bet · GD01UbU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkan(de 1989/90:UbU3 Vissa skolfrågor m.in. 1988/89:Ub214 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att barn i fr.o.m. /93 skall börja skolan det årde fyller sex, 2. att riksdagenbeslutar att möjlighet skall finnas för elever och föräldrar att senareläggaskolstarten , 3. att riksdagenbeslutar att ett elevbaserat statsbidragssystem för skolan skall införasfr.o.m. i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ny läroplan, timplan och kursplan förgrundskolan i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att riksdagenbeslutar att fortbildning för i första hand lågstadiets lärare skallorganiseras i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att riksdagenbeslutar att möjligheter till vidareutbildning skapas för förskollärare ochbarnskötare i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att beslutar att försöksverksamhet medtidigarelagd skolstart får påbörjas fr.o.m. /91, 8. att beslutar att möjligheter tillkompletteringsutbildning efter genomgången grundskola skall erbjudas senast från den tidpunkt då de första eleverna lämnar den reformerade . 19SS/S9:Ub236 av och (båda m) vari yrkas att begär att regeringen utfardar direktivbeträffande ämnet svenska som andraspråk i enlighet med SÖ:s förslag. 198S/89:Ub266 av m.fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga 5. att beslutar att ämnet svenska som andraspråkinförs som eget ämne i gymnasieskolan och komvux och att ämnet ger allmänbehörighet för högskolestudier på samma sätt som ämnet svenska. 1988/89:Ub276 av m.fl. (c) vari såvitt nuär i fråga 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlåning av kvalitetsvideofilm. 1 1989/90. 1989/90 UbU3 21. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i l989/90:UbU3 motionen anförts om svenska som andraspråk. 1988/89:Ub277 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsvenska som andraspråk i gymnasieskolan. 1988/89:Ub289 av m.fl. (m) vari -såvitt nu är i fråga yrkas 4. att beslutar att betyg skall avges i ämnetsvenska som andraspråk. 198S/S9:Ub297 av och (bådac) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beslut om sänkt skolpliktsålder. 1988/89:Ub307 av och (bådafp) vari yrkas att hos regeringen anhåller om förslag på hur statenkan stödja att i kan utvecklas till ett nationelltkunskaps- och resurscentrum för undervisning av svårt rörelsehindrade elever igrundskolan. 198S/89:Ub315 av och (bådafp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligaanslag för att garantera en kontinuerlig grundorganisation för kunskapscentraför rörelsehindrade barn och ungdomar, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flera centraför rörelsehindrade barn och ungdomar. 198S/89:Ub316 av m.fl. (fp. s, m, c, vpk,mp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär upprättandet av ett åtgärdsprogram för elever med svåraläs- och skrivsvårigheter med bl.a. de inslag som tagits upp i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär ett förslag om hur elever med svåra läs- ochskrivsvårigheter kostnadsfritt skall få tillgång till läromedel inlästa påband, 1988/89:Ub323 av m.fl. (m. s, c, fp, mp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genomförande av samordnat skolprojekt mellan specialskolanVänerskolan och i . 1988/89:Ub324 av m.fl. (m. fp, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vissa timplaneförslag inför nästa översyn av läroplan för . 1988/S9:Ub804 av m.fl. (fp) vari såvitt nu är i 6. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i 1989/9Ö:UbU3 motionen anförs angående svenskasom andraspråk. Motiveringen återfinns i motion 1988/89:SfS02. l9S8/89:Ub817 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolplikt , 38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska som andraspråk. l988/89:Ub824 av m.fl. (mp) vari såvittnu är i fråga yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolstart och att intagning skerhöst och vår, (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om val av B-språk. 1988/89:FÖ512 av och Sven-OlofPetersson (båda c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omundervisning i självskydd, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omundervisning i strålningsmätning. Utskottet Skolstarten, m.m. I motion 19S8/S9:Ub214 (m) konstateras beträffande barnsskobtart att och övriga nordiska länder har en internationellt sett sensådan. Motionärerna föreslår att barn i fr.o.m. /93 skallbörja skolan det år de fyller (yrkande 1). Enligt motionärerna leder entidigare skolstart till en bättre utveckling för barnen när det gällerkunskaper, personlighet och social mognad. Barns mognad är dock inte knutentill en viss ålder. En tidigarelagd skolstart bör därför förenas med rätten förföräldrar/vårdnadshavare att uppskjuta skolstarten för sitt barn, om dettapassar barnet bättre (yrkande 2). Motionärerna anser vidare att lågstadiet börvara årskurslöst och organiseras flexibelt så att eleverna får utvecklas i sinegen takt och får tillräckligt med tid att befåsta kunskaper och fårdigheter.En tidigarelagd skolstart bör enligt motionärerna inte innebära en generellförlängning av den sammanlagda skoltiden om nio grundskoleår. I motion1988/S9:UbS17 (fp) yrkande 1 föreslås däremot en förlängning av tiden igrundskolan från nio till genom införande av skolstart vid ålder.Detta ger bl.a. mer tid för inlärning av baskunskaper i , ochförutsättningar skapas för en mjukare övergång från förskola till skola. Enligtmotion 1988/89:Ub297 (c) är det nu hög 1' 1989/90. tid attriksdagen fattar ett principbeslut om en tidigarelagd skolstart. Skolan börta till vara den tid i barnens utveckling då de är särskilt receptiva ochmotiverade. Slutligen föreslås i motion 1988/89:Ub824 (mp) yrkande 5 att barnenliksom skall börja skolan det år de fyller men att intagningen börske både . Föräldrar/vård nadshavare bör i samråd med lärarnabesluta när det är lämpligt för barnet att börja skolan. Enligt motionärernabör skolan organiseras i årskurslösa stadier med olika former av åldersblandadundervisning. Utskottet vill hänvisa till beslut vidföregående (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. 95) när det gällerfrågan om skolstart . Utskottet anförde i sitt betänkandebl.a. att det är angeläget att minska och utjämna sådana skillnader som kanskapa svårigheter vid övergången från förskola till grundskola. Utskottetframhöll att det är naturligt att sträva efter en ökad flexibilitet iverksamheterna vilket kan underlätta strävan att anpassa verksamheten tillvarje enskilt barns förutsättningar och intressen. Utskottet redovisade ävenskollagens bestämmelser i fråga om möjlighet till skolgång vid ålderoch vissa frågor i anslutning därtill (s. 4142). Då utskottet inte funnit att något nytt har framkommit ifrågan om barns skolstart sedan vid föregående avslog motionermed likartade yrkanden avstyrker utskottet motionerna 1988/89:Ub214 yrkandena 1och 2, 1988/89:Ub297, 198S/89:Ub817 yrkande 1 och 1988/89:Ub824 yrkande 5. I motion 1988/89:Ub214 (m) föreslås ett antal åtgärder somär knutna till tidigarelagd skobtart. Som en konsekvens av en tidigareskolstart bör, enligt motionärerna, läroplan för (Lgr 80) ses över.Detta översynsarbete bör vara klart till /92 (yrkande 4).Lågstadiets lärare bör erbjudas fortbildning i bl.a. utvecklingspsykologi ochmetodik (yrkande 5), och möjligheter till vidareutbildning bör skapas förförskollärare och barnskötare (yrkainde 6). Försöksverksamhet med tidigareskolstart bör inledas /91 (yrkande 7). Slutligen föreslårmotionärerna att eleverna bör ges möjlighet till ett kompletterande studieårefter (yrkande 8). Utskottet föreslår som en konsekvens av sitt tidigareställningstagande till barns skolstart att bör avslå även yrkandena4, 5, 6, 7 och 8 i motion 1988/89:Ub214. I samma motion framförs även förslag till ett elevbaseratstatsbidragssystem för (yrkande 3). Statsbidraget bör konstruerasså att det beräknas per elev och att det följer eleven oavsett val av skola.Det nya statsbidraget bör införas . behandlade frågan om ett nytt statsbidragssystemför vid föregående (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. I proposition 1989/90:41 om kommunalt huvudmannaskap för lärare, skolledare, biträdande skolledare och syo-funktionärer anför föredragande statsrådet bl.a. följande (s. 11): "Som jag anförde i kom pletteringspropositionen (prop. 1988/89:150 bil. 7) är det därför nöd- 4 vändigt att det utgår specialdestinerat statsbidrag till kommunerna för skolverksamheten av samma storleksordning som . Det måste l989/90;UbU3 enligt min mening ta hänsyn till regionala skillnader och andra strukturellafaktorer som bidrager till kommuners skiftande behov av resurserför skolverksamheten samt till resursbehovet hos elever med särskildabehov, t.ex. handikappade elever. Jag räknar med att under nästabudgetår återkomma till regeringen med förslag till när detgäller statsbidrag till de olika skolformerna." 1 avvaktan på regeringens förslag till ett nyttstatsbidragssystem för föreslår utskottet att avslårmotion l988/89:Ub214 yrkande 3. 1 motion l988/89:Ub324 (m, fp, c) framförs förslag tilländring i timplaner. Motionärerna anser att skolstyrelsensmöjlighet till jämkning i timplanerna i enlighet med de allmänna timplanebestämmelsernakan leda till att en elev vid byte av skola inte har samma förutsättningar somövriga elever när det gäller studiet av engelska. Vidare kan en elev genomflyttning från en skola till en annan gå miste om undervisning i sådana ämnensom barnkunskap och musik, vilka till följd av ett litet antalstadieveckotimmar kan förläggas till valfri årskurs på högstadiet. Enligtmotionärerna bör det i nästa läroplansöversyn prövas om det i timplanerna kananges i vilken årskurs undervisning i engelska skall börja och i vilken årskurseller vilka årskurser på högstadiet barnkunskap resp. musik skall studeras. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. 1 limplaner anges för varje stadium detsammanlagda antalet veckotimmar i stadiets tre årskurser i olika ämnen ochämnesgrupper (stadieveckotimmar). Rektor beslutar om stadieveckotimmarnasfördelning på årskurser inom stadiet. Som allmän timplanebestämmelse gälleratt skolstyrelsen får, om särskilda skäl föreligger, besluta om jämkning mellanstadierna i fördelningen av antalet stadieveckotimmar i ämnena. Densammanlagda tiden per ämne i får dock inte ändras. När det gällerdenna möjlighet till jämkning i timplaner har utskottet i sittbetänkande 1989/90:UbUl slagit fast "att särskilda skäl verkligen skallföreligga vid skolstyrelsens beslut om jämkning beträffande såväl ämnetengelska som andra ämnen". Beträffande ämnena barnkunskap och musik villutskottet hänvisa till förordning (Läroplaner 1988:98) om ändring i förordningen(Läroplaner 1980:3) om timplaner och föreskrifter för timplaner i 1980 årsläroplan för , punkt 19: "Om en elev, som har genomgått årskurs8 vid en skolenhet där undervisning i barnkunskap eller musik inte harförekommit i årskurserna 7 och 8, genomgår årskurs 9 vid någon annan skolenhetdär undervisning i barnkunskap eller musik inte förekommer i årskurs 9, skall,om eleven önskar det, undervisning anordnas i ämnet eller ämnena i denomfattning som är möjlig." Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på nästaläroplansöversyn avstyrker utskottet motion 1988/89:Ub324. Läs- ochskrivsvårigheter i989/90:UbU3 I motion 1988/89:Ub316 (fp, s, m, c, vpk, mp) begärsinsatser för elever med grava läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) i skolan.Enligt motionärerna är det viktigt att sådana skrivsvårigheter upptäcks ochidentifieras och att elever med dyslexi får adekvathjälp av speciallärare. () och universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) bör utforma ett samlat handlingsprogram med bl.a. fortbildningsinsatserför lärare i alla skolformer, riktlinjer för special-lärarnas arbete ochutarbetande av ett supplement till läroplan för (Lgr 80) medriktlinjer för bedömning och betygsättning av elever med dyslexi (yrkande 1).Motionärerna föreslår vidare att dyslektiska elever i likhet med synskadade ochblinda elever får tillgång till läromedel inlästa på band, s.k. talböcker, utansärskilda kostnader för eleverna (yrkande 2). Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Olika åtgärder har vidtagits för attöka lärarnas kompetens för att kunna hjälpa elever med svårigheter i skolan.Vid beslut (prop. 1984/85:122, UbU 31, rskr. 366) om den nyagrundskollärarutbildningen framhölls att alla blivande lärare måste få insikteri vilka svårigheter eleverna kan ha, orsakerna till dessa svårigheter och hurskolan kan hjälpa dessa elever. Av utbildningsplanen för grundskollärarlinjenframgår att utbildning i specialpedagogik motsvarande minst 10 poäng skall ingåi utbildningen för alla lärare i . När det gäller nu verksammalärare i har fortbildning i specialpedagogik varit ett prioriteratfortbildningsområde (jfr budgetproposition s.13). har beslutat (prop. 1987/88:100 bil. 10, UbU 12, rskr. 203) omen plan för kompletterande fortbildning för i tjänst varande lärare. Ettviktigt inslag i den kompletterande fortbildningen är en obligatoriskfortbildning för alla lärare med en inriktning motspecialpedagogik i vid mening. Utskottet vill vidare erinra om vad som anfördesi proposition 1988/89:4 om skolans utveckling och styrning när det gällerspecialpedagogik i skola och lärarutbildning (s. 80): "Organiserandet avde specialpedagogiska insatserna i skall bygga på att alla lärarei sin allmänna lärarkompetens har grundläggande kunskaper i specialpedagogik.Skolan skall också ha tillgång till lärare med en fördjupad specialpedago-giskutbildning speciallärare för att den skall kunna ge adekvat stöd åt elevermed svårare och mer specifika problem." beslutade i enlighet medregeringens förslag i denna del (bet. 1988/89:UbU7, rskr. 1 enlighet med förslag i nyssnämnda proposition beslutaderiksdagen även om en ny specialpedagogisk påbyggnadsutbildning. I denna frågaanförde utskottet bl.a. följande (bet. 1988/89:UbU7, s. 49): "Det är ävenviktigt att de som skall bli speciallärare för barn med läs- och skrivsvårigheter(dyslexi) får en gedigen kunskap om barns språkutveckling och språkligasvårigheter." Utskottethar inhämtat att SÖ på initiativ av och I989/90:UbU3 skrivsvårigheter(FMLS, Skrivknuten) avser att publicera en skrift om läs- ochskrivsvårigheter i . Denna skrift, som avses gesut , kommer att innehålla ett antal uppsatser med bl.a.konkreta förslag om hur man på olika sätt kan hjälpa elever med läs-och skrivsvårigheter i skolan. Mot denna bakgrund bör det enligt utskottets mening finnasgoda förutsättningar att främst i förbättra insatserna för elevermed olika svårigheter i skolan. Utskottet anser att regeringen bör överväga vadsom ytterligare kan göras i fråga om fortbildning för att öka lärarnas ochspeciallärarnas kompetens i att undervisa elever med grava läs- ochskrivsvårigheter. Resultatet av dessa överväganden bör anmälas för . När det gäller läromedel för elever med grava läs- ochskrivsvårigheter har utskottet vidare inhämtat att statens institut förläromedel (SIL) genom rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för synskadade(RPH-SYN) i har möjlighet att producera talböcker även för elever medläs- och skrivsvårigheter under förutsättning att upphovsrättsfrågan klarläggsoch att medel ställs till förfogande. Den årliga kostnaden för inläsning,kopiering och distribution beräknas till ca 8,5 milj.kr. Utskottet anser attregeringen bör ta initiativ till åtgärder i upphovsrättsfrågan beträffandetalböcker för ifrågavarande elevgrupp och överväga hur kostnaderna förproduktion m.m. av talböcker för elever med grava läs- och skrivsvårigheter kanfördelas mellan stat och kommun. Utskottet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet med anledning av motion 19SS/89:Ub316anfört om insatser för elever med grava läs- och skrivsvårigheter samt läromedelför dessa elever. Svenska som andraspråk i gymnasieskolan Enligt nu gällande bestämmelser (gymnasieförordningen 10kap. 4854 §§) kan elever som har ett annat språk än svenska som hemspråk(invandrarelever) få extra undervisning i svenska. Denna undervisning kan anordnasi form av stödundervisning eller som svenska som andraspråk. 1 det senarefallet sker undervisningen i utbyte mot timmar i den ordinarie undervisningen.Högst en veckotimme i ämnet svenska får bytas ut mot svenska som andraspråk.Betyg sätts inte i svenska som andraspråk. har beslutat (prop. 1988/89:100, bil. 10, bet.UbU 1988/89:17, rskr. 202) att svenska som andraspråk inom kommunalvuxenutbildning skall utgöra ett eget ämne och ingå i etappsystemet som etapp2. Betyg från komvuxkurser i svenska som andraspråk ger inte allmän behörighetför högskolestudier. I ettantal motioner behandlas frågan om svenska som andraspråk i 1989/90:UbU3 I motion 1988/89:Ub289 (m) yrkande 4 föreslås att betygbör sättas i svenska som andraspråk. Även i motion 198S/89:Ub817 (fp) yrkande38 föreslås betygsättning i svenska som andraspråk om antalet veckotimmaruppgår till minst två. Motionärerna anser att svenska som andraspråk bör hastatus som ett självständigt ämne. Det bör kunna studeras helt eller delvis iutbyte mot ämnet svenska och/eller något annat ämne eller som utökadstudiekurs. Liknande förslag finns i motion 1988/89:Ub804 (fp) yrkande 6.Enligt motionärerna bör svenska som andraspråk ha en egen kursplan medmålsättningen att ge en kompetens som motsvarar det ordinarie svenskämnet.Därför bör svenska som andraspråk, anser motionärerna, även ge behörighet förhögskolestudier. Förslag om att svenska som andraspråk skall utgöra ett eget ämne,betygsättas och ge allmän behörighet för högskolestudier framförs även imotionerna 1988/89:Ub276 (c) yrkande 21, 198S/89:Ub266 (vpk) yrkande 5 och1988/89:Ub277 (s). I motion 19S8/89:Ub236 (m) betonas att betyg i svenska somandraspråk kan utgöra en värdefull prognos beträffande elevens möjligheter tillfortsatta studier. Vad gäller behörighet för högskolestudier måste dock betygi ämnet svenska krävas. Slutligen föreslås i motion l988/89:Ub824 (mp) yrkande8 delvis att svenska för invandrare skall kunna väljas som B-språk. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Språkfårdigheterna i svenska hos elever med annat språk änsvenska som hemspråk varierar vid intagningen till gymnasieskolan. Vissa eleverhar haft möjlighet att studera svenska som andraspråk i . Andraelever har endast kunnat genomgå kurser för invandrarungdom. Enligt utskottetsmening bör undervisningen i svenska för invandrarelever i gymnasieskolanförbättras och gällande bestämmelser om extra undervisning i svenska igymnasieförordningen ändras. Målsättningen för undervisningen bör vara attinvandrareleverna får ett väl fungerande språk utöver sitt modersmål, så att dekan följa den ordinarie undervisningen på studievägen och så snart som möjligtbli delaktiga i det svenska kultur- och samhällslivet. Med hänsyn till dessaelevers skiftande grundkunskaper i svenska anser utskottet att det bör finnasolika vägar för att nå detta mål. För vissa invandrarelever bör den ordinarieundervisningen i svenska på studievägen liksom fallet är vara tillfyllest. För andra elever med sämre grundkunskaper i svenska kan utskottet försin del tänka sig olika alternativ. Utskottet vill först i likhet med samtliga motionärer slåfast att svenska som andraspråk bör betygsättas. Detta ligger i linje med vad som tidigare beslutat i vad gäller svenska som andraspråk inom vuxenutbildning. Betygsättning förutsätter vidare att svenska som andraspråk har en egen kursplan och att det utgör ett eget ämne i gymnasieskolan. Enligt utskottets uppfattning bör elever som så önskar ges möjlighet att både följa den ordinarie undervisningen i svenska och delta i undervisningen i svenska som andraspråk. därmed äratt invandrareleverna inte skall gå miste om den sociala gemenskapsom inte sällan kommer till uttryck inom klassens ram vid l989/90:UbU3 undervisningeni ämnet svenska. I detta fall bör undervisningen i svenska som andraspråk bytasut mot annat ämne, förslagsvis C-språk eller annat tillvals- elleralternativämne eller studeras som utökad studiekurs (gymnasieförordningen 10kap. 58 §). Elever, som bedöms ha så bristfålliga kunskaper i svenska att deinte kan följa den ordinarie undervisningen i svenska på ett tillfredsställandesätt, bör ha möjlighet att helt byta ul undervisningen i ämnet svenska motundervisningen i svenska som andraspråk. Dessa olika alternativ för undervisningeni svenska som andraspråk bör framgå av timplanebestämmelserna förgymnasieskolan. Enligt vad utskottet erfarit är bristande kunskaper isvenska hos de studerande ett stort problem inom vissa utbildningar ihögskolan. Utskottet anser att villkoren för allmän behörighet inte bör knytastill svenska som andraspråk. Målet måste vara att allmän behörighet har sammainnebörd för studerande med invandrarbakgrund som den har för övrigahögskolestudei-ande. Utskottet vill erinra om att elev har rätt att genomgåsärskild prövning (gymnasieförordningen 9 kap. 91 §) för att uppfylla villkorenför allmän behörighet för högskolestudier. Utskottet föreslår att med anledning avmotionerna 1988/89:Ub236, 1988/89:Ub266 yrkande S, l988/89:Ub276 yrkande 21,1988/S9:Ub277, 1988/89:Ub289 yrkande 4, 1988/89:Ub804 yrkande 6, 19S8/S9:Ub8l7yrkande 38 och 19SS/89:UbS24 yrkande 8 (delvis) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört om svenska som andraspråk i gymnasieskolan. 1 motion 1988/89:Ub315 (fp) erinras omintegrationsutredningens för slag till förbättringar för bl.a. rörelsehindrade barn och ungdomar. Med utgångspunkt i den verksamhet för rörelsehindrade som i bedriver föreslår motionärerna att re gioninstitutionerna i egenskap av kunskapscentra för rörebehindrade barn och ungdomar garanteras en kontinuerlig grundorganisation av staten (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att det bör finnas fler än ett centrum för barn och ungdomar med rörelsehinder i landet (yrkande 2). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Rörelsehindrade barn förutsätts kunna gå i den vanligagrundskolan. Enligt grundskoleförordningen (5 kap. 1416 §§) kan dock specialundervisningi särskild undervisningsgrupp ordnas för elever som har behov av särskilt stöd på grund av rörelsehinder. I landet finns ca 2 500rörelsehindrade elever i . av dessa är individuellt integrerade, dvs. går i vanlig klass. Av de övriga går flertalet i särskild undervisningsgrupp för rörelsehindrade,"RH-klass". Några få går i andra särskilda undervisningsgrupper. Rörelsehindrade barn som behöver inackordering för att kunna deltaga i förskola eller i grundskoleundervisning skall enligt den s.k. elevhemslagen (lag om q elevhem för vissa rörelsehindrade barn m.fl., SFS 1965:136) få inackor- dering i elevhem samt erforderlig vård på landstingens bekostnad. Staten ochberörda kommuner svarar för utbildningskostnaderna för dessa elever. Statensvarar för kostnaderna för elevhemmen vid de Statliga specialskolorna. I landet finns fyra s.k. regioninstitutioner för gravtrörelsehindrade barn och ungdomar, nämligen i , Ekhagai , i och i ansåg (SOU 1982:19, Handikappade elever i det allmännaskolväsendet) bl.a. att dessa institutioner skulle kunna utnyttjas förkonsultverksamhet. Utredningen förutsatte ett samarbete mellanlänsskolnämndernas konsulenter för rörelsehindrade elever () ochsakkunniga på regioninstitutionerna. Skola och medicinsk habilitering skulle påså sätt mötas och få ett fruktbart utbyte av varandra. Vidare ansåg utredningenatt det är nödvändigt att det på några håll i landet samlas särskild kunskap,information m.m. rörande de enskilda handikappen.