bet · GD01BoU13 · 1989-12-31 00:00:00 — För att ge ungdomar en chans att bo kvar i hembygden ochstimulera till att hålla landsbygden levande föreslås i motion Bo249 (c)yrkande 6 att ett särskilt stimulansbidrag för byggande på landsbygden införs.Bidraget skall enligt förslaget uppgå till . per påbörjad lägenhet ochkunna kombineras med det särskilda stimulansbidrag för byggande avsmålägenheter som föreslås i partimotion Bo250. Med anledning av vad som i de nu aktuella motionernaförordats beträffande siöd till ungdomars boende m.m. vill utskottet anföraföljande. Vid sin behandling av motioner om ungdomensbostadssituation under föregående (1988/89:BoU7 s. 32) framhöllutskottet att det bästa sättet att stärka ungdomars och andra svaga gruppers ställningpå bostadsmarknaden var att se till att det fanns bra och ändamålsenligabostäder att tillgå för alla. Utskottets uppfattning i denna del står fast.Målsättningen måste sålunda vara att lösa bostadsfrågan för ungdomar liksom förandra hushåll påden reguljära bostadsmarknaden. Utskottet vill för sin del också 1989/90:BoU13framhålla att en rad åtgärder har vidtagits för att öka den totala tillgångenpä bostäder. Det gäller t.ex. begränsningarna av annat byggande ån bostadsbyggandeoch av ombyggnadsverksamheten. tvingas utskottet konstatera att mångaungdomar har svårt att få en bostad när de flyttar hemifrån just därför att deär unga och nya på bostadsmarknaden. Ungdomarnas svaga ställning blirnaturligtvis mer påtaglig i en bristsituation med ett minskande antal ledigalägenheter och ett växande antal bostadssökande. Med anslutning till sitt tidigare ställningstagande villutskottet ånyo understryka att det på kort sikt är nödvändigt att vidtaåtgärder direkt anpassade för ungdomarna och deras boende. Det våren 1987beslutade särskilda ungdomsbostadsstödet är också ett av uttrycken härför.Ungdomsbostadsstödet syftar till att hjälpa kommunerna att få framungdomsbostäder. Kommunerna har därför givits en stor frihet att utifrån delokala förhållandena bestämma hur stödet skall användas. Förutom att stödetkan användas för att få fram konventionellt producerade lägenheter kan detockså användas bl.a. för att stimulera självbyggeri av ungdomsbostäder. Som framgår av ovanstående redovisning har såväl åtgärdersom syftar till att förbättra tillgången på bostäder som åtgärder direktinriktade på ungdomens bostadsfråga vidtagits. Härigenom har enligtbostadsutskottets mening förutsättningar skapats för att bostadssituationen förbl.a. ungdomar skall kunna förbättras. Ytterligare beslut avseende ungdomarsboende bör därför nu kunna avvaras. Utskottet avstyrker med hänvisning härtillmotion Bo249 (c) yrkandena 5 och 6 samt partimotion Bo250yrkande 3. Utskottet tar i detta avsnitt även upp frågan om enavveckling av iingdoms-hoendedelegationen. Med hänvisning bl.a. till att mantidigare motsatt sig att särskilda medel anvisas till ungdomsboendedelegationenförordas i motion Bo240 (m) yrkande 8 b att delegationen skall avvecklas. Som redovisas i budgetpropositionen harungdomsboendedelegationen sedan sin tillkomst , och inte minst under år1989, bedrivit en intensiv verksamhet för att till landets kommuner spridaerfarenheter om hur ett medvetet arbete med ungdomsbostadsfrågorna kan utövas.De frågor delegationen tagit upp med kommunerna har bl.a. avsett åtgärder föratt främja rörligheten i det befintliga bostadsbeståndet och den kommunalabostadsförmedlingens roll. Bland delegationens uppgifter ingår också att följaanvändningen m.m. av ungdomsbostadsstödet. Den situation som råder päbostadsmarknaden har enligt utskottets mening inte minskat behovet av enkontinuerlig uppföljning av utvecklingen på området. Delegationen bör sålundaäven fortsättningsvis följa verksamheten med ungdomsbostadsstödet i kommunernaoch aktivt verka för att ungdomars bostadsbehov tillgodoses. Motion Bo240 (m)yrkande 8 b avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Problemet med brist på studentbostäder på mångahögskoleorter diskute ras i motion Bo205 (s). Motionärerna anser att staten bör ställa krav på kom munerna så att de tar ett större ansvar för de studerandes bostadssituation. Mot denna bakgrund föreslås att de kommuner där man planerar att lägga nya högskoleplatser skall kunna påvisa hur man avser att lösa de nytillkomna studenternas bostadssituation. Lyckas inte kommunerna att uppvisa tillfreds- 23 ställandeplaner bör staten överväga att förlägga utbildningslinjerna någon 1989/90:BoU13 annanstans där förutsättningarna för en god bostadsförsörjning ärbättre. Utskottet delar motionärernas oro för den svårabostadssituation för studerande som råder på flera av utbildningsorterna. Enosäker bostadssituation kan i många fall verka hämmande på möjligheterna atttillgodogöra sig utbildningen på ett bra sätt. Det år därför ytterst angelägetatt de aktuella kommunerna på olika sätt medverkar till att lösa de studerandesbostadsproblem. En god kontinuerlig bostadsförsörjningsplanering bör utgöragrunden för det kommunala agerandet i detta avseende. När det aktualiseras attförlägga en ny utbildningslinje till en viss ort bör därutöver kunna begärasatt den aktuella kommunen vidtar extra åtgärder för att tillgodose de studerandesbostadsbehov. Det torde kunna förutsättas att kommunernas beredskap härvidlagingår som en av de faktorer som kan påverka beslut om lokaliseringen av nyahögskolelinjer m.m. Något behov av att i särskild ordning reglera denna frågaanser bostadsutskottet därför inte föreligga. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Bo205 (s). Under årets allmänna motionstid har ett antalmotionsyrkanden väckts om olika frågor avseende de handikappadesbostadssituation. Vissa av yrkandena i dessa motioner gäller i första handvilka krav som bör ställas på den fysiska planeringen eller på byggnadersutformning. Dessa yrkanden avser utskottet att behandla i ett annat sammanhang.1 detta betänkande behandlas dock förslag i tre olika partimotioner om merallmänt inriktade åtgärder för att förbättra de handikappades bostadssituation. framhåller i sin partimotion Bo209, medmotiveringen i motion So227. att behovet av kollektiva boendeformer år stortbland de handikappade och att det råder stor brist på platser inomgruppboendet. I motionens yrkande 6 föreslås därför att hosregeringen begär förslag om hur utbyggnaden av gruppboende för handikappade kanstimuleras. I partimotion Bo232 yrkande 2 framhålls -motivtexten återfinns i motion So296 - vikten av att även handikappade imöjligaste mån fritt får välja bostadsort och boendemiljö. Vidare anförs bl.a.att de handikappades medbestämmande vad gäller boendet bör förstärkas genomförbättrade möjligheter att välja boendemiljö och servicegrad. Detta föreslåsges regeringen till känna. Slutligen föreslås i de grönas partimotionBo549, med motiveringen i motion So313, att skall göra ett tillkännagivandemed innebörden att avlastningshem, växelvård och gruppboende är bostadsalternativför de handikappade som skall ges hög prioritet. Vad gäller de ovan återgivna förslagen om olika aspekterpå de handikap pades boende vill utskottet anföra följande. delar motionä rernas inställning att de handikappade liksom övriga grupper i största möj liga utsträckning själva skall få välja boendeform. Som framhålls är det där vid angeläget att valfriheten ökar genom utbyggnad av gruppboende, avlast ningshem in.m. Staten stöder också utbyggnaden av gruppbostäder genom att dessa kan erhålla statliga bostadslån ofta förenade med räntebidrag. Gruppbostäderna och deras finansiering är enligt vad utskottet erfarit före mål för en översyn i samarbete mellan och . Under lag för eventuella överväganden om behovet av förändringar i det statliga 24 stödettill denna boendeform kommer sålunda senare att föreligga. Vad gäl-1989/90:BoU13 ler vissa bostadslånevillkor som gäller för gruppbostäderför äldre återkommer utskottet nedan (avsnitt 5.6.2) med överväganden. Det kani sammanhanget också erinras om att med anledning av enreservation till socialutskottets betänkande 1989/90:SoUI2 som sin mening givitregeringen till känna att regeringen borde överväga hur en ekonomisk stimulansskulle tillföras kommuner och landsting avseende gruppbostäder för dementa. Medhänvisning till vad utskottet anfört om stödet för gruppbostäder avstyrksfolkpartiets partimotion. Vad gäller de två övriga partimotionerna med yrkandenavseende de handikappades bostadssituation anser utskottet att de förslag somförs fram ligger väl i linje med såväl den uppfattning som vid olikatillfällen uttalat vad gäller de handikappades boende som de åtgärdermyndigheter och regering vidtar. Själva avvägningen mellan vilkaolika boendeformer som behövs för att tillgodose de handikappades önskemål måstedock ske på nivå utifrån de aktuella behoven. I denna fråga kanomnämnas att tillsammans med handikappinstitutet har studerat hur dehandikappfrågorna tillgodoses i den kommunala planeringen. Resultaten av dennastudie kommer att redovisas . Något behov av ett riksdagenstillkännagivande i den aktuella frågan torde inte föreligga. Motdenna bakgrund avstyrks även de behandlade partimotionerna från centerpartietoch de gröna. 1 syfte att skapa utrymme för ett vidgat bostadsbyggandehar regeringen genom särskilda beslut infört vissabyggnadsregleringar. Särskilda begränsningar gäller sålunda för s.k. övrigtbyggande framför allt i , men även i viss utsträckning iövriga landet. Den statliga långivningen för ombyggnad av bostäder är under år1990 begränsad av ramar. För storstadsområdena inkl. har därvidgenom regeringsbeslut särskilda ramar fastställts. För övriga områden gälleren gemensam ram som i samråd med skallfördela på län med beaktande av ombyggnadsbehov och sysselsättning. I två motioner lämnas förslag om en avveckling av olikabyggnadsreglerande åtgärder. Motion Bo241 (fp) utgår framför allt frånförhållandena i . 1 motionens yrkanden 3 och 4 föreslås bl.a. attde regleringar som införts speciellt för byggandet i böravskaffas. Förutom de ovan nämnda ramarna anser motionärerna bl.a. attdelegationen för ökat bostadsbyggande i bör avskaffas. I motionBo423 (fp) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om behovet av borttagandeav administrativa begränsningar av byggandets omfattning. Ombyggnadslåneramarnaoch kostnadskontrollen vid bostadslångivningen anses inte vara effektivastyrmedel för att hålla byggkostnaderna nere eller för att uppnå ett ökatbostadsbyggande. har haft att taställning till liknande förslag om avveckling av byggnadsreglerande åtgärdersom läggs fram i de nu aktuella motionerna. Utskottet har vid dessa tillfällenframhållit att det i da- gensbostadsmarknadsläge finns skäl att vidta vissa byggnadsreglerande åt- 1989/90:BoU13 gärder isyfte att få till stånd en ökad nyproduktion av bostäder. storstädernaär situationen sådan att olika åtgärder måste vidtas. vad somanförs i de aktuella motionerna ger utskottet anledning att ändra sin inställningi denna fråga. Motionerna Bo241 (fp) yrkandena 3 och 4 samt Bo423 (fp)yrkande 20 avstyrks sålunda. Inriktningen ombyggnadslåneramar diskuteras imotion Bo202 (s). Motionärerna föreslår att det skall vara möjligt att vidbehov omfördela ramarna mellan olika regioner och län så att planerade ochnödvändiga ombyggnader kan komma till stånd. gällde särskilda ramar för beslut omombyggnadslån för varje län eller storstadsområde. Med anledning av ettmotionsyrkande om dessa ramar gjorde föregående år (1988/89:BoU7 s.51) ett tillkännagivande som bl.a. innebar att regeringen vid fastställandetav nya ramar borde ta hänsyn till eventuella regionala obalanser. Som ovanangivits har för sådana särskilda ramar endast fastställts förstorstadsområdena inkl. . För övriga landet har regeringenfastställt en gemensam ram, vilken i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen skall fördela på län eller delar av län. Vid dennafördelning skall ombyggnadsbehovet och sysselsättningsläget i olika regionerbeaktas. har som uppdrag att till regeringenredovisa hur ombyggnadslåneramarna kan förväntas utnyttjas i landet som helhetsamt lämna förslag till eventuella förändringar med hänsyn till förväntatsysselsättningsläge och förväntade ombyggnadsbehov. Som framgår av ovanstående redovisning kan önskemålen imotion Bo202 (s) redan anses vara tillgodosedda. Mot denna bakgrund avstyrksdetta yrkande. 5.2.4 Vissa bostadspolitiska åtgärder i övrigt Inledningsvis behandlar utskottet fyra motioner i vilkaförs fram förslag som syftar till att genom statligt stöd m.m. främja ettekologiskt byggande. Enligt de grönas partimotion Bo203 måste denfortsatta utbyggnaden och vården av den byggda miljön ske utifrån en ekologiskgrundsyn. De mänga svenska småorterna erbjuder enligt motionärerna troligengoda möjligheter för ett riktigt ekologiskt byggande. För att gä vidare mot ettsådant byggande fordras dock enligt deras mening nationella, regionala ochkommunala insatser. Mot bakgrund härav begärs att skall ges i uppdragatt snabbt redovisa förslag till lämpliga nyinrättade befattningar ochinstitutioner till stöd för en långsiktig utveckling av det ekologiska byggandet- yrkande 1. I uppdraget till skall dessutom ingå att föreslåekonomiska stödåtgärder för denna typ av byggande - yrkande 3. Vidare förordasatt skall ges i uppdrag att utreda vilka förändringar somkrävs i plan- och miljölagstiftningen m.m. för att ett ekologiskt byggandeskall kunna utvecklas - yrkande 4. Avslutningsvis begärs dessutom ettriksdagens tillkännagivande om behovet av ekologisk ombyggnad, om enerfarenhetsbank för teknik och juridik vid ekologiskt byggande och kraftigtökade insatser för energihushållning i bebyggelsen m.m. - yrkande 5. Även i partimotion Bo247 förs fram förslagsom syftar till att 1989/90:BoU13 åstadkomma ett ekologiskt byggande. Enligtmotionärerna skall allt byggande successivt anpassas till alla rimliga kravutan att arkitektoniska värden fördärvas, vilket innebär att bostäderna skallintegreras med natur, odling historisk bebyggelse, bostadsnära arbetsplatser,transporter och avfallshantering. För att nå detta mål förordas dels - yrkande1 - att 20 milj. kr. skall anvisas till stöd för ekologiskt byggande, dels -yrkande 5 - alt frågor om ekologiskt byggande, arkitektens roll i plan- ochbyggprocessen samt stöd till självbyggeri m.m. skall utredas. Det är enligt motion Bo215 (c) väsentligt att den storasatsning som görs av statsmedel på bostadsbyggandet resulterar i hälsosamma ochresurshushållande hus som inte försvårar gemenskapen mellan människor. Med hänvisninghärtill begärs en översyn av samhällets regler för byggandet så att dessa måluppnås. En bra boendemiljö förutsätter enligt motion Bo544 (c) ettboende och en bebyggelsemiljö som hushållar väl med naturens resurser. Enligtmotionärerna måste boendet därför bättre än anpassas till behovet aven bättre och effektivare energianvändning. För att nå detta mål krävs enligtderas mening bl.a. en mera systematisk användning av miljökonsekvensutredningarsom beslutsunderlag och byggnadsregler som är utformade så att ekologisk teknikm.m. I motionens yrkande 1 begärs också ett riksdagenstillkännagivande härom. Med anledning av vad som i de nu behandlade motionernaföreslagits beträffande ekologiskt byggande vill utskottet anföra följande. Som utskottet anförde vid sin behandling avmotionsyrkanden om ekologiskt byggande under föregående (1988/89:BoU7s. 37) ligger det ett stort värde i att olika typer av alternativt byggande ochboende m.m. kommer till stånd och prövas. En allsidig utveckling av boendetförutsätter att tillkomsten av olika alternativ och experiment stimuleras. Somett led i denna process är det viktigt att erfarenheterna tas till vara ochförs vidare t.ex. genom att utvärderingar genomförs. Utskottet vill nu ocksåerinra om att statsmakterna i olika former verkar för att projekt av dennakaraktär skall kunna genomföras. Det gäller dels stödet till byggnadsforskningoch experimentbyggande, dels särskilda insatser inom ramen för bostadslånesystemet.Flera projekt med en inriktning på ekologiskt byggande har också kommit tillstånd inom ramen för dagens stödsystem. Exempel på sådana projekt är Solbyn iLunds kommun samt Tuggelite i . Det får enligt utskottetsmening förutsättas att staten och kommunerna m.fl. även fortsättningsvis kommeratt på ett positivt sätt bidra till att projekt av denna typ realiseras. Utöver de ovan redovisade insatserna inom ramen för detnuvarande stödsystemet m.m. har också initiativ tagits från bl.a. ochstadsmiljörådet som syftar till att belysa frågor kring ekologiskt byggande.Boverket har sålunda givit ut en rapport om ekologiskt byggande. Verket arbetarockså allmänt med ekologifrågor i anslutning till naturresurslagen. Till verkethar dessutom knutits en gästforskare som skall arbeta med frågor kring miljökonsekvensutredningar.Härutöver anordnar stadsmiljörådet tillsammans medKommunförbundet och ett stadsekologiskt semi- 1989/90:BoU13 narium . Utskottet är mot bakgrund av det ovan anförda inte nuberett förorda ytterligare åtgärder i enlighet med förslagen i miljöpartietspartimotioner Bo203 yrkandena 1,3,4 och 5, Bo247 yrkandena 1 och 5 samt imotionerna Bo215 (c) och Bo544 (c) yrkande 1. Motionerna avstyrks sålunda. Åtgärder som ur olika aspekter syftar till att underlättabostadsbyggande och öka tillgången på bostäder förs fram i fyra motioner. Mot bakgrund av bostadssituationen i Stockholmsregionenförs i motion Bo212 (s) yrkande 2 fram förslag om införande avstimulansåtgärder för byggande av s.k. lägenhetshotell. Enligt motionärernamåste som huvudstad kunna erbjuda möjligheter för ett boende sominte är permanent. Särskilda lägenhetshotell för affärsmän och andratillfälligt boende bör enligt motionärernas mening därför byggas i en ökadutsträckning - detta för att avlasta den ordinarie bostadsmarknaden. Enligt motion Bo545 (c) yrkande 2 tas ett inte obetydligtantal lägenheter i främst i anspråk för annat än bostäder. Avekonomiska skäl skaffar företag egna övernattningslägenheter. En väg för att imöjligaste mån frigöra dessa lågenheter för den öppna bostadsmarknaden ärenligt motionärerna att kommunerna i samarbete med hotellnäringen byggersärskilda "övernattningshotell" med rum som står till företagensförfogande till ett pris väsentligt under hotellpris. Det ligger naturligtvis ett stort värde i att olikaåtgärder vidtas för att avlasta den ordinarie bostadsmarknaden sådant boendesom med fördel kan ordnas i andra former. Inte minst i en bristsituation måstedet befintliga bostadsbeståndet i första hand användas för permanentboende. används ett betydande antal lägenheter som övernattningsbostäder av bl.a.företag. En möjlighet att göra dessa bostäder tillgängliga för permanentboendeär att tillskapa alternativa boendeformer för det tillfälliga boendet. Exempelpå sådana boendeformer är lägenhetshotell och andra liknande lösningar. Iförsta hand är det dock en uppgift att verka för att denna typ avbostäder kommer till utförande. Det får mot bakgrund härav förutsättas atterforderliga insatser kommer till stånd utan någon åtgärd. MotionernaBo212 (s) yrkande 2 samt Bo545 (c) yrkande 2 avstyrks sålunda. I motion Bo545 (c) förs även fram förslag som syftar tillatt återställa smygkontoriserade lägenheter till bostadsmarknaden. Enligtmotionärerna förutsätter detta bl.a. att kommunerna i framför alltstorstadsområdena planerar och använder en lokalisering för kontorslokaler m.m.utanför de mest centrala stadsdelarna, även om detta skulle medföra attarbetsplatserna hamnar i en annan kommun. Mot bakgrund härav förordas-yrkande3-att tillkommande kontorsytor skall förläggas till de delar av en region där detär ont om arbetstillfällen. Med den ansvarsfördelning som råder mellan stat och kommunär det kommunerna som har ansvar för planeringen av markanvändningen. I detta ansvar ingår naturligtvis också att svara för att lämpliga markområden reser veras för det användningssätt som bedöms vara det mest lämpliga. Härvid kan faktorer som påverkar den regionala balansen och hithörande frågor spela en avgörande roll. Av det ovan anförda framgår att det primärt är en kommunaluppgift att 1989/90;BoU13 svara för planeringen av kommunens mark med avseendepå lokaliseringen av olika verksamheter m.m. Enligt utskottets mening bör dennaordning bestå. bör sålunda inte genom ett uttalande eller på annatsätt styra denna planering. Motion Bo545 (c) yrkande 3 avstyrks med hänvisninghärtill. Som en del i ett ätgärdsprogram för att åstadkomma enlevande och fungerande storstadsmiljö föreslås i partimotionBo250 yrkande 2 att staten skall inventera sitt markinnehav i syfte attkartlägga vilka områden som kan användas som tomtmark för bostadsbyggande istorstadskommunerna. Det är, som redovisats ovan, primärt en uppgiftatt svara för planeringen av i kommunen tillgänglig mark med avseende på lokaliseringenav olika verksamheter m.m. 1 denna uppgift ingår naturligtvis också att tillseatt mark i erforderlig utsträckning planeras för bostadsbyggande. Detta arbeteförutsätter bl.a. en kunskap om tillgången på mark som år användbar förändamålet. Som underlag härför är det vanligt med inventeringar avmarktillgången m.m. I den mån staten i en kommun disponerar markområdenlämpliga för t.ex. bostadsbyggande får det sålunda förutsättas att kommunen isitt planarbete skaffar sig kännedom härom. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill partimotion Bo250 yrkande 2 om en inventering av statensmarkinnehav. Neutraliteten mellan olika upplåtelseformer m.m. ochbostädernas fördelning på upplåtelseformer aktualiseras i tre motionsyrkanden. I motion Bo420 (m) yrkande 6 begärs åtgärder i syfte attunderlätta för människor att skaffa eget hus. 1 första hand förordarmotionärerna ändringar i lånereglerna, som enligt deras mening missgynnar husmed äganderätt. Dessutom föreslås att fastighetsskatten skall avvecklas när desamhällsekonomiska förutsättningarna föreligger. 1 samma motion anförs dessutom att olika fastighetsägare särbehandlas. Framför allt gäller detta på det ekonomiska området. För attge alla bostadsföretag möjlighet att konkurrera på lika villkor bör enligtmotionsförslaget ändringar göras i beskattningen och ifinansieringsförutsättningarna. Häri inkluderas även de lokala styrmedel somförekommer bl.a. i form av att allmännyttiga bostadsföretag får förvärva marktill underpriser. 1 sammanhanget framhålls även den orättvisa som ligger i attde allmännyttiga bostadsföretagen i vissa fall med hjälp av borgeninte behöver dra på sig kostnader för att ta ut pantbrev. Med hänvisning tilldet anförda förordas i motionens yrkande 13 att finansieringsförutsättningarnaför olika fastighetsbolag skall jämställas. Dagens bostadsfinansieringssystem är avsett att varaneutralt i förhållande till olika upplåtelseformer m.m. Med tanke på attsystemet fick sin huvudsakliga utformning genom ett riksdagsbeslut kandet naturligtvis inte uteslutas att det skett sådana förändringaratt en viss obalans uppkommit. Som ovan redovisats pågår inomregeringskansliet arbetet med ett nytt bostadsfinansieringssystem. En utgångspunkti detta arbete torde vara att neutralitet skall gälla även i ett reformeratbostadsfinansieringssystem. Ytterligareövervägande i frågan kommer utskottet och att göra 1989/90:BoU13senare i vår. Yrkandena 6 och 13 i motion Bo420 (m) bör sålunda inte nuföranleda någon åtgärd, varför de avstyrks. Enligt motion Bo423 (fp) önskar många människor bo medbostadsrätt. Många uppskattar enligt motionärernas mening den förening avenskilt ägande och gemensamt ansvarstagande i demokratiska former som bostadsrättsboendeterbjuder. För att tillfredsställa valfriheten och människors önskemål behövsenligt motionärerna en massiv omvandling av hyresrätter till bostadsrätter. Kommunernaborde därför ta initiativ till en försäljning till hyresgästerna. Medhänvisning härtill hemställs i motionens yrkande 2 om ett riksdagenstillkännagivande om ökade möjligheter au bo i bostadsrätt.