bet · GD01FiU20 · 1989-12-31 00:00:00 — Underförutsättning av bifall till reservation 37 GunnarBjörk och (båda c) anser att utskottets hemstäl lan under 29 bort ha följande lydelse: 29.,beträffande tulltaxelagen att antar i proposition 1989/90:114 bilaga 1 mom. 3 framlagt förslag till lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) med den ändringen av Anm. till 22 kap. Drycker, sprit och ättika att tull skall utgå med följande belopp per liter: 137 Spritdrycker enligttulltaxenr 22.08 ................... 220: - 1989/90:FiU20 Reservationer mousserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 vo lymprocent ................................................ .. 68: ej mousserande, med enalkoholhalt om 7 men inte 15 vo lymprocent .................................................. .. 34: ej mousserande, med enalkoholhalt om högst 7 volympro cent ............................................................. 17: Underförutsättning av bifall till reservationerna 38 och 43 () anser att utskottets hemställan under 29 bort ha 29.beträfende tulltaxelagen att antar i proposition 1989/90:114 bilaga 1mom. 3 framlagt förslag till lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) med debden ändringen av Anm. till 22 kap. Drycker, sprit och ättika att tull skallutgå med följande belopp per liter: Spritdryckerenligt tuUtaxenr 22.08 ................... 290:- Vin: mousserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 vo lymprocent ................................................ 81: ej mousserande, med enalkoholhalt om 7 men inte 15 vo lymprocent ................................................... 48: ej mousserande, med enalkoholhalt om högst 7 volympro cent ............................................................. 24: delsden ändringen av Anm. till 24 kap. Tobak samt varor tillverkade avtobaksersättning att tull skall utgå med följande belopp: vikt högst per styck ....................... per styck vikt högre än perstyck...................... per styck vikt högst perstyck .................... per styck vikt högre än menhögst per styck .... per styck vikt högre än perstyck.................. per styck Andra slag av färdigatobaks varor .......... . 264: per kg 49.Löntagarfonder (mom. 30) 1989/90:FiU20 (), (), (),(), (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 72 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 73 slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse: Löntagarfonderna är ett hot mot marknadsekonomin. De måstedärför avskaffas. Avvecklingen skall tillgodose följande grundläggande krav: Den skall varadefinitiv. Den får inteutsätta aktiebörsen för kraftig kurspress. Den skallstärka möjligheterna att varaktigt uppnå en högre ekonomisk tillväxt i densvenska ekonomin. Det första och viktigaste steget i avvecklingen bör varaatt upphäva fondskatterna och att befria fondbyråkratin i form av styrelseroch kanslier från dess arbetsuppgifter. Detta bör ske redan den 1 juli 1990.Vinstskatten skall inte tas ut för och senare, och densärskilda löneskatten på skall avvecklas per . Enligt utskottets mening bör löntagarfondernas tillgångarfrämst användas för att stimulera det frivilliga individuella sparandet isvensk ekonomi. Omvandlingen av fondernas tillgångar från kollektivt ägandetill individuellt ägande bör ske på följande sätt: -För allasom är berättigade att delta i allemanssparandet, drygt 6,5 miljoner personer,framräknas en andel i fondtillgångarna. Det exakta beloppet fastställs närfonderna skiftas ut. Värdet på varje andel maximeras dock till 1 200 kr.-Fondandelarna utgår i form av en sparpremie till personer som under entvåårsperiod efter awecklingsbeslutet deltar i allemansfondssparandet.Berättigad till sparpremien blir den som vid minst tolvtillfållen sparat sammanlagt . De medel som inte tas i anspråk för sparpremier böranvändas för att på andra sätt stimulera tillväxten och sparandet i svenskekonomi. Medel bör avsättas till fristående stiftelser med syfte att finansieraforskning vid främst universitet och högskolor, bl.a. miljöstrategiskforskning. De bör också användas för att stimulera ett långsiktigt bundetsparande till egen bostad eller för pensionsåldern. Någon del av fondmedlen kanockså överföras till det egentliga ATP-systemet. Genom att fondtillgångarna i första hand används för attstimulera individuellt riskvilligt sparande tas ett viktigt steg i riktning motett breddat enskilt ägande i näringslivet. Preciseringen av hur fondmedlen slutligt skall skiftas börbli föremål för utredning och beslut . Fram till dess måste eninterimistisk förvaltning ske. Utskottet anser att denna bör handhas av ensärskild awecklingsnämnd. Efteisom avvecklingen skall vara definitiv kan utskottetinte godta 1989/90:FiU20 det av framförda förslaget om enalternativ användning av Reservationer löntagarfondernas tillgångar is.k. Utskottet avstyrker därför motion Fi709 (mp). Det är som utskottet ser det oroväckande, om än inte förvånande,att fler fondpropåer har förts fram från (). I enarbetsgrupp inom LO har sålunda väckts förslag till vidareutveckling av detkollektiva ägandet. Slutsatsen i arbetsgruppens rapport är att den svenskaekonomin behöver ett ökat offentligt sparande, vilket skall åstadkommas framförallt genom en rad nya fonder och genom expansion av AP-fonderna. Tidigareerfarenheter pekar mot att sådana tankar blir detsocialdemokratiska partiets politik. Som framhålls i motion Fi710 bör riksdagendärför ge regeringen till känna att med bestämdhet avvisar förslag omen fortsatt fonduppbyggnad. I motion Fi603 (m) yrkande 9 framförs bl.a. kravet attriksdagen avskaffar de införda reglerna om sociala avgifter påvinstandelar. Utskottet delar denna uppfattning och tillstyrker motion Fi603 idenna del. dels att utskottets hemställanunder 30 bort ha följande lydelse: 30. beträffande löntagarfonder att riksdagenmed bifall till motionerna 1989/90:Fi603 yrkande 9, 1989/90:Fi706,1989/90:Fi7lO och 1989/90:Fi712 samt med avslag på motion 1989/90:Fi709 hosregeringen begär förslag om ett snabbt avskaffande av löntagarfonderna samt somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en ytterligarefonduppbyggnad och avskaffande av sociala avgifter på vinstandelssystem. Löntagarfonder (mom. 30) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 72 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 73 slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening krävs en förnyelse av detsmåskaliga och lokala näringslivet. Detta måste ges möjlighet att konkurrera påförmånliga villkor med dagens storskaliga näringsliv och dess alltmer anonymaägande. de gröna har i motion Fi709 lagt fram förslagom hur man skall komma till rätta med detta problem. Motionärerna vill att det i varje kommun skall inrättas en näringslivsfond (närfond). Sådana närfonder skall stimulera och underlätta uppbyggnaden av ett lokalt småskaligt näringsliv genom rådgivning, lågräntelån och förmedling av riskkapital osv. De skall också kunna hjälpa anställda att ta över ägandet i företag som skall säljas. . . Ett systemmed närfonder kan som utskottet ser det verkningsfullt 1989/90:FiU20 bidra tillatt stimulera utbyggnaden av ett småskaligt näringsliv över Reservationer hela landet. Närfonder bör därför inrättas i varje kommun. Fondernas kapital för utlåning skall huvudsakligen byggasupp genom att löntagarfondernas medel överförs till fonderna i form avkontanter eller värdepapper samt genom förräntning av kapitalet. Pålängre sikt kan det bli aktuellt att viss del av företagsskatten överförs tillnärfonderna. Därigenom kan det gamla storskaliga näringslivet medverka tillatt bygga upp en ekologiskt bättre näringslivsstruktur. I likhet med de gröna ser utskottet dessafonder som ett viktigt led i arbetet med att få en levande landsbygd och föratt kunna få i gång bra och miljövänlig produktion utanför storstäderna. Det ärockså viktigt att de tillgångar som finns i löntagarfonderna används till någotmer konstruktivt än kapplöpningen på och också påutländska börser. Vad utskottet här anfört om inrättande av närfonder och omfinansieringen av fondernas verksamhet bör som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under30 bort ha följande lydelse: 30. beträffande löntagarfonder att medbifall till motion 1989/90:Fi709 samt med avslag på motionerna 1989/90:Fi603yrkande 9, 1989/90:Fi706, 1989/90:Fi710 och l989/90:Fi712 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om inrättande och finansiering avnärfonder. Arbetsmiljöavgift m.m. (mom. 31) (), (), (), FilipFridolfeson (m) och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 73 börjarmed "På förslag" och på s. 74 slutar med "yrkande 8" bortha följande lydelse: vill med anledning härav anföra följande.Det är angeläget att åtgärder vidtas för att förbättra arbetsmiljön och attinsatser för rehabilitering görs för anställda med långvarigt nedsatt hälsa.Över huvud taget anser utskottet att åtgärder som nedbringar de anställdassjukfrånvaro är viktiga. Det kan ske genom att man t.ex. inför enarbetsgivarperiod i sjukförsäkringen, så att arbetsgivarna får ett större ansvarför utvecklingen av sjukfrånvaron. Ett företag med låg sjukfrånvaro får därvidlägre kostnader än ett företag med hög, vilket ger ett incitament för att kommatill rätta med problem som är förknippade med arbetsmiljön. Däremot bör maninte genom generellt höjda arbetsgivaravgifter eller genom andra åtgärder medmotsvarande effekt försöka administrera bort arbetsmiljöproblemen. höjdesarbetsgivaravgifterna sam- 1989/90:FiU20 tidigt som tvångssparandet infördes. Höjningen har förutsatts vara Reservationer tillfållig och de medel som den nya löneskatten ger skalltillfalla den s.k. arbetslivsfonden. Enhöjning av detta slag leder på kort sikt till att näringslivets möjligheter attförsvara sina positioner på världsmarknaden försvagas. Arbetskraftsintensivaföretag riskerar att drivas till friställningar, särskilt som lönekostnadernaändå ökar kraftigt till följd av träffade avtal. Motbakgrund härav biträder utskottet de krav på en avveckling avarbetsgivaravgiften som framförs i motionerna Fi211 (fp) och Fi704 (m). mening bör avgiften återkallas. Motbakgrund av vad utskottet här anfört och med hänsyn till den stora uppmärksamhetsom arbetsmiljöfrågor röner i olika sammanhang är det intepåkallat att nu framför krav på ytterligare åtgärder inom dettaområde. Utskottet avstyrker därför motion Fi47 yrkande 8. deb att utskottets hemställan under 31 bort haföljande lydelse: 31. beträffande arbetsmiljöavgift m.m. att medbifall till motionerna 1989/90:Fi211 yrkande 4 och l989/90:Fi704 yrkande 3 samtmed avslag på motion 1989/90:Fi47 yrkande 8 beslutar upphäva lagen (1989:484)om arbetsmiljöavgift, samt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Arbetsmiljöavgift m.m. (mom. 31) Lars-OveHagberg (vpk) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 74 som börjar med "" och slutar med "Fi47 yrkande 8" bort ha följandelydelse: Skallarbetskraftsutbudet öka är det enligt utskottets mening av avgörande betydelseatt man kommer till rätta med problemen på arbetsmiljöområdet. Antaletförtidspensionärer har under den socialdemokratiska regeringen ökat med ca 150000 personer. Såsom påpekas i motion Fi47 (vpk) behövs det kraftfulla insatserför att minska utslagningen. I första hand gäller det att stärka de lokalafackliga organisationernas möjlighet att förbättra arbetsmiljön.Rehabiliteringsinsatser är nödvändiga och bra. Det bästa är dock om man genomförebyggande åtgärder kan motverka de grundläggande problem som förorsakarutslagningen. I enlighet med vad som föreslås i motion Fi47 (vpk) bör riksdagensåledes genom ett tillkännagivande påtala behovet av kraftfulla åtgärder påarbetsmiljöområdet. deb att utskottets hemställan under 31 bort haföljande lydelse: 31. beträffande arbetsmiljöavgift m.m. att med avslag på motionerna 1989/90:Fi211 yrkande 4 och l989/90:Fi704 yrkande 3 och med bifall till motion 1989/90:Fi47 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till 142 känna vad utskottet anförtom behovet av kraftfulla åtgärder på arbetsmiljöområdetför att minska utslagningen från arbetslivet 1989/90:FiU20 och öka utbudet av arbetskraft. Avskaffande av obligatoriskt sparande (mom. 32) (), (), (), FilipFridolfeson (m) och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 74 som börjarmed "De skäl" och slutar med "Fi605 yrkande 9" bort haföljande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna atttvångssparandet inte är en verkningsfull åtgärd i stabiliseringspolitiskthänseende. Det är främst hushåll med dålig kreditvärdighet eller som saknarsparmedel som drabbas av åtstramningen, vilket är fördelningspolitisktolämpligt. Utskottet anser att den finanspolitiska åtstramningen i ställetborde inriktas på minskningar av de offentliga utgifterna och en väsentligsänkning av marginalskatterna. Utskottet anser således att tvångssparandet böravskaffas och att de inbetalade medlen bör återbetalas. Motionerna Fi201, Fi203yrkande 1, Fi603 yrkande 4 och Fi605 yrkande 9 tillstyrks därför av utskottet. deb att utskottets hemställan under32 bort ha följande lydelse: 32. beträffande avskaffande av obligatorbktsparande att med bifall till motionerna 1989/90:Fi603 yrkande 4 och1989/90:Fi605 yrkande 9 samt med anledning av motionerna 1989/90:Fi201 och1989/90:Fi203 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Avskaffande av obligatoriskt sparande (mom. 32) deb att den del av utskottets yttrande på s. 74 som börjarmed "De skäl" och slutar med "Fi605 yrkande 9" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att det obligatoriska sparandet ärförknippat med många problem. Det är sannolikt inte särskilt verkningsfullt istabiliseringspolitiskt hänseende. En stor del av hushållen, framför allt demer välbeställda, kan möta sparkravet med minskat frivilligt sparande. Det ärsannolikt endast människor som har dålig kreditvärdighet eller som är utansparmedel som berörs. Den fördelningspolitiska effekten blir därmed enligtutskottets mening oacceptabel. Utskottet anser mot denna bakgrund att detobligatoriska sparandet bör avvecklas och att inbetalade belopp böråterbetalas. Motionerna Fi201, Fi203 yrkande 1, Fi603 yrkande 4 och Fi605yrkande 9 tillstyrks därför av utskottet. deb att utskottets hemställan under32 bort ha följande lydelse: 32. beträffande avskaffande av obligatorbkt sparande att med bifall till motionerna 1989/90:Fi603 yrkande 4 och l989/90:Fi605 yrkande 9 samt med anledning av motioner- 143 na 1989/90:Fi201och 1989/90:Fi203 yrkande 1 som sin mening 1989/90:FiU20 ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ålderspensionärer och det obligatoriska sparandet(mom. 33, motiveringen) Under förutsättning av bifall till reservation 53 (), (), (), FilipFridolfeson (m) och () anser att den del av utskottets yttrandepå s. 75 som börjar med "beslutade " och slutar med"motion Fi203" bort ha följande lydelse: Eftersom utskottet anser att tvångssparandet bör avskaffasi sin helhet tillgodoses motionärernas krav därigenom helt och några särskildaregler behöver inte införas för ålderspensionärer. Yrkande 2 i motion Fi203behöver därmed inte föranleda någon åtgärd från sida. Demokratisering av ekonomin (mom. 34) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 75 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 6" bort haföljande lydelse: Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Koncentrationen av kapital och centralisationen av maktoch ägande fortgår i vårt land. Från de 15 dominerande finansgrupperna på1970-talet kan vi nu urskilja fyra. Störst är huset , vilketkontrollerar företag med ca 400 000 anställda. De övriga ärHandels-banken/Industrivärlden, Skånska och . visade ävenatt makten över det privata näringslivet ligger i allt fårre händer. Enligt utskottets uppfattning är en demokratisering avekonomin grundläggande för att motverka storfinansens maktkoncentration ochdess avgörande inflytande över samhällets utveckling. Demokratiseringen måsteutgå från makten i arbetslivet. Den skall understödjas med demokratiska beslutmed övergripande riktlinjer för ekonomins utveckling och styrning av deavgörande samhällsinvesteringarna. Demokratisk kontroll av banker ochfinansinstitut är nödvändig i en sådan politik. Vad utskottet här anfört om nödvändigheten att brytamaktkoncentrationen i samhället bör ges regeringen till känna. Utskottettillstyrker motion Fi212 yrkande 6. deb att utskottets hemställan under34 bort ha följande lydelse: 34. beträfiiande demokratbering av ekonomin attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Fi212 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 57.Demokratisering av ekonomin (mom. 34, l989/90:FiU20 (), (), (),(), (), () och ()anser att den del av utskottets yttrande på s. 75 som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "reellt syfte" bort ha följandelydelse: Utskottet kan inte se att den kontinuerliga process somkännetecknar förnyelsen av svenskt näringsliv skulle föras ytterligare framåtpå ett meningsfullt sätt genom de åtgärder som föreslås i motion Fi212 (vpk).Utskottet vill i detta sammanhang tillägga att ett ökat enskilt aktieägande ärett viktigt led i spridningen av makt och inflytande i näringslivet. Åtgärderbör därför vidtas för att stimulera enskilt aktieägande. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.35) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 76 börjarmed "För andra" och på s. 80 slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: Utformningen av finanspolitiken spelar en central roll förden ekonomiska tillväxt som ger ökad valfrihet och tryggare välfård iframtiden. Den långsiktiga tendensen till att inte barastatsbudgetens inkomstsida utan även dess utgiftssida ökar i förhållande tillden samlade produktionen (BNP) måste brytas. Enligt utskottets mening är detnödvändigt att vid sidan av skattetrycket även den offentliga utgiftsandelenreduceras. Detta ger den åtstramningseffekt som erfordras, somresurser frigörs för enskild verksamhet. Den uppställda målsättningen innebär att de offentligautgifternas möjliga ökningstakt i nominella termer bestäms av den realatillväxten i ekonomin, den inflationstakt som råder i de länder mot vilkaSverige har en fast växelkurs samt det krav på minskning av skattetrycket somställs upp. Ett mål bör sättas att skattetrycket skall dras ned med igenomsnitt cirka en procentenhet . Det innebär att de offentligautgifternas reala ökning måste begränsas till 0,51,, om man utgårfrån en genomsnittlig tillväxt i totalproduktionen (BNP) på 2,02,,vilken blir möjlig med den politik som utskottet förordar. Enligt utskottets mening är den angivna inriktningen avbudgetpolitiken fullt realistisk. Avregleringar och avmonopoliseringar skapartillsammans med nödvändiga besparingar ett tillräckligt utrymme för att klaraockså de nytillkommande offentliga utgiftsbehov som är ofrånkomliga ellerangelägna att tillgodose. Motbakgrund av behovet att anpassa den svenska inflationstakten 145 till densom råder i omvärlden måste utgiftsökningarna i nominella 10 1989/90. termersuccessivt begränsas till för hela den offentliga sektorn. Mot dennabakgrund bör en en utgiftsram för förvaltningskostnader Reservationerinföras. Utskottet förordar ett budgetförslag som är så utformatatt det främst begränsar tillväxten i transfereringsutgifterna samt hållertillbaka kommunernas expansion. Effekterna motverkas för hushållen genom attskattesänkningarna är större än besparingarna och för kommunerna genom attminskningen av statsbidrag kopplas samman med ett slopande av till dessaknutna villkor och föreskrifter. Med tanke på lönekostnadernas stora betydelseför kommunernas ekonomi bör förslaget därutöver innebära väsentligt minskadekostnader för kommunerna och skattesänkningar som gör det möjligt att hållalöneökningarna på en låg nominell nivå. I likhet med regeringen anser utskottet det vara en riktigfinanspolitisk avvägning att eftersträva ungefårlig balans i statsbudgeten.Skattereformen 1991 bör avvägas så att även det slutliga budgetutfallet skallbli balanserat. Utskottets förslag till statsbudget för /90innebär en utgiftsnivå som ligger lägre än regeringensförslag. Av dessa utgiftsminskningar är av mer ellermindre engångskaraktär, även om samma slags intäkter av denna storlek tordekunna beräknas under den närmast överskådliga framtiden. Utskottets förslag till statsbudget innebär vidare attskatteintäkterna blir mindre än vad regeringen utgåttfrån. Vad utskottet nu anfört innebär att utskottet ansluter sigtill den uppläggning av budgetpolitiken som moderata samlingspartiet föreslår imotion Fi204. Budgetpolitiken är en konsekvens av de politiska strävanden somredovisats i denna motion. Tre mål har varit väsentliga i arbetet med det förordadebudgetalternativet. För det första att minska de automatiskautgiftsökningarna. För det andra att öka valfriheten för såväl enskilda somkommuner och företag. För det tredje att avveckla onödiga subventioner. Speciell vikt har lagts vid avvägningen mellanskattesänkningar och utgiftsbegränsningar. Denna har gjorts så att hushållensekonomiska situation förbättras genom att skattesänkningarna för individer ochhushåll är större än besparingar på direkta transfereringar. Detta gäller t.ex. sjukförsäkringen. Ersättningsnivån isjukförsäk ringssystemet har tidigare på grund av ökade skatter höjts från till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Mot bakgrund av de omfattande skattesänkningar utskottet förordar är det naturligt att ersättningsnivån nu åter sänks till . För den enskilde är det avgörande vad som blir kvar efter skatt inte vilket belopp denne får ut före skatt. Förändringen bör därutöver leda till att missbruk av systemet i form av "friskfrårivaro" begränsas. Fr.o.m. bör ansvaret för de första 14 dagarnas sjukfrånvaro dessutom åvila arbetsgivarna genom en s.k. arbetsgivarpe riod. Av samma skäl anser utskottet att ersättningsnivån iföräldraförsäk- 1989/90:FiU20 ringen bör minskas från 90 till 80 %.Skattesänkning är också ett Reservationer motiv för sänkning aversättningsnivån i delpensionsförsäkringen från . Enligt utskottets mening bör förslag fram läggas om ettvårdnadsbidrag på . per barn och år i förskoleåldern och avdragsrättför styrkta barntillsynskostnader på motsvarande belopp. Denna reform innebäratt småbarnsfamiljerna får en verklig valfrihet i barnomsorgen under hela tideninnan barnen börjar i förskolan. Fördelningen av det offentliga stödet mellanskilda delar av blir mer rättvis. Kostnaden för denna reform uppgårtill netto 825 milj. kr. för /91. Regeringens förslag omförlängd föräldraförsäkring avvisas. Utöver vårdnadsbidraget och avdragsrätten föreslås ettgrundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen på . Detta är ettsätt att anpassa skatteuttaget efter familjernas försörjningsbörda och på dettasätt generellt förbättra för barnfamiljerna. Utskottet förordar en höjning av garantibeloppet iföräldraförsäkringen . Förslag läggs också fram ompensionstillskott till de s.k. undantagandepensionärerna. Totaltminskar utgifterna på socialområdet med 5 330 milj. kr. Arbetsmiljöavgiften på bör avskaffas fr.o.m. den 1januari 1990. De medel som influtit till arbetslivsfonden skall snaraståterbetalas. Utskottet anser att utgiftsprövningen bör vara mycketstram, vilket innebär att utgiftsökningar endast bör medges i synnerligenangelägna verksamheter. Den oroande brottsutvecklingen gör det nödvändigt attförstärka polisväsendet. Mot denna bakgrund bör förstärkning ske av polisen med600 administrativa tjänster. Dessa gör det möjligt att frigöra poliser föregentligt polisarbete. Kostnaden beräknas till ca 100 milj. kr. Budgetpropositionen är, som nämnts, i många hänseendenofullständig. Regeringen har i särpropositioner lagt fram förslagsom rör bl.a. forskningspolitiken, presstödet, näringspolitiken och regionalpolitiken.Förslag väntas om livsmedelspolitiken, flyktingpolitiken, den kommunala ekonominoch skatterna. Regeringen har beräknat anslagsposten Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto till . Någon specifikation av hur medlenavses bli använda anges inte.