bet · GD01UbU2 · 1989-12-31 00:00:00 — 1988/89:Ub262av m.fl. (fjj) vari -såvitt nu är i fråga yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom hälsofostran som ett obligatoriskt moment inom vissa utbildningslinjer förblivande personal inom förskola, skola saml hälso- och sjukvård. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:So477. 1988/89:Ub265av m.fl. (m) vari yrkas 1. all som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträfende informationen i skolorna, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om värdet av utbildning i alkoholfrågor förlärare, journalister, socionomer m.fl. Motiveringen återfinns imotion 198S/89:So2S7. 1988/89:UbS02av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till UHÄ beträffandeutbildning och forskning på livsmedelsområdet. 1988/89:Ub515av och (båda s) vari yrkas alt somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grund- ochforskarutbildning i alternativa metoder. 1988/89:Ub525av m.fl (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om etikregler för forskning ochstatistik grundad på administrativa data m.m. Motiveringen återfinns imotion 1988/89:K40S. 1988/89:Ub530av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förskollärarnas utbildning i kost- ochnäringslära. l988/89:Ub549av och (s, c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i 1 1989/90.14 saml. 1989/90 UbU2 motionenanförts om att utbildning för personal som arbetar med barn 1989/90:UbU2 ochbarnfamiljer också bör omfatta utbildning om utländska adoptivbarn. 1988/89:Ub553 av (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att läkarna i sin utbildningresp. fortbildning bör få utökade kunskaper i toxikologi, så att de känner igentungmetallförgiftningssymtom hos patienterna. 1988/89:Ub554 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att kurser i ortopedisk medicin skall ingå i sjukgymnastersoch läkares grundutbildning. 1988/89:Ub57I av m.fl. (fp) vari såvitt nuär i fråga 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkning av utbildningen i miljörätt. 1988/89:Ub578 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandeav etiska nämnder vid högskolors olika fakulteter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsammansättningen av etiska nämnder. 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om funktionerav etiska nämnder. 1988/89:Ub580 av m.fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utbildning om demenssjukdomar för sjukvårdspersonal. Motiveringen återfinnsi motion 1988/89:So4S9. 1988/89:Ub592 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av resurser för att långsiktigt förankrakonsumentfrågorna inom den nya grundskollärarutbildningen. 1988/89:Ub613 av m.fl. (c, m, fp) variyrkas att hos regeringen begär förslag på förlängd och fördjupadflygteknikerutbildning enligt vad som anförts i motionen. 1988/89:Ub627 av och (båda fp)vari yrkas att beslutar att utbildning i alternativa metoder tilldjurförsök införs i universitetens grund- och forskarutbildning på medicinskaoch biologiska linjer. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo536. 1988/89:Ub638 av och (bådafp) vari såvitt nuär i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om linje i skol- och utbildningsadministration vidhögskolan i . 19S8/89:Ub640av (fj)) vari yrkas att som sin 1989/90:UbU2 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utökad undervisning i kliniskmykologj under primär- och vidareutbildningen av läkare. 1988/89:Ub687 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om införande av en teologiemagisterexamen i enlighet med vad i motionen anförts. 1988/89:Ub711 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar ge regeringen till känna alt utbildning i alternativametoder till djurförsök skall ingå i högskolans grund- och forskarutbildningmed medicinsk och biologisk inriktning. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:JoS37. 1988/89:Ub738 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omforsknings- och utvecklingsarbetet vid skoladministrativa institutet vidhögskolan i . 1988/89:Ub770 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att det finns ett stortbehov av utbildade miljöjurister. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Jo962. 19SS/S9:Ub803 av m.fl. (m) vari såvitt nu äri fråga 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom idroitslärarutbildningen. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:KrS02. 1988/89:UbS09 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga 1. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avutbildning i handikappkunskap för SYO-funklionärer, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avökad undervisning om olika handikapp i vårdyrkesutbildningarna. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Sf266. 1988/89:UbS12 av m.fl. (s) vari - såvittnu är i fråga yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildningstimmar i arbelsmil-jöfrågor ocharbetsvetenskap vid tekniska högskolor och gymnasier (delvis). 19S8/89:Ub813 av m.fl. (s) vari -såvitt nuär i fråga yrkas 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygieknikerutbildning i . 1988/89:Ub823av m.fl. (m) vari såvitt nu är i fråga 1989/90:UbU2 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningens betydelse för kulturen. Motiveringenåterfinns i motion 1988/89:Kr314. l98S/89:Ub824 av m.fl. (mp) vari såvittnu är i fråga yrkas 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om praktik i lärarutbildningen, 22. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningoch etiska nämnder, 23. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omforskningsstudier utan djurförsök. 198S/S9:UbS37 av m.fl. (fp) vari -såvittnu är i fråga yrkas 1. att hos regeringen begär en översyn medavseende på vad vårdyrkena kräver av sina utövares empati och hur detta skallpåverka intagningsreglerna. Motiveringenåterfinns i motion l98S/S9:So546. 1988/89:Jo532 av och (båda mp)vari såvitt nu är i fråga yrkas 5. att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen sägs om införande av obligatoriskutbildning i alternativa metoder till djurförsök i grund- ochforskarutbildning på medicinska och biologiska linjer, 6. att riksdagenger regeringen till känna vad som i motionen sägs om etisk utbildning. Utbildningsplaner för allmänna utbildningslinjer När allmänna utbildningslinjer i högskolan Inrättas ellerförändras i väsentlig mån godkänner riktlinjer för utbildningen pålinjen. Utifrån dessa riktlinjer styrs det mera detaljerade innehållet iutbildning på linjen av utbildningsplaner och kursplaner. För en allmänutbildningslinje skall enligt 3 kap. 13 § högskoleförordningen (1977:263, ändrad1988:1060) finnas en lokal utbildningsplan vid varje läroanstalt som anordnarlinjen. För vissa allmänna utbildningslinjer som anges i bilaga 11 tillhögskoleförordningen skall det dessutom finnas centrala utbildningsplaner.Detta gäller huvudsakligen linjer som leder till yrken där det finns olikaformer av officiellt fastställd legitimation eller behörighetskrav, dvs.framför allt inom sektorerna för utbildning för vårdyrken ochundervisningsyrken (jfr prop. 1987/88:100, UbU 1987/88:20, rskr. 1987/88:205).Enligt 3 kap. 15 § högskoleförordningen fastställs lokal utbildningsplan av linjenämnd ochcentral utbildningsplan av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Kursplanför kurs som ingår i allmän utbildningslinje fastställs av linjenämnd (3 kap.20 och 22 § högskoleförordningen). Med hänvisning till den gällande ordningen för hurutbildningsplaner och kursplaner fastställs har vid tidigareriksmöten avstyrkt motionsyrkanden om ändringar och kompletteringar av innehålleti allmänna utbildningslinjer (i l988/89:UbU5). I ett antal motioner väckta vid /89 har åter yrkanden framförts som gällerinnehållet i allmänna utbildningslinjer. Ett flertal av dessa yrkandenöverensstämmer med yrkanden som behandlat tidigare. Yrkandenaredo-vis£is i del följande. Motion1988/89: Ub812(s) dulvis Jo532 (mp) yrk,5 och 6 UbS15 (s) Ub627(fp) Ub711(c) Ub824(mp) yrk. Ub549(s,c) Ub571 (fp) yrk. 1 Ub770 (vpk) Ub553 (vpk) Ub554 (fp) UbSaO (fp) Ub640 (fp) Ub837 (fp) yrk. 1 Ub262 (fp) yrk. Ub2b5 (m) Ub530 (m) Ub592 (s) arbclsmi1jöfrågor m.m. i tckni sk utbiIdning alternativa metoder i fråga om djurförsök i biologisk och medicinskutbildning m.m, adoptionskunskap i viss social utbiIdni ng ortopedisk medicin i sjukgymnast-och läkarutbildningen kunskap om demenssjukdomar i utbildning av sjukvårdspersonal kl i n i sk mykolog i i läkarutbiIdn i ngen hälsofostrani utbildning av personal för förskola, skola samt hälso- och sjukvård alkoholfrågor i lärar-, journalist-,socionomulbiIdning m.m. Ub803(m) yrk. 2 handikappkunskap i 1989/90'UbU2 Ub809 (m) yrk. 1 och 2 handikappkunskap i utbildningav studie-och yrkesrådgivnings-personal saml av vårdpersonal Ub823 (m) yrk. 1 kulturkunskap i lärarutbildningen Ub824 (mp) yrk. 9 praktik i lärarutbildningen. Utskottet har inledningsvis redovisat att innehållet iutbildning på allmänna utbildningslinjer regleras av utbildningsplaner ochkursplaner, vilka inte fastställs av riksdag och regering utan av högskolemyndigheter.Utskottet förutsätter självfallet att ansvariga högskolemyndigheter vid behovändrar sådana planer utan att påpekar att så bör ske, t.ex. när nyakunskaper och forskningsresultat föreligger, vilka har betydelse för utbildningenpå området, eller när nya lagar och bestämmelser inom ett område antagils,vilka påverkar exempelvis juridisk och social utbildning. Med hänvisning tilldel anförda föreslår utskottet att avslår samtliga här redovisademotionsyrkanden. Enligt 7 kap. 10 § högskoleförordningen skall studerandesöm godkänts i viss utbildning få utbildningsbevis över utbildningen. UHÄ kanenligt 7 kap. 15 § föreskriva att det till utbildningsbeviset skall knytas enexamensbenämning. Denna skall översättas till engelska språket enligt denärmare föreskrifter som meddelas av UHÄ. 1 motion 1988/S9:Ub687 (m) anförs att utbildning på denreligionsvetenskapliga linjen leder till ett utbildningsbevis, i vilketexamensbenämningen teologie kandidatexamen används. Denna examensbenämningskall enligt utbildningsbeviset översättas med Degree of Bachelor of Divinityavseende den allmänna grenen av linjen om 140 poäng och med Degree of ofDivinity avseende den särskilda grenen av linjen om 160 poäng på vilkenblivande präster studerar. Motionären anser att det för de båda grenarna pålinjen borde finnas skilda examensbenämningar även på svenska, nämligenteologie kandidatexamen, resp. teologie magisterexamen. Detta bör riksdagenbegära hos regeringen. Utskottet konstaterar att det ankommer på UHÄ att beslutaom examensbenämningar. UHÄ har låtit utarbeta en rapport. Nyexamensordning i högskolan (1989:3), i vilken bl.a. föreslåsinförande av en magisterexamen avseende studier om minst 160 poäng. Denna skallbygga på kandidatexamen och innefatta ytterligare fördjupningsstudier om 40poäng. Inom det teologiska området skall magisterexamen bygga på en teologiekandidatexamen, i vilken ingår nödvändig fördjupning inom "magisterkursens"område eller inom annat område som kan ge nödvändig kompetens för studierna.Rapporten är utsänd på remiss till . Mot bakgrund av detanförda avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub687. Enligt motion 1988/89:Ub502 (fp) bör hosregeringen begära att UHÄ får i uppdrag att utreda och komma med förslag omlivsmedelsutbildning i . Motionären redovisar att det i finnslivsmedelsutbildning endast på gymnasial nivå. I syfte att öka möjligheternatill livsmedelsförädling inom , att underlätta rekryteringen av läraretill den existerande gymnasiala livsmedelsutbildningen och att underlättaforskarrekrytering bör enligt motionärens mening yrkesteknisk utbildning förlivsmedelsindustrin samt livsmedelsforskning etableras i . Vid föregående redovisade utskottet, medanledning av ett motsvarande motionsyrkande, att samtliga yrkestekniska linjerutom linjen för byggnadsteknik numera sammanförts till en linje, nämligenlinjen för industriell teknik. Syftet med denna sammanslagning är att öka flexibilitetenoch decentralisera beslutsprocessen för den yrkestekniska utbildningen (UbU1987/88:22, rskr. 1987/88:207 och 1988/89:UbU5 s. 17). Det ankommer såledesinte längre på att fatta beslut om lokalisering av de olikainriktningarna inom den yrkestekniska utbildningen. Utskottet anser därför attriksdagen inte bör begära den i motionen föreslagna utredningen. Utskotteterinrar om att fattar beslut i fråga om inriktningenav forskningspolitiken. Nästa forskningsproposition kommer att föreläggasriksdagen . Utskottet föreslår med det anförda att avslårmotion 1988/89:Ub502. Två motioner väckta under allmänna motionstiden rörflygteknisk utbildning. I motion 1988/89:Ub613 (c, m. fp) redovisas att vissflygteknisk utbildning ges dels inom gymnasieskolan (på den tvåårigafordonstekniska linjens gren för flygmekaniker och på en ettårig påbyggnadskursi flygplansunderhåll, som bygger på fordonsteknisk linje), dels vid högskolani EskilstunaVästerås på en ettårig kurs, dvs. omfattande 40 poäng.Motionärerna anser att utvecklingen inom flygindustrin kräver en längreteknikerutbildning i högskolan. Därför bör hos regeringen begäraförslag om en 60 poängs utbildning förlagd till högskolan iEskilstunaVästerås. Även i motion 1988/89:Ub813 (s) yrkande 6 begärs attflygteknikerutbildningen vid högskolan i skall förlängas. beslöt vid föregående om en ny tvåårigingen jörsutbildning inom högskolan, som skall bygga på treårig teknisk linje inom gymnasieskolan och successivt införas åren 1989/901993/94. Den nya ingenjörslinjen skall förstärka och ersätta den utbildning som ges inom årskurs 4 på gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje (prop. 1988/89:90. 1988/89:UbU30, rskr. 1988/89:280). I detta samman hang förordades också införande av en ny teknikerutbildning som ett alternativ till ingenjörsutbildningen. Teknikerutbildningens organisa tion och inriktning avsågs utredas av UHÄ och (). 7 Utskottet förutsatte att resultaten av denna utredning skall föreligga i god tid före läsåret1993/94, då det prde året på gymnasieskolans 1989/90:UbU2 tekniska linje skallvara helt avvecklat. UHÄ och SÖ har sedermera fått regeringens uppdrag att tillden utreda behov och utformning m.m. av en sådanteknikerutbildning. Mot denna bakgrund bör utredningen om teknikerutbildningavvaktas, varför bör avslå motionerna 1988/89:Ub613 och1988/89:Ub813 yrkande 6. Utbildning i skol- och utbildningsadministration Riksdagenbör enligt två motioner göra uttalanden om utbildning och forskning i skol- ochutbildningsadminislration. Enligtmotion 1988/89:Ub638 (fp) yrkande 1 bör uttalandet gälla inrättande av enallmän linje i skol- och utbildningsadministration vid högskolan i redovisar all del redan finns en lokal utbildningslinje där iskol- och utbildningsadminislration om 60 poäng och att denna fatt ett stortantal sökande. Vidare redovisas att ett avtal ingåtts mellan högskolan iÖrebro, i och högskolan för lärarutbildning i Stockholmom inrättande av en skolle-darhögskola med skolledarutbildning,forskarutbildning och forskning. Motionärerna anför att en tjänst som professormed inriktning mot ämnet skol- och ulbildningsledning bör inrättas och placerasi . Denandra motionen om forskning och utbildning i skoladministra-tion, nämligen1988/89:Ub738 (s), avser verksamheten vid skoladministrativa institutet vidhögskolan i /. Enligt motionen bedrivs vid detta institut projektoch seminarieverksamhet inom ämnet skoladministration. Motionärerna förordarall medel ställs till förfogande för ett centrum förlagt till högskolan iFalun/för utbildning och forskning i skoladministration i . Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande. Ianslagsframställningen för /91 har högskolan i fört fram förslag om att inrätta en allmän ulbildninglinje om 60 poäng för pedagogik med särskild inriktning mot ledning av skol- och utbildningsorganisationer. UHÄ har i sin anslagsframställning anfört att förslaget bör analyseras ytterligare. Därvid behöver UHÄ samråda med SÖ och . Vidare kon staterar UHA att den nuvarande skolledarutbildningen i ännu inte utvärderats. Mot denna bakgrund är UHÄ inte berett alt tillstyrka inrättande av den föreslagna allmänna linjen /91. I avvaktan på resultaten av den utvärdering och analys som UHÄ anser behövas är inte heller utskottet berett att tillstyrka förslaget om en ny allmän utbildningslinje i skoladministration. I vad gäller frågor om medel till och tjänster för forskning vill utskottet erinra om att regeringen förelägger en forskningsproposition avseende den kommande treårsperioden. Nästa forskningsproposition kommer att behandlas av . Slutligen erin rar utskottet om att arbetet vid högskoleenheter skall bedrivas vid institutioner eller andra arbetsenheter, t.ex. centrumbildningar (26 § j, högskolelagen, 1977:218),och alt del är högskolestyrelsen som skall besluta om indelningen isådana enheter (15 kap. 2 § högskoleförord- l989/90:UbU2 ningen, 1977:263). Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1988/89:Ub638 yrkande 1 och 1988/89:Ub738. Imotion 1988/89;Ub525 (c) yrkas alt etikregler skall införas i vad gällerforskning och statistik grundad på administrativa data i syfte att bättregarantera den personliga integriteten. Sådana frågor bör prövas ietikkommittéer där lekmän far ell ökat inflytande. Begreppetforskningsetik bör enligt motion 1988/89:Ub578 (mp) vidgas till alt avseforskarens lojalitet mot samhället och mot framtida generationer. Därför börforskningens effekter på samhället analyseras och etiska nämnder inrättas vidhögskolorna. Sådana nämnder bör ha till uppgift att bedöma om viss forskning ären risk för samhället och om den kan ställa forskare inför etiska problem.Nämnderna skall vidare ge råd till forskare när de fåll etiska problem i sinverksamhet. De skall också bedöma om enskild persons integritet hotas av vissforskning och bedöma om djurförsök skall betecknas som plågsamma. I motionenanges hur de föreslagna nämnderna skall vara sammansatta, bl.a. bör antaletforskare och akademiska lärare inte vara större än övriga ledamöter och ingetkön ha av antalet ledamöter. Även i motion 1988/89:Ub824 (mp)yrkande 22 begärs etiska nämnder vid högskolorna. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Påregeringens uppdrag görs en särskild utredning beträffande forsk-ningseliskafrågor. Den skall avse rättsliga och andra förutsättningar för forskning sombygger på uppgifter om enskilda individer. Utredaren skall redovisa hur demedicinska granskningskommittéerna fungerar och även belysa andragranskningsprocedurer. Därvid skall han göra en analys av den lagstiftning somgäller och överväga om den bör anpassas så all större hänsyn tas tillforskningens speciella villkor och behov. I direktiven för utredningen betonasatt ingen forskare under åberopande av forskningens frihet bör kunna företa sigsådant som strider mot det allmänna rättsmedvetandet i vad avser intrång i denpersonliga integriteten. Den samhälleliga regleringen bör vara så utformad attden inte motverkar utan medverkar till ell ökat ansvarslagande bland forskarnasjälva. Utskottet har inhämtat alt resultaten av utredningsarbetet kommer allredovisas i ett betänkande . Avsikten är attutredningsförslagen efter remiss skall kunna ligga till grund för förslag i denkommande forskningspropositionen . Motionärernas önskemål är så tillvida tillgodosedda som att frågan är under utredning och koriiniér att bliaktualiserad i under innevarande . Utskottet avstyrker härmedmotion 1988/89: Lrb525. Etiskaregler för forskning som grundas på administrativa uppgifter om individer ar således undär utredning inför forskningspropositionen . Inom del medicinska området finns redan etiska nämnder. I den nya djurskyddslag(1988:534) som antog vid 1987/88(prop. 1987/88:99, JoU 1987/88:22, rskr. 1987/88:327) regleras 1989/90:UbU2 frågor omdjurförsök samt frågor om användning av genteknik på djur. Vid föregåenderiksmöte intogs dessutom bestämmelser om användningen av genteknik på växter iväxtskyddslagen (prop. 1988/89:140, 19SS/89:JoU21, rskr. 1988/89:322). I dettasammanhang anmälde chefen för sin avsikt att tillkallaen utredare med uppgift att göra en översyn av forskning och användning avgenteknik på djur och växter mot bakgrund av behovet av en god framförhållninginom området. Utredningen skall redovisas , och förslag avsesföreläggas . 1 ett antal motioner väckta togs upp frågor om effekter av och regler för användning avbioteknik. Motionerna hänvisades till jordbruksutskottet som beslutat attremittera dem till ett antal instanser för yttrande, däribland UHÄ, Sverigeslantbruksuniversitet och vissa forskningsråd. avser attbehandla motionerna under /90. Utskottet kan konstatera att det inom flera områden redannu finns regler och organisation för etiska bedömningar av det slag som berörsi motionerna. Vidare utreds och övervägs frågor om etikregler.Med hänvisning till det arbete som pågår på detta område föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub578 och 19S8/89:Ub824 yrkande 22. 1. beträffande utbildningsplaner för vbsaallmänna utbildnings linjer attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub262 yrkande 2, 1988/89:Ub26S,19S8/89:Ub515, I988/89:Ub530, 1988/89:Ub549, 19SS/89:UbSS3, 19S8/89:Ub554,1988/89:UbS71 yrkande I, 1988/89:Ub580, 19S8/89:Ub592, 19S8/89:Ub627,l988/89:Ub640, 19S8/89:Ub711, 1988/89: Ub770, 1988/S9:Ub803 yrkande 2,1988/89:Ub809 yrkandena 1 och 2, l988/S9:Ub812 delvis, 198S/89:Ub823 yrkande 1,1988/89:UbS24 yrkandena 9 och 23, 19S8/S9:UbS37 yrkande 1 och l9S8/89:JoS32yrkandena 5 och 6, 2. beträffande examensbenämning iutbildningsbevb för reli- gionsvelenskapliga linjen attriksdagen avslår motion 1988/89:Ub687, 3. beträffandelivsmedebutbildning m.m. att avslår motion 1988/S9:Ub502, 4. beträffandeflygteknbk utbildning attriksdagen avslår motionerna 1988/S9:Ub613 och 1988/89:Ub813 yrkande 6, 5. beträffande utbildning i skol- ochutbildningsadminbtraiion m.m. attriksdagen avslår motionerna 1988/89:Ub638 yrkande 1 och 198S/89:Ub73S. 6.beträffande etbka regler och etbka nämnder för forskning 1989/90:UbU2m.m. att avslårmotionerna 1988/89:Ub525, 1988/89:Ub578 och 1988/S9:Ub824 yrkande 22. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars Guslafeson (s), (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), MargaretaHemmingsson (s), (), (m), (),(), (vpk), (s), JanBjörkman (s), (), () och (). Etiska regler och etiska nämnder för forskning m.m. (mom.6) ClaesRoxbergh (mp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Påregeringens" och på s. 10 slutar med "yrkande 22" bort haföljande lydelse: Utskottetkan konstatera att de existerande etiska nämnderna och de utredningar om etikfrågorsom pågår endast avser delfrågor. Det behövs enligt utskottetsmening en mera övergripande lösning på sådana frågor som gäller forskarenslojalitet mot samhället och mot framtida generationer. Därför bör begreppetforskningsetik vidgas. Vidare är det nödvändigt att forskningens effekter påsamhället analyseras på ett annat sätt än vad som sker . De forskare som isin verksamhet får etiska problem måste dessutom ha en instans alt vända sigtill. Därför bör enligt utskottets mening sådana etiska nämnder inrättas, somföreslås i motionerna 1988/89:Ub578 och 19S8/S9:Ub824 yrkande 22.