yttr · GC05SfU1 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 SfUly har berettsocialförsäkringsutskottet tillfälle att avge yttrande över dels proposition1987/88:176 om äldreomsorgen inför 90-talet i de delar den berörsocialförsäkringsutskottets beredningsområde, dels motionerna 1987/88:So29 avStina och 1987/ 88:So31 av och . De förslag i propositionen som berörsocialförsäkringsutskottets område är förslagen till lag om ersättning ochledighet för närståendevård, lag om ändring i lagen i lagen (1962:381) omallmän försäkring, lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter och lagom ändring i studiestödslagen (1973:349). Under den allmänna motionstiden har väckts sexmotioner som har anknytning till de nu nämnda lagförslagen, nämligen1987/88:Sf205 av och , 1987/88:Sf264 av och , 1987/88:Sf268 yrkande 5 av , 1987/88:Sf294 av , 1987/88:Sf298 yrkandena 1 och 2 avMargareta m.fl. och 1987/88:Sf320 yrkande 2 av . Utskottetanser att dessa motionsyrkanden bör behandlas av socialutskottet i samband medproposition 1987/88:176, och utskottet yttrar sig därför även över dessa yrkanden. I propositionen föreslås att fr.o.m. skallen närstående som vårdar en svårt sjuk person i hemmet ha rätt till ersättningfrån sjukförsäkringen och rätt till ledighet från sin anställning under högst30 hela arbetsdagar, varvid dagantalet räknas för den person som vårdas.Ersättningen skall utgå med belopp motsvarande vårdarens sjukpenning ochersättningen och ledigheten skall kunna tas ut med hel, halv eller fjärdedelsersättning och ledighet beroende på hur av dagen vården ges.Ersättningen skall utgöra skattepliktig och pensionsgrundande inkomst och varasemesterlönegrundande. Som villkor för rätt till ersättning och ledighet skallgälla att såväl den sjuke som vårdaren är inskriven hos allmänförsäkringskassa, vilket innebär att den sjuke och vårdaren skall ha fyllt 16år och vara bosatta i . Vården skall ges här i landet. Innan utskottet närmare går in på olika delfrågor iförslaget konstaterar utskottet att förslaget tillgodoser de allmänna önskemålom rätt till ersättning och ledighet vid anhörigvård som framförts i motionSf205 av och . 1 1988189. llsaml. Rätten till ersättning och ledighet har i propositionenbegränsats till SfU 1988/89:1 y situationer när en närstående vårdar en svårtsjuk person i hemmet eller i annan enskild bostad eller när vårdaren följer medden sjuke vid de resor som äger rum i samband med att vården i hemmet börjareller slutar. I eget boende inkluderas olika former av servicebostäder ochgruppboende, där den enskilde har hyreskontrakt av sedvanligt slag. Från lagenstillämpningsområde har däremot undantagits vårdinsatser som görs päsjukvårdsinrättningar, ålderdomshem eller andra offentliga eller privatainstitutioner, där personal finns tillgänglig dygnet runt. framhåller att det är en viktig livskvalitetfråga för berördapersoner att kunna vara tillsammans i en svår situation, men betonar samtidigtatt en närståendes vårdinsatser måste vara frivilliga. Reformen innebär inteatt samhället får undandra sig sitt ansvar att ge vård samt stöd och hjälp. Detär, framhåller han, främst kommunens och ansvar att ge behövligservice och vård till äldre och människor med funktionshinder. Brister i dennaservice och vård får inte innebära att närstående känner sig mer eller mindretvingade att åta sig vårduppgifter. Det finns därför inte tillräckliga skäl attge närstående rätt till ledighet och ersättning för den vård som behövs när densjuke väntar på plats vid sjukhus e.d. eller på grund av konvalescens i hemmeti stället för på sjukhus. Tillfälligt avbruten vård vid sjukhus eller vårdhembör inte heller i sig vara skäl för sådana förmåner. Såvitt gäller begreppetsvårt sjukdomstillstånd framhåller föredragande statsrådet att det är svårt attentydigt ange vad som bör läggas in i detta. Till svåra sjukdomstillstånd kanräknas inte enbart ett överhängande livshot - som dock inteutesluter fall där hopp finns om en förbättring av hälsotillståndet - utan ävensådana sjukdomstillstånd som på någon tids sikt innebär ett allvarligtöverlevnadshot, exempelvis olika former av cancer i ett senare skede avsjukdomen. 1 motion So29 yrkande 1 av förordarmotionären vissa ändringar i propositionens förslag till ersättning ochledighet för närståendevård. Motionären föreslåratt de kriterierför ledighetsom anhörigvårdskom-mittén angav i betänkandet (SOU 1983:64) Ledighet föranhörigvård skall gälla. Dessa kriterier var- förutom svårare sjukdomstillståndvari inbegreps situationer när den sjuke vårdades på sjukvårdsinrättning - ävenväntan i hemmet på plats vid sjukhus eller vårdhem, vård i hemmet vidtillfälligt avbruten vård vid sjukhus eller vårdhem, konvalescens i hemmet istället för vid sjukhus eller konvalescenthem samt vård eller behandling avbarn med handikapp under på en värdinrättning. Motionären framhåller ianslutning härtill att väntan på plats på sjukhus eller vårdhem snarare ärregel än undantag. Motionären anser också att förslaget om 30 dagars rätt tillledighet synes något snävt och att möjligheten till ledighet bör utsträckas attgälla även vid ett senare skede av vården, t.ex. vid en anhörigs dödsbädd. Vadslutligen gäller ersättningens storlek anser motionären att denna skall grundaspå den principen att den skall utgöra kompensation för utfört arbete och göraslika stor för alla. Ersättningens storlek kan t.ex. motsvara den genomsnittligasjukpenningen per dag eller motsvara det belopp som ett sjukvårdsbiträde ellerett vårdbiträde i öppen vård erhåller per dag. Motionären begär etttillkännagivande till regeringen i dessa frågor. Även i motion So31 av och att SfU 1988/89:1 y ersättningen vid närståendevård görs lika föralla. Motionärerna anser att en lämplig ersättningsnivå är grundlönen försjukvårdsbiträden i öppen vård och begär beslut av i enlighet härmed. Ytterligare fem motioner från den allmänna motionstiden berörfrågor om rätt till ersättning och ledighet vid närståendevård. I motion Sf268yrkande 5 av m.fl. begärs förslag om ett system som gerföräldrar till svårt handikappade vuxna barn möjlighet till ledighet ochersättning för vård om barnet blivit sjukt. m.fl. begär imotion Sf298 yrkandena 1 och 2 förslag om en laglig rätt till ledighet för vårdav anhörig eller annan närstående vid vård i livets slutskede, vid sjukdomeller vid konvalescens i hemmet och att ATP-grundande ersättning skall utgåfrån den allmänna försäkringen vid vård av anhörig eller annan närstående medersättningsbelopp motsvarande sjukpenningens storlek. begär imotion Sf320 yrkande 2 ett tillkännagivande om att ersättning för tillfällig vårdav anhörig skall lämnas efter samma grunder som gäller för tillfällig vård avsjukt barn, medan och i motion Sf264begär ett tillkännagivande om behovet av att få ersättning i form avsjukpenning när man följer med anhörig ålderspensionär till läkare. NicGrönvall, slutligen, begär i motion Sf294 en utredning om utvidgadvårdförsäkring, innebärande att en frivillig försäkring inom den allmännaförsäkringens ram skall införas, som skall ge möjlighet för den försäkrade attfå ersättning under sex månaders vård av nära anhörig. Utskottet vill inledningsvis erinra om att det avanhörigvårdskommittén framlagda förslaget innebar att en rätt till ledighetskulle införas under för den som vårdade en anhörig.Möjligheten till ledighet var sålunda avsevärt vidare än den ledighetsrätt om30 dagar under den vårdades hela liv som föreslås i propositionen och avsågockså, som framgår ovan av redogörelsen av yrkandena i motion So29,vårdsituationer där brister i möjligheten att få offentlig vård förelåg, t.ex.att den sjuke måste vänta på plats vid sjukhus. Kommittén ansåg sig däremot avstatsfinansiella skäl inte ha möjlighet att föreslå att ledigheten skulleförenas med en ersättningsrätt från den allmänna försäkringen. 1 propositionenhar den i förhållande till kommittéförslaget starkt begränsade rätten tillledighet föreslagits bli kombinerad med en rätt till ersättning från denallmänna försäkringen. Utskottet finner det mot denna bakgrund både rimligt ochriktigt att ledighet och ersättning ges enbart i sådana situationer där detfinns ett mycket starkt behov för såväl den vårdade som den närstående vårdarenatt kunna vara tillsammans i hemmet, t.ex. i livets slutskede. Reformen skallinte kunna användas för att avlasta landsting och kommuner deras ansvar för attge vård och stöd. Utskottet, som i likhet med föredragande statsrådet villerinra om att stödet till föräldrar som vårdar sjuka handikappade barn under 16år avsevärt förbättrats sedan anhörigvårdskommitténs förslag lades fram år1983, biträder sålunda propositionens förslag om i vilka situationer rätt tillersättning och ledighet skall föreligga. Utskottet delar också föredragandestatsrådets uppfattning att frågan oin rätt till ledighet från förvärvsarbeteunder än bör övervägas först när erfarenhetervunnits av den nu föreslagna rätten till ledighet. Såvitt galler éisätthingens storlek anser utskottet attden grundprincip som SfU 1988/89:1 y gäller för ersättning från denallmänna försäkringen när en förvärvsarbetande av sjukdom är förhindrad attutföra sitt arbete, nämligen att kompensation utgår i förhållande tillinkomstbortfallet, skall gälla även vid närståendevård. Med det anförda föreslår utskottet att socialutskottettillstyrker bifall till propositionen i nu berörda delar och avstyrker bifalltill motionerna So29 yrkande 1, So31 och Sf264.1 den mån motionerna Sf268yrkande 5 och Sf298 yrkandena 1 och 2 inte kan anses tillgodosedda genompropositionens förslag bör socialutskottet avstyrka bifall även till dessamotionsyrkanden. Motion Sf320 yrkande 2 får anses tillgodosedd med detföreliggande förslaget. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom tankegångarna imotion Sf294 om att komplettera propositionens förslag med en frivilligförsäkring vid vård av nära anhörig. Enligt utskottets uppfattning måste det iförsta hand vara sjukvårdshuvudmännens och kommunernas uppgift att ge ekonomiskersättning när någon vårdar en nära anhörig. Utskottet behandlar slutligen yrkande 2 i motion So29,vari begärs förslag för att skapa bättre villkor för anhörigas insatser vidväxelvård. Motionären syftar på situationer där två makar båda är pensionäreroch bedöms som ensamstående i pensionshänseende på grund av att ena makenstadigvarande vistas på sjukvårdsinrättning. Enligt motionären finns detexempel på att bedömt makarna som samboende när den sjukemaken övergår till s.k. växelvård och vårdas i hemmet. Motionärenanser att pensionssystemet måste utformas så att den vårdinsats den hemmavarandemaken då gör inte bestraffas genom en lägre pension. har i allmänna råd om ålderspension(1987:3) och om hustrutillägg och kommunala bostadstillägg (KBT) tillfolkpension (1988:3) rekommenderat att om ena maken varaktigt (stadigvarande)vistas på sjukhus, i för äldre människor eller liknande makarnajämställs med ogifta pensionärer' även om de under veckoslut och bortillsammans i sitt hem. 'I allmänna råd 1988:3 återges också förslag till normalgrunder för KBT (cirk. 81:168) enligtvilket KBT inte ges ut till en pensionär som stadigvarande vårdas på offentligeller privat vårdinrättning. Praktiskt taget alla kommuner har dennabestämmelse i sina grunder. Enligt cirkulären nr 1983:31 och nr 1987:129 avsesmed stadigvarande vård på vårdinrättning sådan vård där patienten inte hareller med stor sannolikhet inte kommer att få möjlighet att återvända till egetboende utanför vårdinrättningen. Patientens möjligheter att återvända till egetboende skall alltid bedömas individuellt, varvid hänsyn tas till ålder,sjukdomsdiagnos, sjukdomsutveckling, permissioner i bostaden, socialaförhållanden m.m. Om patienten vistas i sin bostad under regelbundnapermissioner kan stadigvarande vård i regel inte anses föreligga. Den nämndadefinitionen av begreppet stadigvarande vård har emellertid inte tagits in ialla kommuners grunder för KBT. Syftet med bestämmelserna om stadigvarande vårdi kommunernas grunder är att framför allt ensamstående pensionärer skall hamöjlighet att behålla sin bostad under sjukhusvistelse. Utskottet konstaterar att det inte torde vara möjligt attge mer långtgående generella regler för och rekornmendationer om när makarskall anses ensamstående i pensionshänseende än vad som för SfU 1988/89:1 ynärvarande är fallet, utan bedömningen måste i sista hand göras utifrån deindividuella omständigheterna. Socialministern har också i ett interpellationssvarden förklarat sig inte vara beredd att föreslå några ändringar ipensionsreglerha. Utskottet föreslår att socialutskottet avstyrker bifall äventill yrkande 2 i motion So29. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (), MargitGennser (m), (), (), (), (), Margö (vpk), (), MaudBjörnemalm (s) (), () och (). och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "och stöd" bort haföljande lydelse: Utskottet finner det mot denna bakgrund riktigt att desituationer under vilka rätt till ersättning och ledighet skall föreliggabegränsas i förhållande till utredningens förslag. Propositionens förslag ärdock alltför restriktivt, och utskottet förordar att en rätt till ersättningoch ledighet skall införas även i situationer då en sjuk person önskar blivårdad av en närstående vid konvalescens i hemmet eller om en förälder villvårda ett svårt handikappat vuxet barn när barnet blir sjukt. dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "I den" och slutar med "dessa motionsyrkanden" bort haföljande lydelse: Med hänsyn till att motionerna Sf268 yrkande 5 och Sf298yrkandena 1 och 2 endast delvis tillgodoses genom propositionens förslag börsocialutskottet med bifall till dessa motioner hemställa att som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om vidgade möjlighetertill rätt till ersättning och ledighet för vård under konvalescens i hemmet ochnär vuxet svårt handikappat barn blir sjukt. , och (allam) anser att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med"Utskottet kan" och slutar med "nära anhörig" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att det vore värdefullt om den nu föreslagnarätten till ersättningoch ledighet kunde förstärkas med en frivillig försäkring inom den SfU1988/89:1 y allmännaförsäkringens ram som skulle möjliggöra att ersättning utgick vid vård av nära anhörig. Utskottet anser därför att socialutskottetbör biträda förslaget i motion Sf294 om en utredning i detta (), (), (), () och () anser att den del ayutskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Utskottet konstaterar"och på s. 5 slutar med "motion So29" bort ha följande lydelse: Såsom framhållits i motion So29 utgör den nuvarandetillämpningen av pensionssystemets regler om när makar som båda är pensionärerskall betraktas som ensamstående resp. samboende pensionärer i många fall ettekonomiskt hinder för s.k. växelvård. Utskottet föreslår därför att socialutskottettillstyrker förslaget i motion So29 yrkande 2 om att skall begäraförslag från regeringen i syfte att skapa bättre villkor för anhörigas insatservid sådan vård.