 gäller att person som mot sin vilja satts upp på valsedel kananmäla detta till . Avsikten är att det skall skapasförutsättningar för information i valrörelsen om sådana förhållanden. 1 motion1988/89;K707 föreslås att namn på kandidat som ej givit sitt medgivandeskriftligen skall anses obefintligt vid sammanräkningen. Mot bakgrund av dennyligen företagna prövningen avstyrker utskottet motion K707. 1motion 1988/89:K710 av () föreslås att den som utövat sin rösträttgenom poströstning inte på nytt får utöva sin rösträtt i vallokalen. Motionärenanser att den s.k. ångerröstningen medför olägenheter och försenar denpreliminära rösträkningen i vallokalerna. Om poströsterna var definitiva skullede kuniia läggas i urnorna under valdagens gång.