bet · GD01BoU11 · 1989-12-31 00:00:00 — debatt den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "" och slutar med "(1989/90:Bo6 s. 11 12)" bort haföljande lydelse: Rättspraxisger ingen ledning när det gäller att bedöma om en återkommande säsongmässigändrad användning av en ekonomibyggnad kräver bygglov. Detta är mycketolyckligt eftersom det är vanligt förekommande att sådana byggnader undertider då de inte behövs för jordbrukets produkter används för uppställning avhusvagnar, lagring av industriprodukter m.m. Att så kan ske är till fördel föralla parter. Utskottet anser därför att den oklarhet som lagstiftningen innebäri angivna fall bör undanröjas. Det är enligt utskottets mening rimligt att enåterkommande säsongmässig ändrad användning av ekonomibyggnader inte skallkräva bygglov. Lagen bör därför ändras i enlighet med vad som anförts. Dettabör med anledning av motionerna Bo542 (c) och Bo557 yrkande 7 som sinmening ge regeringen till känna. debatt moment 29 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 29. beträffandebygglov vid säsongmässig ändrad användning av ekonomibyggnader att medanledning av motionerna 1989/90:Bo542 och 1989/90:Bo557 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bygglovshanteringen i samband med värmeanläggningar och eldstäder (mom. 30) och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "och eldstäder" bort ha följande lydelse: GenomPBL infördes förenklingar i byggprocessen. Granskningsruti nerna för t.ex. värmeanläggning och eldstäder synes emellertid vara stelbenta och med flera myndigheter inblandade. Många nämnder synes alltjämt tolka bestämmelserna så att skorstensfejarmäs- 39 tåren måste höras om ett ritningsförslag. Det kan ifrågasättas om det inte i många fall ärlämpligare att räddningsnämnden får avgöra om en 1989/90:BoUl 1 remittering är nödvändig.Utskottet anser därför att det finns skäl att se över de gransknings- ochbesiktningsrutiner som finns när det gäller nu aktuella anläggningar. Utskottetvill i sammanhanget dock framhålla att brandsäkerheten naturligtvis inte fåreftersättas. Vadnu anförts bör med anledning av motion Bo559 (c) som sin mening geregeringen till känna. debatt moment 30 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 30. beträffandebygglovshanteringen i samband med värmean läggningar och eldstäder att medanledning av motion 1989/90:Bo559 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Komplementbyggnaders byggnadsyta (mom. 31) (), () och () anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med "Utskottet behandlade"och slutar med "samlad bebyggelse" bort ha följande lydelse: Hösten1989 beslutade att komplementbyggnader får uppföras utanfördetaljplan och utanför samlad bebyggelse utan byggnadslov. Någonstorleksbestämmelse finns inte i sådana fall. De ursprungliga motiven för destorleksbestämmelser som gäller för uppförande av komplementbyggnader utanbygglov inom bl.a. detaljplanelagt område har redan genom införandet av PBLförlorat en del av sin giltighet. Det saknas därför enligt utskottets meningskäl att bibehålla dessa. Utskottet föreslår därför att den bygglovsfriabyggnadsytan för komplementbyggnader inom detaljplan och inom samladbebyggelse ökas från 10 m till maximalt 16 m , Härigenom kommer värdefullaförvaringsutrymmen att skapas medan användningssättet alltjämt är detsamma. Utskottetförordar att med anledning av motion Bo545 (c) yrkande 4 antar detförslag till lag om ändring i PBL som framgår här nedan. debatt moment 31 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 31. beträffandekomplementbyggnaders byggnadsyta att medanledning av motion 1989/90:Bo545 yrkande 4 antar följande Lag omändring i (1987:10) Härigenomföreskrivs i fråga om 8 kap. 4 § första stycket 6 (1987:10)att uttrycket "10,0" skall bytas mot uttrycket "16,0". Denna lag träder i kraftden . KnutBilling, och (alla m) anför; Ibetänkandet behandlas en c-motion om storleken av friggebodarnas byggnadsytainom detaljplanelagt område eller samlad bebyggelse. Motionärerna förespråkaren ökning av den bygglovsfria ytan till 16 m'. Genomett beslut (1989/90:BoU6) avskaffadesstorleksbegränsningen för komplementbyggnader utanför detaljplan och utanförsamlad bebyggelse. Därmed fick moderata samlingspartiet gehör för en länge hävdaduppfattning. Vi anser emellertid att det med hänsyn till alla olika intressen grannehänsyn, buller, trafik m.m. som kan finnas inom tät bebyggelse ärmotiverat att bibehålla nuvarande storleksbegränsning inom detaljplan och inomsamlad bebyggelse. De här angivna motstående intressena föreligger ytterstsällan i bebyggelse utanför detaljplan, varför vi anser det riktigt att i detsistnämnda fallet medge en avsevärt större frihet vid byggnation. och (båda c) anför: Centerpartietanser det viktigt att slå vakt om allemansrätten och människors rätt att rörasig fritt i skog och mark. Strandskyddet, som är grundläggande förallemansrätten, måste därför finnas kvar. Vad vi vänder oss emot är detstelbenta sätt på vilket strandskyddsbestämmelserna tillämpas.Dispensmöjligheterna bör bli mera flexibla än . Det måste finnasmöjligheter för människor att bygga och bo också i strandnära områden. I våruppfattning ligger ingen motsättning. Alla stränder är inteintressanta för det rörliga friluftslivet. På många ställen framför allt iglesbygd finns det gott om strandnära områden. Inom många sådana områdenskulle det gå mycket bra att bygga ett eller annat bostadshus utan att detskulle inkräkta på det rörliga friluftslivet. Däremot finns det fortfarandeanledning att inta en restriktiv inställning till byggande inom strandområden inärheten av våra tätorter. JanStrömdahl (vpk) anför: Enligtmin mening är det olyckligt att avfårdade de förslagom skärpning av hyreslagen och av lagen om bostadsanvisningsrätt somlagts fram av en arbetsgrupp inom . Någon ytterligare analysav smygkontoriseringens omfattning och 41 effekter behövs inte nu.Det är kommunernas sak att se till att gällande "avkontoriseringsverktyg"används så effektivt som möjligt; från hyres- 1989/90:BoUll gäströrelsenkan hjälp påräknas. Det är också en fråga för den kommunala demokratin attavgöra var tillkommande kontor skall lokaliseras.