bet · GD01UbU18 · 1989-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkan(de 1989/90:UbU18 Vissa för den grundläggande l detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1989/90:100 bilaga 10() under avsnitt Högskoleutbildning (s. 3153) och iinledningen till avsnitt D. Grundläggande högskoleutbildning m.m. (s. 191 200) samt vissa förslag rörande budgetåren 1991/92 och 1992/93 under punkternaD 5 D 10, förslag under punkterna D 1. Universitets- och högskoleämbetet, D2. Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna, D 3. Vissa tandvårdskostnader ochD 4. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. samt slutligen förslag underavsnittet I.Lokalförsörjning m.m.och punkten I 1. och högskolor jämtemotioner. Punkten I 2. Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m. behandlar utskottet tillsammans med proposition1989/90:90 i betänkandet 1989/90:UbU25. Regeringen har under avsnitt D. Grundläggande högskoleutbildning m.m. (s. 191-200, 214-293) 1. att bemyndigar regeringen att besluta omöverföringar mellan anslag för högskolan i enlighet med vad som har förordats, 23. resp. 26. att godkänner deriktlinjer för resurser och dimensionering avseende budgetåren 1991/92 och1992/93 som angetts i propositionen, 2. berett tillfålle att ta del av vad som ipropositionen har anförts om utvecklingen av högskoleutbildningen under budgetperio den /91-1992/93. 1 1989/90. Universitets-och högskoleämbetet l989/90:UbUl8 Regeringen har under punkt D 1 (s. 202204) föreslagit 3. att till Universitets- och högskoleämbetetför /91 anvisar eU förslagsanslag på . Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna Regeringen har under punkt D 2 (s. 204207) föreslagit 4. att till Lokalkostnader m.m. vidhögskoleenheterna för /91 anvisar ett förslagsanslag på 1 . Regeringen har under punkt D 3 (s. 208) föreslagit 5. att till Vissa tandvårdskostnader /91 anvisar ett reservationsanslag på . Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. Regeringen har under punkt D 4 (s. 209213) föreslagit 6. att till Vissa särskilda utgifter inomhögskolan m.m. för /91 anvisar ett reservationsanslag på . Regeringen har under avsnitt I. Lokalförsörjning m.m. (s.479480) 1. berett tillfålle att ta del av vad som ipropositionen anförts om lokalförsörjningen m.m. för högre utbildning och forskning. Regeringen har under punkt I 1 (s. 481 482) föreslagit 3. att till högskolor för /91 anvisar ett förslagsanslag på 13 100 000kr. l989/90:Ub337 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktiva idrottares möjlighet till studier. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Kr526. 1989/90:Ub50l av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutvecklingen av lokala studiecentra, 2. att hos regeringen begär att lokala studiecentra skall anses som särskildinrättning för service enligt högskoleförordningen. 3. att hos regeringen begär sådan ändring avhögskoleför- l989/90:UbU18 ordningen all det klargörs att högskola kanförlägga linjeutbildningar även till andra orter än högskolans huvudsakligalokaliseringsorl. 1989/90:Ub512 av m.fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom jämställdhet i utbildningen (delvis). Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:A802. 1989/90:Ub514 av () vari yrkas atlriksdagen beslutar att en högskola skall uppföras i med den inriktningsom i motionen anförts. 1989/90:Ub517 av och ()vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar om en uppdelning av högskolan EskilstunaVästerås i två separata högskoleenheter, 2. atl, samtidigtmed riksdagsbeslutet, om bifall ges till yrkande hos regeringenbegär att en interimslyrelse tillsätts för resp. ny högskoleenhet med uppgiftatt inleda uppbyggnaden av resp. högskoleenhet. 1989/90:Ub534 av m.fl. (vpk) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ekonomisk kompensation för studeranderepresentanter. 1989/90:Ub535 av Ingbriu Irhammar och ()vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utbildningen vid lanthushållsskolor skall gemeritpoäng. 1989/90:Ub541 av och ()vari yrkas 1. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rättvisfördelning av utbildningsresurserna till län, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökadresurstilldelning till högskolan i . 1989/90:Ub550 av och LisbethStaaf-lgelström (s) vari yrkas alt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser för atl få fler manliga förskollärare. 1989/90:Ub577 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhögskoleutbildning på . 1989/90:Ub584 av och ()vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en tillbyggnad av i . 1989/90:Ub605 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringav centrala antagningen för statliga högskolor till Sunds- 3 l989/90:Ub617av m.fl. (m) vari yrkas I989/90:UbU 1J 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av självständiga universitet och högsko lor, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att höja högskolans kvalitet ochanpassa dimensioneringen till framtida behov, 4. att riksdagenavslår regeringens förslag att avgiftsbelägga ansökningar till högreutbildning, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag om förändrade regler för behörighet och urval ienlighet med vad som i motionen anförts, 6. atl riksdagenhos regeringen begär en översyn av utbildningen inom det förutvarandefilosofiska fakultetsområdet i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbildningens kvalitet vid de nya högskolorna, 9. att riksdagenhos regeringen begär förslag till nytt styr- och anslagssystem förhögskoleområdet, 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om anpassning av den högreutbildningen för att ta bort hinder för internationellt utbyte, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om svenskt deltagande i ERASMUSoch COMETT. l989/90:Ub6l8 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beslut rörande högskoleutbildning på . 1989/90:Ub630 av m.fi. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbildning och forskning vid högskolan i (delvis). 1989/90:Ub643 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att får äga sina egna lokaler. l989/90:Ub661 av och tredje vice talman (m, c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillbyggnad av genetiska institutionen vidLunds universitet. 1989/90:Ub668 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökat stöd för internationaliseringsarbete. 1989/90:Ub669 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär försök i enlighetmed vad i motionen anförts om förändrade antagningsregler på vårdutbildningarnadär hänsyn tas till de sökandes lämplighet för uppgiften, 7. attriksdagen hos regeringen begär förslag till hur tillgången på tvåspråkigpersonal skall kunna förbättras. l989/90:Ub671av m.fl. (c) vari yrkas aU som 1989/90:UbU I! sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om studerandeutbyte mellaninternationella ekonomlinjen bl.a. i och utländska universitet ochhögskolor. 1989/90:Ub673 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om djurhuset vid . 1989/90:Ub677 av m.fl. (s) vari yrkas atlriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enfortsatt utbyggnad av högskolan i . 1989/90:Ub715 av m.fl. (m, fp, c, mp) variyrkas att under anslaget D 4 till UHÄ:s disposition för budgetåret1990/91 anslår eU belopp om . 1989/90:Ub721 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avgiftssystem för ansökningar till högskola och universitet. 1989/90:Ub723 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en byggnadsplan för kommande investeringar inomuniversitetsområdet i som skall upprättas av . l989/90:Ub724 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag tillförbud mot avgifts beläggning av högskoleansökningar, 2. att riksdagentill Universitets- och högskoleämbetet, D 1, för /91 anslår , utöver vad regeringen har föreslagit, till studievägledning, 3. att riksdagentill Universitets- och högskoleämbetet, D I, anslår , utöver vadregeringen har föreslagit, till försöksverksamhet med vetenskaplig grundkurs, 4. atl riksdagentill Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m., D 4, för /91anslår , utöver vad regeringen har föreslagit, till en fond föröversättning, 5. att riksdagentill Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m., D 4, för /91anslår , utöver vad regeringen har föreslagit, till eninternationell konferens. 1989/90:Ub725 av och () variyrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en hög prioritering för om- och utbyggdalokaler vid högskolan i . 1989/90:Ub726 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av den centrala antagningen till den statliga högskolan med CSN och lokalisering av verksamheten till . 1989/90:Ub729av () vari yrkas a« 1989/90:UbUl{ som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av500 årsstudieplatser från till . 1989/90:Ub732 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samfinansierade utbildningar, 2. att riksdagenhos regeringen begär en redovisning av formerna för uppdragsutbildning inom denhögre utbildningen, 3. att riksdagenhos regeringen begär att i den ovan nämnda utredningen skyndsamt redovisas hurden "samfinansierade" utbildningen bedrivs. 1989/90:Ub745 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehörighet för högskolestudier. 1989/90:Ub758 av m.fl. (c) vari yrkas 1. all riksdagenhos regeringen begär förslag om högskolans dimensionering och lokaliseringdels för budgetåren 1991/92 och 1992/93, dels för perioden fram till år 2000enligt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörandehögskolans roll inom fort- och vidareutbildning, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande nyahögskolor, 4. atl riksdagenhos regeringen begär en snabb översyn av linjesystemet enligt de riktlinjersom anges i motionen, 5. att riksdagentill D 4. Vissa särskilda utgifter m.m. inom högskolan anvisar ytterligare . att användas för internalionalise-ringsarbete inom högskolan, 6. att riksdagenavvisar förslaget om avgiftsbeläggning av ansökan till högskolan, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörandeorganisationen av ett råd för grundutbildningsfrågor, 8. att riksdagentill ett nytt anslag betecknat Råd för grundutbildningsfrågor anvisar . att avräknas mot anslaget D 4. 1989/90:Ub759 av och () variyrkas atl som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läns utbildningsbehov (delvis). Motiveringen återfinns imotion 1989/90:A462. 1989/90:Ub803 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om nyttanslags- och styrsystem för högskolan i enlighet med de riktlinjer som anförtsi motionen. 2. all under anslaget D 1. Universitets- ochhögskoleämbe- 1989/90:UbUl! tel, anvisar . mindre än vad regeringen föreslagit för budgetåret1990/91, 3. att riksdagenbeslutar atl avslå förslaget om ett grundutbildningsråd, 4. att riksdagenunder anslaget D 4. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m., anvisar . mindre än vad regeringen föreslagit för /91, 5. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgrundutbildningars kvalitet, 6. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avgifter påansökningar till högskolan, 7. att riksdagenhos regeringen begär förslag om förändrade tillträdesregler i högskolan medledning av vad i motionen anförts. 1989/90:Ub813 av () vari yrkas 2. all som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om filosofi som förberedande kurs på högskolan. 1989/90:Ub818 av m.fl. (m, fp, c, mp) variyrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förkunskapskrav i språk för vissa högskoleutbildningar. 1989/90:Ub821 av och () variyrkas 2. atl som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fortsatt omfördelning av högskoleutbildning tillden med sikte på att skapa ett "". Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:A460. 1989/90:Ub824 av och ()vari yrkas atl hos regeringen begär åtgärder för att i olikautbildningssammanhang föra in undervisning i etiska frågeställningar (delvis).Motiveringen återfinns i motion 1989/90:K257. 1989/90:Ub825 av m.fl. (m) vari yrkas 36. att beslutar att underanslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. minska anslaget föradministrativt utvecklingsarbete samt för utveckling av datorsystem för dencentrala antagningen med 12 milj.kr., 37. att beslutar att underanslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. för internationaliseringanvisa ett i förhållande till regeringens förslag fördubblat anslag av 10milj.kr., 38. att till Vissa särskildautgifter inom högskolan m.m. för /91 anvisar ettreservationsanslag av . l989/90:Ub826 av och () variyrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om linjeval och utveckling av de mindre högskolor- 7 Mofiveringenåterfinns i motion 1989/90.A817. 1989/90:Ub827 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av regionalpolitiska hänsyn vid utbyggnad av universitets- ochhögskoleutbildning i . Motiveringen återfinns i motion1989/90:A297. Den grundläggande högskoleutbildningens dimensionering Utbildningen inom högskolan skall planeras med hänsyn tillsamhällets behov av utbildade och individens önskan att förkovra sig. Dennadubbla inriktning har varit vägledande för planeringen av antaletnybörjarplatser i högskolan och vid ställningstaganden till den årligadimensioneringen av högskoleutbildningen. Från och med /91 skeren övergång till treåriga planeringsperioder också för den grundläggandehögskoleutbildningen. Detta ställer ökade krav på långsiktiga beslut när detgäller högskolans dimensionering. Bl.a. av denna anledning fick universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) regeringens uppdrag att utreda behovet avhögskoleutbildade och rekryteringen till högskolan fram . 1 oktober1989 överlämnade UHÄ sin slutrapport. I rapporten föreslås att regering och riksdag fastställerföljande riktpunkter: Antalet nybörjarplatser på utbildningslinjer bör underperioden fram öka med ca 8 000 (utöver den ökning som följer avreformen av ingenjörsutbildningen). Antalet årsstudieplatser på fristående kurser bör underperioden fram öka med ca 10 000. Detinnebär en ökning av antalet nybörjarplatser på linjer från drygt 39 000 platsertill ca 47 000 platser och av antalet årsstudieplatser på fristående kurser(inklusive lokala och individuella linjer) från drygt 40 000 platsertill ca 50 000 platser. Regeringen tar i årets budgetproposition ingen ställningtill de långsiktiga förslagen i UHÄ:s rapport. Något ytterligare utredningsmaterialbedöms inte vara erforderligt. 1 två motioner efterlyses ställningstaganden till en merlångsiktig dimensionering. I motion 1989/90:Ub617 (m) yrkande 3 konstateras attefterfrågan på högskoleutbildning väntas öka . UHÄ har redovisatbehovet av högskoleutbildade och rekryteringen till högskolan fram till år 2000och dragit slutsatsen att dimensioneringen måste öka redan på l990-ta- Eftersom högskoleutbildningen är en av de viktigaste frågorna 1989/90:UbU 18 införframtiden måste ställning tas till en nödvändig utbyggnad såväl ikvalitativt som i kvantitativt hänseende. Även i motion l989/90:Ub758(c) yrkande 1 tas somutgångspunkt den analys av dimensioneringsbehoven som UHÄ redovisat. Vidareanförs att riskerar att få en sjunkande andel högskoleutbildade blandde yrkesverksamma . Redan nu är andelen högskoleutbildade i Sverigeförhållandevis låg jämfört med många andra länder på jämförbar utvecklingsnivå.En kraftig utbyggnad av den högre utbildningen i landet måste därför komma tillstånd. 1 motionen föreslås därför att nu lägger fast budget ochdimensioneringstal för /91, att UHÄ:s rapport om dimensioneringremitteras till högskolor, arbetsmarknadens parter, branschorganisationerm.fl. och att regeringen budgetproposition lägger fram förslag tilldimensionering för budgetåren 1991/92 och 1992/93, bl.a. utifrån den nämndaremissbehandlingen. Utskottet vill med anledning av propositionen ochmotionerna anföra följande. Utskottet delar uppfattningen att dimensioneringen av dengrundläggande högskoleutbildningen är av stor betydelse för den framtidautvecklingen såväl när det gäller att förse arbetsmarknaden med välutbildadpersonal som för den enskilde individens kunskapsbehov. De behov av ett ökatantal utbildningstillfållen inom högskolan som UHÄ pekat på vill utskottet inteifrågasätta. Utskottet har å andra sidan förståelse för uppfattningen atthögskoleutbildningens behov av resurser måste vägas mot andra angelägnasamhällsbehov. UtskoUet utgår från att det material som finns omdimensioneringsbehoven fram analyseras och bearbetas så attnödvändiga förändringar i grundutbildningens dimensionering kan göras i så godtid som möjligt. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1989/90:Ub6l7yrkande 3 och 1989/90:Ub758 yrkande 1. I propositionen anför föredragande statsrådet atthögskoleutbildningens dimensionering nära hör samman med kapacitetsutnyttjandeti utbildningen. Olika åtgärder som kan förbättra kapaciletsutnyttjandet måsteövervägas. En sådan åtgärd anses vara att avgiftsbelägga ansökningarna förnybörjare i högskolan. Det anmäls i budgetpropositionen, att UHÄ avses få iuppdrag att lämna förslag till ett system för att lägga avgift på ansökningarfrån de nybörjare som söker plats i högskolan genom den centrala antagningen.Syftet med avgiftsbeläggningen är att förbättra utnyttjandet avnybörjarplatserna. I fem motionsyrkanden redovisas tveksamhet tillavgiftsbeläggning. I motionerna 1989/90:Ub617 (m) yrkande 4,, 1989/90:Ub724 (vpk) yr kande 1, 1989/90:Ub758 (c) yrkande 6 och l989/90:Ub803 (fp) yrkande 6 markeras ett klart avståndstagande från en sådan avgiftsbeläggning. Något uppdrag till UHÄ att utarbeta förslag i detta hänseende bör enligt motionärerna inte ges. I motion 1989/90:Ub721 (s) anförs att en minskning av antalet ansökningar till högskolan visserligen kan åstad- 9 kommasgenom en avgiftsbeläggning, men att en sådan åtgärd också kan ledatill att den sociala snedrekryteringen till högskolan ökar. Delta bör,enligt motionärerna, som sin mening ge regeringen till känna. Enligt utskottets mening finns det all anledning att genomolika åtgärder försöka förbättra kapacitetsutnyttjandet i den grundläggandehögskoleutbildningen. Detta gäller såväl åtgärder för att fylla tillgängligtantal nybörjarplatser som att förbättra genomströmningen i flertaletutbildningar. Utskottet konstaterar vidare att något förslag omavgiftsbeläggning på ansökningar till högskoleutbildning inte har förelagtsriksdagen. Det är däremot regeringen obetaget atl begära förslag frånunderställd myndighet för sill eget beredningsarbete. Utskottet delaremellertid i sak den tveksamhet som förts fram i motionerna. Andra åtgärder föratt förbättra kapacitetsutnyttjandet i högskoleutbildningen bör prövas. Utskottetutgår från att regeringen noga överväger frågan på nytt mot bakgrund av vadutskottet har anfört. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet nu motionerna1989/90:Ub617 yrkande 4, 1989/90:Ub721, 1989/90:Ub724 yrkande 1, 1989/90:Ub758yrkande 6 och 1989/90: Ub803 yrkande 6. Grundutbildningens struktur och villkor I motionerna 1989/90:Ub617 (m) yrkande 6, 1989/90:Ub758(c) yrkande 4 och 1989/90:Ub803 (fp) yrkande 5 efterlyses en uppluckring avlinjesystemet. Detta kan bl.a. åstadkommas genom förbättrade möjligheter tillfördjupade ämnesstudier, ökat utbud av fristående kurser inom del f.d.filosofiska området samt större frihet för de studerande att välja mellan olikautbildningsalternativ. Härigenom skulle också kvaliteten i högskoleutbildningenkomma att stärkas. Frågan om en gemensam vetenskaplig grundkurs tas upp imotion 1989/90:Ub724 (vpk) yrkande 3. 1 motionen begärs atl underanslaget D 1. Universitets- och högskoleämbetet anvisar . utövervad regeringen föreslagit för att en försöksverksamhet med vetenskapliggrundkurs skall kunna komma till stånd vid fem högskoleenheter. Innehållet ienskilda utbildningar tas upp i två motioner. En förberedande kurs i filosofisom introduktion till högskolestudier föreslås i motion 1989/90:Ub813 (fp)yrkande 2. I motion 1989/90:Ub824 (c) delvis begärs att undervisning i etiskafrågeställningar förs in i olika utbildningssammanhang. Utskottet vill inledningsvis erinra om de bestämmelser omexamensbenämningen "filosofie kandidatexamen" som infördes år 1986.Dessa bestämmelser innebär goda möjligheter för de studerande som önskar läsafristående kurser att dels fördjupa sina ämnessludier, dels relativt frittkombinera ämnen inom det f.d. filosofiska fakultelsområdel. Vidare är numerautbildningsplanernas uppläggning för del stora flertalet utbildningslinjer enangelägenhet för den lokala högskoleenheten. Det är således i hög grad deenskilda högskoleenheternas ansvar att enskilt eller samlat överväga vilkaförändringar som lämpligen bör göras för att det skall tillgodose sådanaönskemål som framförs i de aktuella motionerna.Några ytterligare överväganden eller ställningstaganden i 1989/90:UbUlJ dettaavseende bedömer utskottet inte nu vara nödvändiga. Det bör således ankomma påUHÄ och de lokala högskoleenheterna att verka för atl studier på frislåendekurser blir ell attraktivt och kvalitativt väl motiverat alternativ tilllinjestudier. Med det anförda avstyrks motionerna 1989/90:Ub617 yrkande 6,1989/90:Ub758 yrkande 4 och 1989/90:Ub803 yrkande 5. Frågan om vetenskaplig grundkurs övervägs för närvarandeav den kommitté som antagit namnet högskoleutredningen (Dir. 1989:7). Motion1989/90:Ub724 yrkande 3 avstyrks därför. Vad slutligen gäller innehållet i enskilda utbildningar ärdet, som utskottet tidigare anfört, en angelägenhet för de lokala högskoleenheterna.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1989/90:Ub813 yrkande 2 och 1989/90:Ub824 delvis. Ett råd för grundutbildningsfrågor I budgetpropositionen (s. 43) föreslås att ett specielltråd för grundutbildningsfrågor skapas inom UHA. av treår skall rådet ha möjlighet att anslå medel till projekt för utveckling av dengrundläggande utbildningen. Rådet skall därmed kunna medverka till alt skapadebatt och uppmärksamhet kring utbildningsinsatser av nydanande ochprincipiellt intresse. För /91 föreslås rådet disponera . Två motioner behandlar förslaget om ett råd förgrundutbildningsfrågor. I motion l989/90:Ub803 (fp) yrkande 3 awisas förslagetoch i motion 1989/90:Ub758 (c) yrkande 7 anförs alt rådet, i förhållande tillUHÄ, måste ges en fristående ställning. Utskottet anser det viktigt att kvalitetsfrågorna i dengrundläggande högskoleutbildningen ägnas ökad uppmärksamhet. Utskottet haringet atl invända mot att ett särskilt råd inrättas vid UHÄ och atl rådet fören försöksperiod av får disponera särskilda medel för att stimulera dengrundläggande utbildningen. Med det anförda avstyrks motionerna 1989/90:Ub758yrkande 7 och 1989/90:Ub803 yrkande 3.