yttr · GC05JoU4 · 1988-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsyttrande /89: JoU4y Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. 1988/89 JoU4y ■ Finansutskottethar beslutat bereda jordbruksutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1988/89:47 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder,m.m. Jordbruksutskottetsyttrande omfattar i huvudsak bilaga 2 till propositionen jämte följandemotioner: Fi4 av m.fl.(m), yrkande 10, Fi8 av m.fl.(vpk), yrkande 3, Fill av m.fl. (fp), yrkande 11, Fi21 av CarlFrick m.fl. (mp), delvis, samt Fi29 av m.fl. (c). Ipropositionen redovisas en bedömning av den svenska ekonomins utveckling 1988- 1990. Bedömningen visar att den höga takten i pris- och kostnadsstegringarnafortsätter att vara det dominerande ekonomiska problemet. Regeringenföreslår insatser för att öka arbetskraftsutbudet och rörligheten påarbetsmarknaden. Vidare föreslås åtgärder för att begränsa byggverksamheten .I proposifionen aviseras en omläggning av livsmedelspolitiken och tekopolitikenliksom en utredning om konkurrensförhållandena i den svenska ekonomin. Ibilaga 2 redovisar föredragande statsrådet vissa synpunkter pålivsmedelspolitikens mål och medel och den internafionella utvecklingen.Anförandet utmynnar i en hemställan (prop. s. 41) att beredstillfälle att ta del av vad föredraganden anfört om livsmedelspolitikens måloch medel. Isammanfattningen av propositionsbilaga 2 anförs att den nuvarandelivsmedelspolitiken kännetecknas av en låg grad av måluppfyllelse, samtidigtsom den bidrar till inflation och begränsar tillväxtmöjligheterna i den svenskaekonomin. Utifrån våra egna nationella mål behöver politiken reformeras.Behovet av en reform förstärks av de pågående handelsförhandlingarna, i . Reformarbetetmåste enligt föredraganden utgå från att de olika livsmedelspolitiska målenkonkretiseras och preciseras samt att nya medel utarbe- 1Riksdagen 1988/89. tas föratt uppnå dessa mål. En utgångspunkt för arbetet bör vara ett lägre 1988/89:JoU4y gränsskydd än . Därvid skall det pågående arbetet i GATTbeaktas. Någon ensidig neddragning av gränsskyddet är inte aktuell för svenskdel. En förutsättning är att andra länder visar prov på samma ansträngningar. En andra utgångspunkt bör enligt propositionen vara att deinterna regleringarna, som i är mer omfattande och svårgenomträngligaän i andra länder, minskas i omfattning och i vissa fall avskaffas. Därvid börtekniken med pris- och avsättningsgarantier omprövas. För det tredje bör nya medel utvecklas för att uppnå deberedskapsmässiga, regionalpolitiska och miljömässiga målen. Tidsplanen för reformarbetet bestäms utifrån dels 1985 årslivsmedelspolitiska beslut, dels GATT-förhandlingarnas förlopp. Mot bakgrund av såväl inhemska som internationellaomständigheter avser föredraganden att föreslå regeringen att tillkalla enpariamentarisk arbetsgrupp som skall fungera som en livsmedelspolitiskberedning. Dess uppgift skall vara att dels utvärdera beslut, delsutforma förslag till en ny livsmedelspolitik i ljuset bl.a. avGATT-förhandlingarnas resultat. Arbetsgruppen skall även behandla en eventuellprovisorisk lösning för i den mån en dylik blir nödvändig med hänsyntill . Konsumenter och producenter skall tillförsäkras goda möjligheter atttillföra gruppen sina erfarenheter och synpunkter. Samtliga oppositionspartier har i följdmofioner framförtsynpunkter på den framtida jordbruks- resp. livsmedelspolitiken. I mofion Fi4 (m) anförs att man från moderatasamlingspartiets sida inte har något att invända mot vad regeringen anfört omlivsmedelspolifikens mål och medel. Det är emellertid enligt motionen angelägetatt ett kommmande reformarbete tar hänsyn till berättigade krav hos såvälkonsumenter som producenter. Den takt i vilken den önskvärda avregleringen kanbedrivas bestäms i hög grad av motsvarande utveckling i andra länder. Enligt motion Fi8 (vpk) behövs en sammanhållen nationelllivsmedelspoli-fik för hela detta område, där sårbarheten minskas samtekologiska och regionalpolitiska hänsyn ökas. Jordbruket är i sin nuvarandeform i hög grad beroende av importerade insatsmedel, där priserna hålls höga pågrund av kartelliknande överenskommelser. Det s.k. väridsmarknadspriset är ettkonstlat pris, som styrs av ett fåtal privata storföretag och vissa länder medkonstant överskottsproduktion. Det är enligt motionen missvisande att hävda attlivsmedelspriserna skulle sjunka i avgörande grad, om vi lät"världsmarknadspriserna" slå igenom med resultat att stora delar avdet svenska jordbruket skulle slås ut. För att få så bra och billig mat sommöjligt bör vi trygga vår egen livsmedelsproduktion och i största utsträckninggöra oss oberoende. Ett första steg på vägen mot billigare livsmedel är attslopa matmomsen. I motion Fill (fp) anförs att jordbrukssektorn måstemarknadsanpassas så att överskotten elimineras. Miljöhänsynen måste öka, ochden onda cirkeln med regleringar som ständigt föder nya regleringar måstebrytas. grundinställning är att det är angeläget att värna om ettlivskraftigt svenskt jordbruk, dels för att det producerar livsmedel för vilkavi kan påverkakvalitet och produktionsmetoder, dels för att jordbruket tillför 1988/89:JoU4y samhälleten rad nyttigheter utöver livsmedel. Det har bl.a. stor betydelse för vårberedskap, för miljövården och för regionalpolitik, turism och friluftsliv. En nyjordbrukspolitik måste utgå från en helhetssyn där allt detta vägs in och inte baraanpassas efter livsmedelsproduktionen. på friprisbildning och avveckling av prisregleringslagen. omställningför lantbrukarna kan mildras, om man inför en generell arealersättning- varigenom lantbrukarna i särskild ordning får betalt för landskapsvård,beredskap m.m. - och intensifierar pågående försök och forskningför utveckling av lönsam energiodling m.m. på . ocksårimligt att jordbruket får en väl tilltagen omställningstid varunder statenlämnar vissa garantier. Internationellt bör verka för en minskningav subventioner och gränsskydd för jordbruket. förändringav det svenska gränsskyddet bör dock ej ske. anför i mofion Fi21 att man ställer sig bakomregeringens önskan att reformera jordbruket. Näringens värde frånberedskapssynpunkt understryks. För att minska importberoendet och de negativamiljöeffekterna bör användningen av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedelkraftigt minskas. De relativt höga matpriserna beror enligt motionen till stordel på förädlingsindustrin och handeln samt världens högsta matskatt, momsen.Det bör vara en balans mellan livsmedlens olika kostnadselement. Avsårbarhetsskäl bör vi starta en decentraliseringsprocess för livsmedelsindustrin.Enligt motionen bör hela åkerarealen utnyttjas, i första hand för produktion avbaslivsmedel och i andra hand för energi. Detta ger även positivaregionalpolitiska effekter. En modernisering och förnyelse av det svenskajordbruket måste ha som mål att avveckla kemikaliejordbruket och ge landet ettjordbruk som är uthålligt och resursbevarande och inte bidrar fill att förstöravattendrag och hav. Avgifterna på konstgödsel och jordbruksgifter bör höjasmycket kraftigt och återföras som arealersättning till odlarna. Momsen påsvensk basmat bör avskaffas med höjning av den allmänna momsen. motion Fi29 innehåller en utförlig ochgenomgripande diskussion av den framtida jordbrukspolitikens mål och rnedel.Synpunkterna kan här återges endast i starkt sammanfattad form. Inledningsvisanför mofionärerna att behovet av förnybara miljövänliga naturresurser ochkravet på en levande landsbygd är några av de kriterier som måste ligga tillgrund för utformningen av jordbrukspolitiken. Dagens miljösituafion i världenmed storskalig miljöförstörelse genom försurning, förgiftning och klimatförändringarkan leda till att det ekologiska systemets produktionsförmåga kommer attavsevärt nedsättas. Jordbrukspolitiken och beredskapsmälet måste därförutformas med hänsyn till en förändrad miljö- och naturresurssituation.Beträffande konsumenttnålet anförs att ett sätt att uppnå rimligare livsmedelspriserär att sänka momsen på mat. Förhållandena inom partihandel och detaljhandel börstuderas med hänsyn till dessas effekter på prisbildning och konkurrens. Ettfolkhälsomål bör uppställas som ett delmål. Livsmedel som producerats på ett iSverige förbjudet sätt bör ej få importeras. Inkomstmålet bör omformuleras såatt det syftar till "rimlig företagsekonomisk lönsamhet." 1 anslutning till det regionalpolitiska målet bör eftersträvas att insatserna,förjordbruket - liksom för industri och annat näringsliv - utgår ur 1988/89: JoU4yen samlad regionalpolitik. Miljömålet bör innebära att kemikalieanvändningenminimeras och att växtnäringsläckaget reduceras till en nivå som naturen tål.Alternativa odlingsformer bör utvecklas, och forskning och utveckling inomdetta område bör få ökat stöd. Det svenska odlingslandskapet skall nyttjas ochhävdas. Nya typer av jordbruksråvaror bör göras ekonomiskt konkurrenskraftigagenom ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Under rubriken samhällsekonomisktmål anförs att lediga resurser i jordbruket bör utnyttjas för s.k. alternativproduktion av råvara fill energi-och industrisektorerna. Beträffande deninternationella utvecklingen framhålls att avreglering inte är en fråga förSverige ensamt. Det krävs en ömsesidig avreglering i världen för att inte en nysnedfördelning skall uppstå på den nationella och internationella marknaden. Enbättre marknadskontakt i det inhemska prisregleringssystemet förordas. Engrundprincip bör vara att jordbrukarnas inkomster härrör från produceradevaror, inte från "icke-produktion". På åtminstone något område måstefinnas en öppen och obegränsad produkfionsmöjlighet. Detta skulle vara möjligtpå energi- och industriråvaruområdet, där de totala volymerna är stora. Utskottet ansluter sig i allt väsentligt fill desynpunkter som framförs i bilaga 2 till propositionen angåendelivsmedelspolitikens mål och medel. Utskottet anser att denna politik behöverreformeras med hänsyn till både den nationella och internationellautvecklingen. Som framhålls i propositionen bör reformarbetet utgå från att deolika livsmedelspolitiska målen konkretiseras och preciseras samt att nyamedel utarbetas för att uppnå dessa mål. Utskottet har i huvudsak ingen erinranmot föredragandens uttalanden om utgångspunkterna för reformarbetet. Denparlamentariska arbetsgrupp som enligt föredraganden kommer att tillkallasskall bl.a. få i uppgift att utforma förslag till en ny livsmedelspolitikfr.o.m. Det anförda innebär att utskottet i detta läge inte haranledning att gå närmare in på de förslag angående livsmedelspölitikens mål ochmedel som framställs i de ovan refererade motionerna. Som en sammanfattandebedömning kan konstateras att motionerna innehåller åtskilliga synpunkter pålivsmedelspolitikens inriktning vilka vunnit allmän acceptans. Detgäller t.ex. kraven på ett jordbruk och en livsmedelsproduktion som tar hänsyntill en god miljö och till behovet av en långsiktig och planerad hushållning medvåra naturresurser. Motsvarande gäller det förhållandet att någon ensidigneddragning av det svenska gränsskyddet inte bör komma i fråga. Enförutsättning är, som framhålls i propositionen, att andra länder visar prov påsamma ansträngningar. Vidare anser utskottet att det finns anledning attytterligare understryka miljöns långsiktiga betydelse för den ekonomiskautvecklingen i allmänhet och för jordbruksnäringen i synnerhet samt betydelsenav att jordbruksnäringen får en utformning som främjar de regionalpolitiskamålen. I övrigt anser utskottet att det i detta sammanhang saknasunderlag för en så genomgripande och detaljerad behandling avlivsmedelspolitiken som motionerna - i synnerhet motion Fi29 -förutsätter. Utskottet utgår givetvis från att diskussionen kan'återupptas närresultatet av det reformarbetesom aviseras i bilaga 2 föreligger i form av en proposition till 1988/89:JoU4y med konkreta förslag rörande inriktningen av livsmedelspolitiken. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna Fi4,Fi8, Fill, Fi21 och Fi29 i motsvarande delar avstyrks, i den mån de ej kananses tillgodosedda med vad utskottet anfört ovan. Propositionen och motionerna föranleder i övrigt inget yttrandefrån jordbruksutskottets sida. Närvarande: (), (),(), (), (), MartinSegerstedt (s), (), (), (),(), (), (vpk), (), (), (), () och ThorMattisson (m). Jordbrukspolitikens mål och medel och () anför: Enligt vår mening bör synpunkterna i motionFi29 läggas till grund för reformarbetet på jordbrukspolitikens område. Sommotionärerna anfört måste behovet av förnybara miljövänliga naturresurser ochkravet på en levande landsbygd påverka utformningen av jordbrukspolitiken. Detär därför felaktigt att, som jordbruksministern, göra bedömningen att åkermarkensaknar alternativ användning och att det används för mycket kapital och arbeteinom jordbruket. Dagens miljösituation i världen med storskaligmiljöförstörelse genom försurning, förgiftning och klimatförändringar kan ledatill att det ekologiska systemets produktionsförmåga kommer att avsevärtnedsättas. Jordbrukspolitiken och beredskapsmålet måste därför utformas medhänsyn till en förändrad miljö- och naturresurssituation. Beträffandekonsumentmälet bör understrykas att ett sätt att uppnå rimligare livsmedelspriserär att sänka momsen på mat. Förhållandena inom partihandel och detaljhandelbör studeras med hänsyn fill dessas effekter på prisbildning och konkurrens.Ett folkhälsomål bör uppställas som ett delmål inom konsumentmålet. Livsmedelsom producerats på ett i förbjudet sätt bör ej få importeras.Inkomstmålet bör omformuleras så att det syftar till "rimligföretagsekonomisk lönsamhet." I anslutning till det regionalpolitiskamålet bör eftersträvas att insatserna för jordbruket - liksom för industri och annatnäringsliv - utgår ur en samlad regionalpolitik. Miljömålet bör 1988/89:JoU4yinnebära att kemikalieanvändningen minimeras och att växtnäringsläckagetreduceras till en nivå som naturen tål. Alternativa odlingsformer börutvecklas, och forskning och utveckling inom detta område bör få ökat stöd. Detsvenska odlingslandskapet skall' nyttjas och hävdas. Nya typer avjordbruksråvaror bör göras ekonomiskt konkurrenskraftiga genom ekonomiska styrmedeli miljöpolitiken. Inom ramen för ett nytt samhällsekonomiskt mål böreftersträvas att lediga resurser i jordbruket utnyttjas för s.k. alternativproduktion av råvara till energi- och industrisektorerna. Beträffande deninternationella utvecklingen bör framhållas att avreglering inte är en frågaför ensamt. Det krävs en ömsesidig avreglering i världen för att inteen ny snedfördelning skall uppstå på den nationella och internationellamarknaden. En bättre marknadskontakt i det inhemska prisregleringssystemet böreftersträvas. En grundprincip bör vara att jordbrukarnas inkomster härrör frånproducerade varor, inte från "icke-produktion". På åtminstone någotområde måste finnas en öppen och obegränsad produktionsmöjlighet. Detta skullevara möjligt på energi- och industriråvaruområdet, där de totala volymerna ärstora. Utgångspunkterna för den framtidajordbrukspolitiken och () anför: Som framhålls i motion Fil 1 (fp) måste jordbrukssektornmarknadsanpassas så att överskotten elimineras. Miljöhänsynen måste öka, ochden onda cirkeln med regleringar som ständigt föder nya regleringar måstebrytas. Det är angeläget att värna om ett livskraftigt svenskt jordbruk, delsför att det producerar livsmedel för vilka vi kan påverka kvalitet ochproduktionsmetoder, dels för att jordbruket tillför samhället en radnyttigheter utöver livsmedel. Det har bl.a. stor betydelse för vår beredskap,för miljövården och för regionalpolitik, turism och friluftsliv. En nyjordbrukspolitik måste utgå från en helhetssyn där allt detta vägs in och intebara anpassas efter livsmedelsproduktionen. Reformarbetet bör inriktas på friprisbildning och avveckling av prisregleringslagen. Effekterna av enomställning för lantbrukarna kan mildras om man inför en generellarealersättning -varigenom lantbrukarna i särskild ordning får betalt förlandskapsvård, beredskap m.m. -och intensifierar pågående försök och forskningför utveckling av lönsam energiodling m.m. på . Det är också rimligtatt jordbruket får en väl tilltagen omställningstid varunder staten lämnarvissa garantier. Internationellt bör verka för en minskning avsubventioner och gränsskydd för jordbruket. Någon ensidig förändring av detsvenska gränsskyddet bör dock ej ske. (vpk) anför: En grundläggande svaghet i propositionen är attdiskussionen om behovet av en omläggning av livsmedelspolitiken förshuvudsakligen i ekonomiska termer. Ett betydligt vidare betraktelsesätt måstedock anläggas på hithöran- Som anförs i motion Fi8 (vpk) behövs en sammanhållen 1988/89:JoU4y nationelllivsmedelspolitik för hela detta område, där sårbarheten minskas samtekologiska och regionalpolitiska hänsyn ökas. Jordbruket är i sin nuvarandeform i hög grad beroende av importerade insatsmedel, där prisernahålls höga på grund av kartelliknande överenskommelser. världsmarknadsprisetär ett konstlat pris som styrs av ett fåtal privata storföretagoch vissa länder med överskottsproduktion. missvisandeatt hävda att livsmedelspriserna skulle sjunka i avgörande grad om vi lät"världsmarknadspriserna" slå igenom med resultat att stora delar av detsvenska jordbruket skulle slås ut. För att få så bra och billig mat som möjligtbör vi trygga vår egen livsmedelsproduktion och i största utsträckning Ett första steg på vägen mot billigare livsmedel är att De synpunkter som anförts i motion Fi8 bör således beaktasvid utformningen av den framtida livsmedelspolitiken. Ett Uthålligt och resursbevarande jordbruk () anför: ställer sig bakom regeringens önskan attreformera jordbruket men anser att synpunkterna i motion Fi21 börläggas till grund för kommande beslut om jordbrukspolitiken. Det innebär bl.a.att näringens värde från beredskapssynpunkt måste understrykas ytterligare. Föratt minska importberoendet och de negativa miljöeffekterna bör användningen avhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel kraftigt minskas. De relafivt högamatpriserna beror, som anförs i mofionen, till stor del på förädlingsindustrinoch handeln samt världens högsta matskatt, momsen. Det bör vara en balansmellan livsmedlens olika kostnadselement. Av sårbarhetsskäl bör vi starta endecentraliseringsprocess för livsmedelsindustrin. Som anförs i motionen bör hela åkerarealen utnyttjas, iförsta hand för produktion av baslivsmedel och i andra hand för energi. Ensådan inriktning ger också positiva regionalpolitiska effekter. Enmodernisering och förnyelse av det svenska jordbruket måste ha som mål attavveckla kemikaliejordbruket och ge landet ett jordbruk som är uthålligt ochresursbevarande och inte bidrar till att förstöra vattendrag och hav.Avgifterna på konstgödsel och jordbruksgifter bör höjas mycket kraftigt ochåterföras som arealersättning till odlarna. Momsen på svensk basmat böravskaffas med höjning av den allmänna momsen. , och (alla m) anför: Till skillnad från övriga oppositionspartier har vi ansettatt det inte finns anledning att göra en genomgripandebehandling av jordbrukspolitiken. Något sakligt underlag för en meningsfullberedning av motionsförslagen rörande jordbrukspolitikens mål och medel finnsej. Även om dessa motioner i och för sig innehåller synpunkter som vi delar harvi således inte ansett detmotiverat att nu ta ställning i hithörande frågor. 1988/89:JoU4yBeträffande moderata samlingspartiets principiella inställning ijordbrukspo-lifiska frågor hänvisar vi till tidigare behandlade motioner fråndetta parti.