bet · GD01JuU28 · 1989-12-31 00:00:00 — I proposition 1989/90:100, bilaga 4(), har regeringen föreslagit att till : Förvaltningskostnader /91 anvisa eU förslagsanslag på . (punkt G 4 s.112-113); till : Ersättning för skador på grund avbrott för /91 anvisa ett förslagsanslag på . (punktG 5s. 1989/90:Ju607 av m.fl. (c) vari yrkas 25. att som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om ökat stöd till brottsoffren, 26. att tillbrottsofferjourverksamheten för /91 anslår , 27. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om alt staten bör förskotteraskadeslåndsersättning till brottsoffer, när gärningsmannen saknarbetalningsförmåga, 28. att som sin mening gerregeringen lill känna vad i motionen anförts om särskilda insatser förkvinnliga våldsoffer. 1989/90:Ju702 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts ombehov av juridiskt biträde lill . 1989/90:Ju718 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i 33 kap. 5 § attdelgivning av tredskodom skall ske genom rättens försorg i de fall som anförtsi motionen. 1 1989/90. 1989/90 JuU28 1989/90:Ju802av m.fl. (m) vari yrkas 1989/90:JuU28 17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till brottsoffren. 1989/90:Ju804 av m.fl. (fp) vari yrkas 16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett program för att förbättra situationen förbrottsoffer. 1989/90:Ju811 av 7ammenoksa (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ompsykologhjälp till våldsoffer. 1989/90:Ju821 av m.fl. (m) vari yrkas 2. all riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en broitsoffernämnd i enlighetmed vad i motionen anförts, 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiskabidrag till och kvinnojourerna. 1989/90:Ju822 av m.fl. (vpk) vari yrkas 6. att bos regeringen begär förslag omtillsättande av en brottsofferombudsman. 1989/90:Ju824 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anföris om etableringav jourverksamhet för brottsoffer över hela landet med polisens medverkan, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av reglerna om målsägarbiträde ienlighet med motionens anda, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombrottsoffrens ställning och ersättningsrätt saml framtagning avbedömningsunderlag på offrets villkor, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anföris ombrottsoffrens ekonomiska ersättningar, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gärningsmänsdeltagande i det sociala ansvaret för brottsoffren samt om förskottsbetalningarvia det allmänna, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförskottsbetalningar via det allmänna till offret, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uttalande omsamhällets skyldighet till omtanke och löpande uppföljning av brottsoffretssituation, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om brottsoffersöverklagningsmöjligheter om skillnad i utfell föreligger mellan förväntad ochreell social utveckling. 1989/90:Ju826 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär utredning med syfteatt klarläg ga om staten skall förskottera skadestånd till brottsoffer på sätt som anges i motionen, 2 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en 1989/90:JuU28 broitsoffernämnd i enlighet med vad som imotionen anförs, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiskabidrag till och kvinnojourerna, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättradinformation till brottsoffer, 6. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättreuppgifter till brottsoffer om det egna ärendet, 7. att riksdagenhos regeringen begär utredning med syfte att belysa brottsoffers psykiskareaktioner i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att riksdagenhos regeringen begär utredning med syfte att klarlägga de totala kostnadernaför brott mot enskilda. 1989/90:Ju829 av m.fl. (vpk) vari yrkas 2. att hos regeringen begär förslag om atthotade kvinnor skall få möjlighet lill överfallslarm. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:So320. 1989/90:Ju830 av m.fl. (fp) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd och stimulans till brottsofferjourer. Regeringen föreslår ett förslagsanslag på . Som framgår av budgetpropositionen (s. 112 f) hararbetsbelastningen ökat kraftigt vid nämnden som en följd av ökadtillströmning av framför allt personskadeärenden. Nämnden har med anledninghärav medgivits att anställa dels en extra föredragande, dels en ersättare fören långtidssjukskriven handläggare. Regeringen har också beslutat omen översyn av nämndens organisation och arbetsformer, bl.a. i syfte attrationalisera ärendehandläggningen. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Ersättning för skador på grund av bron Med hänsyn till ärende- och utgiftsutvecklingen /89 föreslår regeringen ett förslagsanslag på 12 milj. kr.Förslaget innebär en anslagsökning med 3,5 milj. kr. och det överensstämmer medbroltsskadenämndens anslagsframställning. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Motionerna 1989/90:JuU28 har frågor om våldsbrott och brottsoffervarit föremål för stor uppmärksamhet både i den allmänna debatten och iriksdagen, och åtgärder har vidtagits såväl för att markera den stränga synenpå våldsbrott och vissa integritetskränkande stöldbrott som för att förbättrabrottsoffrens situation. Utskottet behandlade hithörande frågor så sent som inovember (se 1989/90:JuU5). För en utförlig redogörelse för dethittillsvarande arbetet för att förbättra stödet till brottsoffer hänvisas tilldetta betänkande. I motion Ju607 begärs att det förbrottsofferjourverksamheten skall anslås . för /91 ochockså i motionerna Ju802, Ju821, Ju826 och Ju830 framställs krav på ökatekonomiskt och annat stöd till broitsofferjourer m.m. I landet finns mellan fem och tio brottsofferjourer samtcentralorganisationen . Statliga medel tillbrottsofferjourer och liknande verksamhet har såväl som förra åretreserverats under anslaget G 5. : Ersättning för skador pågrund av brott. Här kan nämnas att regeringen beslutat om ett bidrag påsammanlagt . av statliga medel till riksförbundet, varav hälften överbroltsskadenämndens anslag. Vissa jourer får också kommunalt stöd till sinverksamhet. Härtill kommer bidrag från frivilligorganisationer. Det förekommerockså att myndigheter, t.ex. och polisen, och frivilligorganisationerbidrar med personellt stöd. Här bör också nämnas att frågor om brottsofferjourer tasupp i Brottsförebyggande rådets (BRÅ) rapport (1988:1) Brottsoffer. Rapportenhar nu överlämnats till kommissionen (Dir. 1989:58) för att motverka våldet ochförbättra stödet till brottsoffren (våldskommissionen). I dess direktivframhåller justitieministern att tiden nu är mogen för en mer övergripandeutvärdering av de vidtagna åtgärderna (jfr. 1987/88:100, bil. 34 ff) där ett särskilt program för aU stärka brottsoffrens ställning ladesfram) och att göra en inventering av vad som ytterligare kan göras.Våldskommissionens arbete skall avslutas under innevarande år. Utskottet har i tidigare sammanhang framhållitbrottsofferjourernas värdefulla arbete (se t.ex. 1989/90:JuU5 s. 28 f), och utskottet noterar med tillfredsställelse att det även för nästa budgetår kommer att finnas medel avsatta för brottsofferjourerna liksom att jourerna får stöd i sin verksamhet från många andra organ. Frågor om samhällsstöd till brottsofferjourer m.m. är också aktualiserade i andra sammanhang, och någon åtgärd från med anledning av motionerna Ju607, Ju802, Ju821, Ju826 och Ju830 i här behandlade delar krävs inte. I motion Ju702 framförs önskemål om eU särskilt juridisktbiträde 1989/90;JuU28 till . Motionärens tankeär att riksförbundet bör beredas möjlighet att anställa en person medjuridiska kunskaper, som skulle ansvara för den juridiska rådgivningen lilllokalföreningarna. Juristen skulle också svara för rådgivning i enskildaärenden och medverka vid utbildning av stödpersoner. Regeringen har som nämnts beslutat om ettengångsbidrag på . Bidragetskall användas till utvecklingsarbete vid brottsofferjourerna, till att startanya jourer och lill utbildning av stödpersoner. Såvitt utskottet kan bedöma ryms den verksamhet somföreslås i motion Ju702 i och för sig väl inom de sålunda angivna ramarna förbidragets användning. Det ankommer emellertid inte på att fattabeslut om hur bidraget skall användas, och som framgått anser utskottetdet inte heller aktuellt med uttalanden från sida omytterligare bidrag till brottsofferjcurer. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen. I motion Ju824 begärs åtgärder som syftar lill att få tillstånd fler jourer i samarbete med polisen. I detta sammanhang bör erinras om rikspolisstyrelsensrapport (RPS rapport 1989:1) Brottsofferjourer En handledning för polisensmedverkan i broltsofferverksamhet, som utarbetats just i syfte att främjatillkomsten av brottsofferjourer. Där betonas bl.a. att en väsentligförutsättning för att en brottsofferjour skall kunna fungera är att den har denlokala polisens stöd. Under avsnittet Riktlinjer för resursanvändningen inompolisväsendet gör civilministern i årets budgetproposition (bil. 15, s. 100)positiva uttalanden om ökad omsorg om brottsoffer och om möjligheterna förpolismyndigheterna att stödja broitsofferjourer. Utskottet ansluter sig till dessa uttalanden och villhänvisa lill rapporten, som på ett tydligt sätt markerar rikspolisstyrelsenspositiva inställning till brottsofferjourer. Det ankommer på den lokala polisorganisationenatt disponera resurser för ändamålet. Utskottet avstyrker bifall till motionJu824 i här behandlad del. I motionerna Ju821 och Ju826 föreslås att en särskildbrottsoffernämnd skall inrättas. Nämndens främsta uppgift skulle vara attfördela bidrag till bl.a. brottsofferjourer. beslutar regeringen om bidrag tillbrottsofferjourerna. Bidrag utbetalas som nämnts ovan över broltsskadenämndensanslag. Utskottet ser ingen anledning alt föreslå en ändring i denna ordning,och utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju821 och Ju826 i här behandladedelar. I motion Ju822 framförs önskemål om att en särskild tjänstsom brottsofferombudsman skall inrättas. Syftet är att öka brottsoffrens rättssäkerhet. Här kan nämnas att det åvilar såväl polisen som åklagarenoch domstolen att på olika sätt hjälpa ett brottsoffer alt ta till vara sina intressen. åligger det enligt särskild föreskrift i 3 § polisförord- 5 ningen(1984:730) polisen alt ge hjälp och stöd till den som drabbats 1* Riksdagen1989/90. av brott,och åklagaren har skyldighet bl.a. alt hjälpa brottsoffret att 1989/90:JuU28 föraskadeståndstalan i brottmålet mot gärningsmannen. Även domstolen skall påolika sätt försöka underlätta för brottsoffret. Som framgår nedan har ävenbl.a. ett ansvar, t.ex. i akuta situationer. Eillsynen övermyndigheternas tillämpning av lagar och andra författningar utövas avjustitieombudsmannen (se 12 kap. 6 § regeringsformen). Utskottet har mot den angivna bakgrunden svårt att se altdet skulle finnas behov av en särskild brollsofferombudsman, och utskottet avstyrkerbifall till motion Ju822 i denna del. I flera motioner framställs krav på ett mer individuelltinriktat stöd till brottsoffer. 1 motion Ju607 understryks sålunda betydelsen av attsocialtjänsten i kommunerna har en fungerande socialjour, något som enligtmotionärerna långt ifrån alllid är fallet. Vidare förespråkas upprättande ilandstingens regi av kris- och vårdcentrum för brottsoffer. Också i motionJu824 understryks särskilt ansvar. Bl.a. framställs krav påkontinuerlig uppföljning av brottsoffrets situation efter brottet. Utskottet har tidigare (se 1989/90:JuU5 s. 20) konstateratatt det är självklart att ett brottsoffers behov av bl.a. personligt stöd intealltid kan tillgodoses genom åtgärder från polisen, åklagarna och domstolarna.Utskottet har pekat på att brollsofferjourerna har en stor funktion att fylla idetta sammanhang. Utskottet vill tillägga att också insatser av andrasamhällsorgan kan bli aktuella. Detta gäller särskilt åtgärder avsocialtjänsten och, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet,kroppssjukvården och den psykiatriska vården. Utskottet förutsätter alt de samhällsorgan som har allsvara för den individuella vården organiserar sin verksamhet på ett sådant sättatt de krav som rimligen kan ställas går att uppfylla. Någon anledning förriksdagen att göra sådana uttalanden som begärs i motion Ju607 finns inte ochutskottet avstyrker bifall lill motionen i denna del. När det gäller yrkandet i motion Ju824 vill utskottetunderstryka alt det inte kan komma i fråga att ålägga ellerannan myndighet elt obligatoriskt uppföljningsansvar när det det gäller brottsoffer.Här som i andra sammanhang måste den enskildes integritet respekteras ochinitiativet till stöd eller vård i princip las av den enskilde och utövas pådennes villkor. En annan sak är, som utskottet anfört, att socialtjänstenoch sjukvården mer allmänt sett har en uppgift i detta sammanhang. Utskottetavstyrker bifall till denna del av motion Ju824. I motionerna Ju607 och Ju829 aktualiseras särskilt utsattakvinnors behov av hjälp och skydd. Motionärerna pekar på att många kvinnortvingas leva under ständigt hot. I motionerna föreslås bl.a. installation avtrygghetslarm för att förbättra det fysiska skyddet för denna grupp. Här börförst nämnas våldskommissionen, vars arbete bl.a. innebär 1989/90:JuU28 attundersöka vad som kan göras för att hindra eller motverka det våld som skerinom hemmets väggar och som främst drabbar kvinnor och barn i form avmisshandel och sexuella övergrepp. Vidare bör nämnas att regeringen i slutet av förra årettillsatte en arbetsgrupp för frågor om våld mot kvinnor (C 1989:A). Arbetsgruppenskall samarbeta med våldskommissionen. I arbetsgruppens direktiv framhålls attarbetet med att på olika sätt motverka att kvinnor utsätts för grova övergreppmåste intensifieras. Kvinnors rätt till samhällets stöd måste stärkas, ochberedskapen hos rättsväsendet och andra särskilt ochsjukvården att på ett ändamålsenligt sätt skydda, stödja och hjälpa dem somutsätts för övergrepp måste förbättras. I direktiven uppmärksammas vidarepolisens viktiga roll när det gäller det akuta skyddet av utsatta kvinnor. Detframhålls att behovet av fysiskt skydd måste uppmärksammas även på annat sätt,bl.a. med hjälp med skyddade bostäder m.m. Slutligen pekas i direktiven påbehovet av utveckling av metoder för stöd- och behandlingsinsatser och på attökade kunskaper krävs för att förebygga och förhindra våld och andra övergreppmot kvinnor. I detta sammanhang understryks alt ny kunskap måste sökas inteminst genom kvinno- och jämställdhetsforskningen och att ett omfattandeupplysnings- och attitydförändrande arbete är nödvändigt. Civilministern understryker under avsnittetJämställdhetsfrågor i budgetpropositionen (bil. 15, s. 157) vikten av detpågående arbetet mot kvinnovåldet. Utskottet kan ansluta sig till uppfattningen att särskildaåtgärder krävs för att skydda och hjälpa de utsatta kvinnor det här är frågaom. Utskottet vill här erinra om sitt av godkända förslag omstraffekärpning vid överträdelse av besöksförbud och om sitt, likaledes avriksdagen godkända, förord för en utvidgning av rätten till målsägandebiträde(se 1989/90:JuU5 s. 13 ff och 21 f). Frågor om ytterligare åtgärder är ocksåsom framgått föremål för ett omfattande arbete inom . Några åtgärder med anledning av kraven i motionerna Ju607och Ju829 är därför inte erforderliga, och utskottet avstyrker bifall tillmotionerna i här behandlade delar. Frågan om utvidgning av rätten till målsägandebiträde lasupp i motion Ju824. Som just nämnts förordade utskottet i november förra åreti sitt av godkända betänkande en utvidgning av rätten till målsägandebiträde.Utskottet uttalade att den rätten borde gälla utan begränsningar i mål omsexualbrott enligt 6 kap. , och att den också borde väsentligtutvidgas när det gällde mål om misshandel. Frågan bereds iregeringskansliet. Någon åtgärd från sida är alltså inteerforderlig, och utskottet avstyrker bifall till motion Ju824 i denna del. Informationtill brottsoffer 1989/90:JuU28 I motionerna Ju802 och Ju826 begärs ökade insatser för altförbättra informationen till brottsoffer. Motionärerna föreslår att enmyndighet skall få ett särskilt ansvar för information om t.ex.polisutredningen och rättegångsförfarandet i allmänhet. I motionerna föreslåsockså all målsäganden skall underrättas bl.a. om rättegången mot den sommisstänks för brottet. Ulskoltet behandlade utförligt liknande motionsyrkandeni (se 1989/90:JuU5 s. 18 ff). 1 fråga om information till brottsoffer om regelsystemetm.m. hänvisade utskottet då till att en rad åtgärder under senare årvidtagits. Utskottet pekade bl.a. på alt polisen har en särskild skyldighet attlämna brottsoffer råd och stöd, att åklagaren ålagts informationsskyldighet iförundersökningskungörelsen (1947:948) och att tagit fram eltinformationsmaterial om rättegången. Sammantaget fann utskottet att det var tillfredsställandesörjt för att på ett enkelt sätt lämna målsäganden information om t.ex.möjligheterna till skadestånd och ersättning enligt brottsskadelagen och omrälte-gångsförferandet. Utskottet ansåg inte några ytterligare åtgärder frånriksdagens sida erforderliga och avstyrkte bifall till elt motionsyrkande isaken. När del gällde ett molionsönskemål om målsägandens rättlill information om t.ex. polisutredningen, beslut om åtal och lidpunkt förrättegången konstaterade utskottet att åklagaren och domstolarna i princip harskyldighet att hålla målsäganden informerad om han eller hon begär det.Utskottet ansåg det då aktuella molionsönskemålet tillgodosett och fann att detinte borde föranleda någon åtgärd från sida. Utskottet saknar anledning all frångå sina helt nyligengjorda ställningstaganden och avstyrker bifall till motionerna Ju802 och Ju826i här behandlade delar. Ersättning \'id brott Frågor om skadestånd vid brott las upp i flera motioner.Också denna fräga behandlades utförligt av utskottet (se1989/90:JuU5 s.lO ff). Som framgår i det betänkandet regleras rätten lillskadestånd i skadeståndslagen (1972:207). Regleringen innebär sammanfattningsvis att var och en som uppsåtligen eller av vårdslöshet vållar person- eller sakskada i princip skall ersätta skadan (2 kap. 1 §). Vid personskada utgår ersättning för sjukvårdskostnader m.m., inkomstförlust och ideell skada (förluster av icke-ekonomisk natur). I sistnämnda hänseende utgår ersättning för sveda och värk, lyte eller annat stadigvarande men samt olägenheter i övrigt lill följd av skadan (5 kap. 1 §). Vid brott mot den personliga friheten och vissa andra integritetskränkande brott föreligger det också skyldighet att utge ersättning för lidande (1 kap. 3 §). Ersättning för ren förmögenhetsskada, dvs. ekonomisk skada som uppkommit utan samband med att någon lidit person- eller sakskada, o kan ocksåutgå vid brott (2 kap. 4 §). 1 motionJu824 framställs krav dels på aU ersättning skall utgå /90:JuU28 psykisktoch fysiskt tidande och för beslående men, dels på alt ersättningen skallutformas som en livränta som motsvarar skillnaden mellan potentiellautvecklingsmöjligheter före skadan och begränsningar efter skadan. Utskottet konstaterar att skadeståndslagens regler i storadrag svarar mot motionärernas yrkande i fråga om beräkningen av ersättningen.Utskottet konstaterar vidare att ersättning kan fastställas att utgå på olikasätt, t.ex. som ett engångsbelopp eller som livränta. Utskottet vill tilläggaatt regeringen tillsatte en utredning om ersättning för ideell skadai samband med personskada (dir. 1988:76). Enligt direktiven skall utredasbl.a. frågan om skadestånd för inlegritetskränkningar på grund av brott. Utskottet anser mot den angivna bakgrunden alt det härbehandlade yrkandet i motion Ju824 inte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Ersättning för skada på grund av brott kan utgå ur olikaförsäkringar, t.ex. hemförsäkringen. I vissa fall finns möjlighet att fåersättning av staten enligt regleringen i brottsskadelagen (1978:413). Ersättning enligt brottsskadelagen utgår för personskada iallmänhet och för kränkning vid vissa integritetskränkande brott. Dessutom kanersättning för sakskada utgå, men när det gäller sådana skador är rätten tillersättning begränsad och gäller i första hand s.k. rymlingsskador. Närersättning utbetalas övertar staten motsvarande krav på gärningsmannen. Del sagda innebär alt ersättning enligt brottsskadelagennormalt utgår för personskada m.m. och att staten i dessa fall i principförskollerar skadeståndet. I enlighet med utskottets ställningstaganden ihöstas när det gällde motsvarande motionskrav får önskemålen i motionernaJu802, Ju824, och Ju826 alltså anses tillgodosedda såvitt avser förskotteringav skadestånd för personskada. Vid sakskada och ren förmögenhetsskada däremot gällerbegränsningar i rätten till brotlsskadeersällning, och statens skyldighet altförskottera skadestånd härför är i motsvarande mån inskränkt. Utskottet fann ihöstas detta vara en ändamålsenlig ordning, och utskottet uttalade all eltgenerellt åtagande från statens sida att förskollera brottsskadcstånd i häraktuella fall knappast är aktuellt. Utskottet är alltjämt av denna uppfattning,och utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju607, Ju802, Ju824 och Ju826även i dessa delar. Utskottets nu gjorda ställningstagande leder utskottettill alt ta avstånd även från tanken i motion Ju824 alt brottsskadcstånd skall förskotteras av staten redan innan skadeståndsskyldigheten fastställts i dom. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att del finns möjlighet för brottsoffer lika väl som för andra samhällsmedborgare att få bistånd enligt socialtjänstlagen, t.ex. i en akut krissituation. Ulskoltet vill tillägga att, i fråga om ersättning enligt brottsskadelagen, det inte är nödvändigt att skadeståndsskyldigheten fastställts. Däremot måste det stå klart alt skadan orsakats genom brott och inte genom t.ex. olycks- 9 händelseoch naturligtvis måste det finnas utredning om skadan. I motion Ju824 föreslås en särskild ordning för omprövning av 1989/90:JuU28 brottsskadestånd.Omprövning bör, enligt vad som anförs i motionen, ske under medverkan avsocialförvaltningen. Utskottet vill här nämna att det i vissa fall är möjligtatt få ett skadestånd omprövat, t.ex. om förutsättningarna vid ett skadeståndsfastställande visat sig felaktiga. Utskottet tänker t.ex. på situationen därett till synes vanligt benbrott inte läker normalt och det alltså i efterhandvisar sig att skadan gett upphov till invaliditet. I sådana fall är detnaturligt att den skadelidande tar upp förhandlingar med gärningsmannen ellerdennes försäkringsbolag och, om rättelse inte vinns, för saken vidare tilldomstol. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om möjligheten tillrättshjälp och om att det också enligt brottsskadelagens regler är möjligt attompröva en fastställd ersättning. Utskottet kan inte se någon anledning till ändring i dennaordning, och utskottet avstyrker bifall till motion Ju824 såvitt avseromprövning av skadestånd. I motion Ju824 framställs också önskemål om attbrottsoffret skall få hjälp vid utredningen av skadans storlek. I denna del kan utskottet konstatera dels att målsägandenhar möjlighet att med hjälp av polis och åklagare på ett enkelt sätt få sinskadeståndstalan prövad i brottmålsrättegången (se prop. 1987/88:1, JuU14,rskr. 81), dels att en av målsägandebiträdets när sådant förordnats uppgifter är att tillvarata målsägandens intressen i nu berört hänseende.Särskilt under förundersökningsförfarandet kan det, som departementschefenframhåller (prop.