bet · GD01UbU1 · 1989-12-31 00:00:00 — Enligtutskottels mening bör HrV/aids-frågorna kunna behandlas såväl inom ramen försex- och samlevnadsundervisningen på (timme till förfogande) som ivissa ämnen i gymnasieskolan. Det är viktigt alt denna undervisning följer enplan så att undervisningen kan nå alla elever i gymnasieskolan. Med hänsyn tillredovisade informations- och utbildningsinsatser och vad som i övrigt ariförtsanser utskottet det inte påkallat att nu gör något uttalande medanledning av motion l9S8/89:Ub211, varför den avstyrks. För och gymnasieskolan gemensamma frågor I motion 1988/S9:Ub283 (fp) aktualiseras vissa frågor iämnet idrott i och gymnasieskolan. Enligt motionären bör inslagetav gymnastik inom ämnet idrott ges större utrymme i kursplanerna. Vidare börämnet idrott "lyftas fram som ett värdefullare ämne än som görs ". Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Ämnet idrott förekommer på samtliga stadier i grundskolanoch på samtliga linjer i gymnasieskolan. Enligt kursplanen för idrott i läro plan för (Lgr 80) är gymnastik ett av tio huvudmoment i ämnet. Det skall förekomma på samtliga stadier. Enligt kursplanen (Lgr 80, s. 90) skall eleverna pröva många olika former av idrott. "I högre årskurser bör de ges möjlighet att utveckla sin fårdig- het i de aktiviteter som speciellt intresserar dem samt stimuleras att planera sin egen fysiska träning." I gymnasieskolan tillämpas en ny kursplan för idrott från /90 (Läroplaner 1987:75 och 76). Ämnets huvudmoment är följande: träningslära, ergonomi och hälsa, idrottsaktiviteter, rörelse, rytm och dans samt friluftsliv. Av målbe skrivningen framgår (Läroplaner 1987:76, s. 8) "att idrotten i skolan främst har ett hälsoinriktal syfte. Eleverna behöver därför i skolans idrottsundervisning få en bas av kunskaper och färdigheter i sådan hälsobefrämjande fysisk aktivitet som passar alla elever för att var och en därefter skall kunna ägna sig ål valfri idrott som rekreation, motion eller tävling. För att eleverna skall få intresse för regelbunden fysisk träning och på egen hand kunna planera och ta ansvar för sin träning är det lämpligt att de efterhand individuellt får . väljanågra aktiviteter inom ramen för lokall planerat valalternativ." Inom ramenför den nationella utvärderingen av skolan har SÖ och 1989/90:UbUl granskat ämnet idrott under /88. I SÖ:s rapport avgranskningen (Granskningen av skola och vuxenutbildning /88, R 89:1) drarSÖ inga generella slutsatser om gymnastikinslaget i ämnet idrott igrundskolan. En fortsatt granskning av ämnet har skett under /89.Utskottet utgår från att såväl de klasslärarare som ansvarar för ämnet idrott igrundskolan som lärarna i idrott följer intentionerna i kursplanerna i vadgäller inslaget av gymnastik inom ämnet idrott. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub283. I motion 19S8/89:Ub309 (mp) yrkande 7 föreslås attkulturkunskap bör införas som en viktig del av undervisningen i skolan. Enligtmotionärerna behöver svenskarna få bättre kunskaper om sin egen kultur för attkunna förstå och uppskatta andra kulturer. På så sätt kan "kulturkollisioner"undvikas i samband med invandringen till vårt land. Utskottet anser att nyssnämnda utvecklingsarbete avseendekultur i skolan (s. 9) är av stor betydelse även i detta sammanhang. Somredovisats har under föregående fåttat beslut om detfortsatta arbetet med kultur i skolan. I gymnasieskolan har försöksverksamhet med ämnetkulturkunskap pågått vid tio gymnasieskolor i landet. SÖ hargjort en utvärdering av av försöket. SÖ konstaterar attstor vikt har lagts vid huvudmomentet Kulturmöten och kullurkonflikter,särskilt vid skolor i områden med många invandrarelever. Utskottet vill ävenerinra om vad som anförs i årets budgetproposition om en internationaliseringav ungdomsskolan (prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 3538). har godkäntregeringens konkreta förslag i denna fråga (bet. 1988/89:UbUll, rskr. Med det anförda anser utskottet att syftet med motion1988/89:Ub309 yrkande 7 är tillgodosett, varför den avstyrks. Frågan om bestraffningar i skolan tas upp i motion1988/89:Ub332 (vpk) yrkande 7. Motionärerna anser att alla typer avbestraffningar för elever såsom hemanmärkning, kvarsiltning m.m. måste tasbort. Enligt motionärerna måste dock ordningsregler finnas. Dessa regler skallarbetas fram gemensamt av alla i skolan. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandel anföra följande. Utskottet har tidigare i sill belänkande UbU 1986/87:12(s. 10 f.) redovisat vilka rättsregler som gäller i skolan. Utskottet vill pånytt erinra om att skolan har ett tillsynsansvar för eleverna under skoldagen.Bestämmelser om åtgärder för elevers tillrättaförande finns igrundskoleförordningen (6 kap. 2425 §§) och gymnasieförordningen (9 kap. 86-90§§). har vid föregående i samband medbehandling en av propositionen om skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. 95) beslutat om ett antal åtgärder för ökat inflytande och medansvar i skolan för elever och föräldrar. Utskottet anförde bl.a. följande (bet. UbU7 s, 30 f): "Skolans uppgift är viktig 12 när detgäller att aktivt påverka eleverna till att omfetla en samhälls- syn, som bygger på demokratiska värderingar samt medborgerliga 1989/90:UbU 1 Skolan skall även förbereda dem för ett yrkesliv, därmedbestämmande och medansvar skall prägla verksamheten. Även föräldrar ochvårdnadshavare bör få insyn i ungdomsskolans verksamhet." Utskottetanser liksom tidigare att denna grundsyn skall prägla skolans hela verksamhet,även frågan om fastläggande av principer för ordningsregler i ,gymnasieskolan och inom vuxenutbildning (jfr prop. 1988/89:4 s.3645). Med hänvisning härtill föreslår utskottet att avslår motion198S/89:Ub332 yrkande 7. Imotion 1988/89:Ub817 (fp) yrkande 9 förordas ett samarbete mellanlärarhögskolor och frbtående skolor . Riksdagenavslog ett likalydande yrkande vid /88 (bet. UbU 1987/88:14) medhänvisning till att inget hindrar all kontakt tas direkt mellan högskoleenhetermed lärarutbildning och frislående skolor när det gäller studiebesök m.m.Enligt vad utskottet nu erfarit förekommer ett samarbete mellan högskoleenhetermed lärarutbildning och frislående skolor inom den nyagrundskollärarutbildningen. Genom studiebesök m.m. får de studerande stiftabekantskap med den pedagogik som tillämpas vid t.ex. Waldorfekolor. Motdenna bakgrund finner utskottet att motionärernas yrkande är tillgodosett,varför motion 19S8/S9:Ub817 yrkande 9 avstyrks. Imotion 19S8/89:Ub817 (fp) yrkande 31 begärs alt statsbidrag till tjänster somhuvudlärare och institutionsföreståndare återinförs i . Utskottet vill medanledning av motionsyrkandet anföra följande. Riksdagenavslog vid /88 (bet. UbU 1987/88:3) ett liknande yrkande.Utskottet framhöll bl.a. att del nya systemet med lärare som harspecialfunktioner, som tillämpats /83, innebär vissa fördelargenom att tillgängliga resurser kan utnyttjas på ett mera flexibelt sätt antidigare. kan därmed anpassas till lokalaförutsättningar och behov. Utskottethar inte funnit att något nytt har framkommit i ärendet som bör föranledariksdagen att ändra sitt tidigare ställningstagande. vill utskottethänvisa till budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 97 f.)där föredragande statsrådet understryker vikten av att det finns väl fungerandeämnesinslitutioner i skolan. Med det anförda avstyrker utskottet motion1988/89:Ub817 yrkande 31. Imotion 1988/89:Ub299 (vpk) yrkande 4 aktualiseras behovet av kurativa insatserför lärare. Motionärerna föreslår att kuratorer anställs på skolorna meduppgift att ge lärarna handledning och rådgivning när det gäller att lösaproblem i undervisningssituationer som i första hand inte är av pedagogisk art. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandel anföra följande. . , I årets kompletteringsproposition (prop. 1988/89:150, bil.7) anförde 1989/90:UbUl föredragande statsrådet beträffande utvecklingen avungdomsskolan all det är nödvändigt med en ytterligare decentralisering avansvar och beslutanderätt från central till lokal nivå. Genom beslut(prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. 95) om skolans utveckling och styrning har grundenlagts för en sådan utveckling. Föredragande statsrådet anförde vidare att enbred analys av innebörden och konsekvenserna av en kommunalisering av bl.a.lärartjänster borde göras. Ett kommunalt huvudmannaskap innebär enligtföredragande statsrådet att kommunerna får ansvaret för frågor om löne- ochanställningsvillkor samt personalpolitik i övrigt. Enligt vad utskottetinhämtat pågår inom ett analysarbete om konsekvenserna av ettkommunalt huvudmannaskap för lärartjänster. Mot denna bakgrund finnerutskottet det inte påkallat att nu gör något särskilt uttalande medanledning av motion 19S8/89:Ub299 yrkande 4, varför det avstyrks. I motion 19S8/89:Ub817 (fp) yrkande 34 föreslås attregeringen får i uppdrag att genomföra vissa aktiviteter med anledningav ISO-årsminnet av beslut om allmän folkskola. Utskottet har inhämtat att SÖ planerar ettfirande av folkskolans 150-årsjubileum. SÖ har bl.a. tagit kontakt med våragrannländer och som planerat och genomfört riksomfattandejubileumsaktiviteter av liknande slag inom skolväsendet. Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning attföreslå vidta någon särskild åtgärd i denna fråga, varför motion1988/89: UbS 17 yrkande 34 avstyrks. Slutligen tar utskottet upp ett antal frågor påutbildningsområdet vilka varit föremål för riksdagsbehandling under föregåenderiksmöte. Motionsyrkandena redovisas i nedanstående tablå, där det även framgåri vilket betänkande ifrågavarande ärende tidigare behandlats av utskottet. Änmesområde/nnot ion Tidigareutskottsbehandling 1988/89: Ämnesområde/mot ion 1988/89:Ub203 (m) yrk. I988/89:Ub286 (fp) 1988/89:Ub311 (s) 1988/89:Ub325 (m) yrk. Maskinskr ivning 1988/89:Ub202 (fp) 1988/89:Ub222 (s) Svenska i 1988/89:Ub806 (m) yrk. Hemspråksundervisning 1988/89:Ub309 (mp) yrk. Bidrag tili hemspråksundervisning 1988/89:Ub804 (fp) yrk. TrafikantutbiIdning 1988/89:Ub230 (fp) yrk. 1 - 21988/89:Ub246 (s) Undervisning om kooperat ion 1988/89:Ub223 (s) Individuali ser ing av undervisningen. Individuella va laI temat i v på högstadium 1987/88:Ub246 (fp) yrk. 1988/89:Ub806(m) yrk. 1988/89:Ub817(fp) yrk. Ajipassad studiegång /89:Ub252 (s) 1988/89:Ub332 (vpk) yrk. 1988/89:Ub806(m) yrk. 1988/89:Ub332(vpk) yrk. 1988/89:Ub332(vpk) Hemuppgi fter 1988/89:Ub332 (vpk) yrk. Djurförsök i undervisningen 1988/89;Ub306(fp) 1988/89:UblJ2 s. 6 ff. 1988/89:UblJ2 s. 6 ff. 1988/89;UbU2 s. 6 ff.1988/89:UbU2 s. 6 ff. 1988/89:UbU2 s. 13 f. 1988/89:UbU s. 13 f. 1988/89:UbU2 s. 12 f. 1988/89:UbU2 s. 10 ff. 1988/89:UbU4 s. 9 1988/89:UbU2 s. 14 1988/89:UbU2 s. 14 1988/89:UbU2 s. 14 f. 1988/89:UbU7 s. 13 - 16, 37 f. 1988/89:UbU7 s. 13 - 16, 37f. 1988/89:UbU7 s. 13 - 16, 37 f. l988/89:UbU4 s. 12 1988/89:UbU4 s. 12 1988/89:UbU4 s. 12 1988/89:UbU7 s. 50 ff. 1988/89:UbU7 s. 14 f. 1988/89:UbU2 i. 1988/89:UbU4 s. 11 1989/90:UbU 1 Ämnesområde/motion utskottsbehandling /90'IJblJ 1 Timme till för i 1988/89:Ub319 fogande (m) 1988/89;UbU2 1988/89:Ub207 yrk. 1 - 2 1988/89:Ub259 1988/89:Ub288 yrk. 1 - 3 1988/89:Ub817 yrk. (fp) (c) 1988/89:UbU4 1988/89:UbU4 4 ff., 4 ff., 1988/89: 1988/89: . , 1988/89 :UbU7 s. ;UbU7 s. :UbU7 s. :UbU7 s. Skolmålt ider 1988/89:Ub213 yrk. 1988/89:Ub219 yrk. (vpk) (c) 1988/89:UbU4 1988/89:UbU4 Ti 1Isät tning av lärarljänst 1988/89:Ub237 (fp) UtbiIdning för förtroendevalda 1988/89:Ub332 (vpk) yrk. Utskottet anser att de skäl som utskottet under riksmötet1988/89 anfört för sina ställningstaganden när det gäller liknande yrkanden somde här redovisade är bärande. Ett stort antal frågor i motionernaberör ämnesområden som omfattas av den nationella utvärdering som SÖ ochlänsskolnämnderna genomför. SÖ har redovisat det första årets granskning tillregeringen (R 89:1 Granskning av skola och vuxenutbildning /88). Inomflertalet områden har granskningen fortsatt under /89. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår samtliga i tablån upptagna motioner, nämligen motionernal987/S8:Ub246 yrkande 13, 1988/89: Ub202, 1988/89:Ub203, 1988/89:Ub207,198S/89:Ub20S, 19S8/89:Ub213 yrkande 4, 19SS/89:Ub219, 198S/S9:Ub222,1988/89:Ub223, 1988/89:Ub225, l988/89:Ub227, 1988/89:Ub228, l988/89:Ub230,l988/89:Ub237, 1988/89:Ub246, 198S/S9:Ub252, 1988/89:Ub259, 19SS/89:Ub262 yrkande1, 198S/S9:Ub275 yrkandena 1 och 2, 198S/89:Ub286, 1988/S9:Ub288, 198S/89:Ub290yrkande 1, 1988/89:Ub30S, 1988/89:Ub306, 1988/89:Ub309 yrkandena 1-6,1988/89:Ub311, 1988/89:Ub319, 19SS/89:Ub325, 1988/S9:Ub332 yrkandena I, 2, 6, 8och 11, 1988/S9:Ub804 yrkande 5, 1988/89:Ub806 yrkandena 5, 10 och 14,1988/89:Ub817 yrkandena 12 och 20 samt 1988/89:UbS28. Hemställan i989/90:UbUi 1. beträffandespråkundervbningen i att avslårmotionerna 1988/89:Ub224 yrkande 3, 198S/89:Ub271 delvis, 1988/89:Ub332 yrkande10 och 1988/89:Ub801 yrkande 7 delvis, I (m. fp. 2. beträflande obligatorbkdansundervbning i att avslår motion 1988/89:Ub273, 3. beträffande utbildning ielementär naturkunskap att avslår motion 19SS/S9:Ub336, 4. beträffande undervbning iäldrekunskap i att avslår motion 1988/89:Ub205, 5. beträffandeturbmutbildning i gymnasieskolan alt avslårmotion 1988/89:Ub835 yrkandena 1 2, 6 delvis, 6. beträffande körkortsutbildningi gymnasieskolan att avslår motion l988/89:Ub33S, 7. beträffande sex-och samlevnadsundervbning i gymnasieskolan att avslårmotion 1988/89:Ub211, 8. beträffande inslaget avgymnastik inom ämnet idrott att avslår motion 198S/89:Ub283, att avslårmotion 1988/89:Ub309 yrkande 7, 10. beträffandebestraffningar i skolan alt avslårmotion l988/89:Ub332 yrkande 7, 11. beträffande samarbete mellan lärarhögskolor och frbtående skolor att avslårmotion 1988/89:UbS17 yrkande 9, 12. beträffande tjänster som huvudlärare och institutionsföre ståndare att avslårmotion 1988/89:UbS17 yrkande 31, 2(m, fp. 13. beträffandekurativa insatser för lärare att avslårmotion I988/89:Ub299 yrkande 4, 3(vpk) 14. beträffandeISO-årsminnet av beslut om allmän folkskola att avslår motion 198S/89:Ub817 yrkande 34, 4{fp) 15. beträffande vbsafrågor på utbildningsområdet /90:UbUl att avslårmotionerna 1987/88:Ub246 yrkande 13, 1988/S9:Ub202, 1988/89:Ub203,1988/89:Ub207, 1988/89:Ub208, 1988/89:Ub213 yrkande 4, 1988/89:Ub219,1988/S9:Ub222, 19S8/89:Ub223, 19S8/89:Ub225,. 1988/89:Ub227, 1988/89:Ub228,1988/89:Ub230, 1988/89:Ub237, 1988/89:Ub246, 1988/89:Ub252, 1988/89:Ub2S9,1988/89:Ub262 yrkande 1, 1988/89:Ub27S yrkandena 1 och 2, 1988/89:Ub286,1988/89:Ub288, 1988/S9:Ub290 yrkande I, 1988/89:Ub305, 1988/89:Ub306,1988/89:Ub309 yrkandena 1-6, 1988/89:Ub311, 1988/89:Ub319, 1988/89:Ub32S,1988/89:Ub332 yrkandena 1, 2, 6, 8 och 11, 1988/89:Ub804 yrkande 5,198S/S9:Ub806 yrkandena 5, 10 och 14, 198S/89:Ub817 yrkandena 12 och 20 samt1988/89:Ub828. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:Lars Guslafeson (s), (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), MargaretaHemmingsson (s), (), (m), (),(), (s), (), (), Margjlta (), (vpk) och (). Språkundervisningen i (mom. 1) (), (), (m), (fjj), (), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "yrkande 7 delvis" bort ha följandelydelse: finns inte möjligheten att som tillval läsa två främmande språk påhögstadiet. Utskottet anser att behovet av bättre språkkunskaper är såangeläget, att alla elever i bör ges möjligheter att förutomengelska studera två främmande språk på högstadiet. Regeringen bör uppdra åtSÖ att ta initiativ till en försöksverksamhet med utökat språktillval pågrundskolans högstadium. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att moment 1 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1989/90:UbU 1 1.beträffande språkundervbningen i att med bifall tillmotion 1988/89:Ub271 delvis och med anledning av motionerna 1988/89:Ub224 yrkande 3, 1988/89:Ub332 yrkande 10 och 19SS/89:Ub801 yrkande7 delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2.Tjänster som huvudlärare och institutionsföreståndare(mom. 12) Ann-CathrineHaglund (m), (m), (fj)), (),() och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "yrkande 31" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att den tidigare tillämpade organisationen medtjänster för huvudlärare och institutionsföreståndare för olika ämnen ochämnesgrupper bör återinföras i . Enligt utskottets uppfattning ärdel därmed möjligt att stärka den ämnesmässiga kompetensen i skolan. Utskottetär vidare av den uppfattningen att skötsel och underhåll av ämnesinslitutionergaranteras genom tjänster för institutionsföreståndare. Till tjänster somhuvudlärare och institutionsföreståndare bör statsbidrag utgå. Detta bör riksdagenmed bifall till motion l988/89:Ub817 yrkande 31 som sin mening ge regeringentill känna. debatt moment 12 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 12. beträffande tjänster som huvudlärare och institutionsföre ståndare att med bifalltill motion 1988/89:UbS17 yrkande 31 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Kurativa insatser för lärare (mom. 13) (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Utskottetvill" och på s. 14 slutar med "det avstyrks" bort ha följandelydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att lärarna bör få adekvat rådgivning ochhandledning i frågor av psykosocial natur. Varken lärarna själva ellerskolledarna har tillräckliga kunskaper om hur svårigheter av delta slagkan hanteras. Enligt utskottets uppfattning kan del vara lämpligt att enkurator anställs på skolorna med uppgift att bistå lärarna. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. debatt moment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 13. beträffandekurativa insatser för lärare att med bifalltill motion 1988/89:Ub299 yrkande 4 19 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 4.150-årsminnet av beslut om allmän folkskola i989/90:UbUi (mom. 14) Carl-JohanWilson och (båda fp) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Motdenna" och slutar med "yrkande 34 avstyrks" bort ha följandelydelse: Utskottet anser att folkskolereformen har haft så avgörande betydelseför utvecklingen av demokrati all jubileet bör uppmärksammas ävenutanför skolans område. Detta bör med bifall till motion19S8/S9:Ub817 yrkande 34 som sin mening ge regeringen till känna. deb att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 14. beträffande 1 SO-årsminnet av beslut om allmän folkskolaatt med bifall till motion 1988/89:Ub817 yrkande 34 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Hemkunskap m.m. (mom. 15) och (båda c) anför: Riksdagenhar under de två senaste riksmötena behandlat vissa frågor inom ämnethemkunskap i . Vi hänvisar till tidigare anmäld uppfattning i dessafrågor, vilken framgår av reservation 1 till utbildningsutskottets betänkandeUbU 1987/88:7. Svenska i (mom. 15) !irineHaglund, och (alla m) anför: Riksdagenbehandlade under föregående vissa frågor beträffande ämnet svenska igrundskolan (bet. 19S8/89:UbU2). Vi förutsätter att den nya kursplanen isvenska leder till en förstärkning av undervisningen i ämnet svenska ienlighet med vad som anförs i vår motion 1988/89:Ub806 yrkande 5. Hemspråksundervisning (mom. 15) ClaesRoxbergh (mp) anför: Riksdagenbehandlade under föregående vissa frågor om hemspråksundervisningen iskolan. Jag hänvisar därför till vad som anförts i motion1988/89:Ub309 yrkandena 16. Bidragtill hemspråksundervisning (mom. 15) l989/90:UbUi , och (alla m)anför: Vi hänvisar till vår tidigare anmäldauppfattning att hemspråksundervisningen bör koncentreras till förskole-, låg-och mellanstadietid och att hemspråksundervisning endast i mindre omfattningskall behövas på högstadiet. Vi anser att de riktlinjer vi förordat i våramotioner bör kunna utgöra grund för en ytterligare prövning avhemspråksundervisningens organisation och omfattning. Bidrag till hemspråksundervisning (mom. 15) och (båda fjj) anför: behandlade under föregående frågan omett nytt bidragssystem för hemspråksundervisning i skolan. Vi hänvisar tilltidigare anmäld uppfattning i denna fråga, vilken framgår av reservation 4till utbildningsutskottets belänkande 1988/S9:UbU4. Individualisering av undervisningen. Individuella valalternativ på högstadium (mom. 15) /\jin-Cathrine (), (m), Carl-JohanWilson (fp), () och () anför: behandlade under föregående frågan omskolans utveckling och styrning. I samband med den behandlingen aktualiseradesfrågor om individualisering av undervisningen och individuella valalternativ pågrundskolans högstadium. När det gäller de i detta betänkande behandlademotionerna 19S7/SS:Ub246 yrkande 13, 19S8/89:Ub806 yrkande 10 och 1988/89:UbS17yrkande 12 hänvisar vi till tidigare anmälda uppfattningar, vilka framgår avreservationerna I och 22 till utbildningsutskottets betänkande 1988/89:UbU7. Anpassad studiegång (mom. 15) , och (alla m)anför: behandlade under föregående frågan omanpassad studiegång. Vi hänvisar till tidigare anmäld uppfattning i dennafråga, vilken framgår av reservation 5 till utbildningsutskottets betänkande198S/89:UbU4. Anpassad studiegång (mom. 15) (vpk) anför: När det gäller frågan om anpassad studiegång i grundskolanhänvisar jag till tidigare redovisad uppfattning, vilken framgår av reservation5 till utbildningsutskottets betänkande 1987/88:3. Läromedel(mom. 15) i989/90:UbUl (vpk) anför: Vpkstår fast vid beslut om gåvoläromedel. Enligt min meningär del viktigt att det i varje ämne finns basläromedel, som inte är styrda avprivata intressen. Basläromedlen skall ta upp de grundläggande momenten enligtkursplanerna. Utbildning för förtroendevalda (mom. 15) (vpk) anför: Riksdagenbehandlade under föregående frågan om program för utbildningsinsatserriktade till förtroendevalda inom en kommun. Jag hänvisar till tidigare anmälduppfattning i denna fråga, vilken framgår av reservation 2 tillutbildningsutskottets betänkande 1988/89:UbU7.