yttr · GC05JoU3 · 1988-12-31 00:00:00 — Miljöskatt på inrikes flygtrafik 1988/89 JoU3y Skatteutskottethar beslutat bereda jordbruksutskottet tillfälle att yttrasig över proposifion 1988/89:39 om miljöskatt på inrikes flygtrafik jämtemotioner. Ipropositionen föreslås en ny lag om miljöskatt på vissa avgasutsläppförorsakade av den inrikes flygtrafiken. Skatten föreslås gälla för flygplanmed en högsta tillåten startvikt på . Tillgrund för beskattningen bör i första hand ligga luftfartsverkets uppgifter omutsläppt mängd kolväten och kväveoxider från aktuell flygplanstyp under engenomsnittligt beräknad flygsträcka, oavsett om den faktiska flygsträckan harvarit längre eller kortare. Skatten skall tas ut för varje påbörjad flygningoch bör utgå även om den fakfiska flygningen har varit längre eller kortare änmedelsträckan. Flygplanstyperna bör delas in i utsläppsklasser om . Förstautsläppsklassen - som omfattar de flesta , mindre flygplanen inomregionalflyget - bör sättas fill . och därefter stiga för varje klass med 60kr. för varje påbörjat helt femtal kg. Detta motsvarar en genomsnittlig kostnadorn /kg,för varje ytterligare kg utöver de fem första. Förvissa flygplanstyper, vilka svarar för av utsläppen, saknas uppgifterhos luftfartsverket om avgasutsläppen. I dessa fall bör skatten, beräknas efteren antagen utsläppsmängd kolväten och kväveoxider i förhållande tillflygplanstypens högsta fillåtna startvikt enligt dess luftvärdighetsbevis. Denföreslagna skatten beräknas ge ökade skatteintäkter på 60 milj. kr. Lagstiftningen ochföljdändringarna föreslås träda i kraft . , Lagrådet har avgettyttrande över förslaget. 1988/89:Skl3av m.fl. (m) vari yrkas att med avslag på proposition1988/89:39 om miljöskatt på inrikes flygtrafik hos regeringen begär förslag ommiljöavgift på inrikes flygtrafik i enlighet med vad som i motionen anförts. 1Riksdagen 1988/89. 1988/89:Skl4 av LarsWerner m.fl. (vpk) vari yrkas 1988/89:JoU3y 1.att beslutar införaskatt på flygbränsle motsvarande biltrafikens drivmedelsskatt, vilket innebären intäkt på 2 1/, 2.att beslutar att dens.k. miljöskatten skall omfatta all luftfart med start respektive landning påsvensk mark. 1988/89:Skl5av m.fl. (fp) vari yrkas 1.att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om skillnaden mellan skatteroch miljöavgifter och vikten av att hålla på dessa skillnader, 2.att hos regeringenbegär förslag om miljöavgifter enligt de riktlinjer som anges i motionen. 1988/89:Skl6av m.fl. (mp) vari yrkas 1.att som sin meningger regeringen till känna att en miljöskatt bör införas, som totalt uppgår till2,/litér, varav /liter läggs direkt på flygbränslet och resten tasupp som en flygplatsavgift, 2.att som sin meningger regeringen till känna att ett förslag med differentierade flygplatsavgiftersnarast bör utarbetas. Avgifterna bör vara lägre i inland samt påGotland, 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ett internationellt samarbete bör inledas genom och andra internationella organ syftande fill minskat utsläpp av koldioxid samt minskad användning av fossila bränslen i internationell trafik. 1motion Skl3 (m) yrkas avslag på propositionen och begärs nytt förslag ommiljöavgift som i sin helhet används till miljöförbättringar inom luftfartsområdet.Härigenom stimuleras enligt motionärerna övergång fill miljövänliga motorer ochförbättras miljön inom luftfartsområdet även i andra avseenden, som t.ex.minskad användning av glykol vid avisning. Enligt motion SklS (fp) syftar enskatt till inkomster för att finansiera utgifter och bör inte användas påmiljöområdet. bör genom fillkännagivande markera skillnadenpålagorna emellan (yrkande 1). Motionärerna yrkar inte avslag på förslaget menanser att det bör omarbetas till att avse miljöavgifter, som dels skullestimulera företagsekonomiska hänsyn gentemot miljön, dels ingå i ensamhällsekonomisk kalkyl där varje verksamhet skall bära sina egnamiljökostnader. Dessutom anser motionärerna att förslaget brister genom attendast ta fasta på befintlig verksamhet och teknik (yrkande 2). Utskottetvill erinra om att fill grund för det nu aktuella förslaget ligger den avriksdagen antagna trafikpolitiska propositionen (prop. 1987/ 88:50,TU22, rskr. Syftet med det då antagna förslaget om en särskild miljöavgiftpå flygtrafikens luftföroreningar var att avgiften skulle utgöra ett komplementtill luftfartsavgifterna och ha en styrande funktion genom att en minskning avutsläppen också skulle medföra en minskning av avgiften. Avgiften skulle vidaremotsvara den del av flygtrafikens samhällsekonomiska marginalkostnader somförsorsakas av flygtrafikens utsläpp av kolväten Kostnadenför inrikesflygets avgasutsläpp uppskattades i 1988/89:JoU3y propositionentill ca 60 milj. kr. , vilket motsvarar den av föredragande statsrådetberäknade intäkten. Av beslut framgick även att ingen del avintäkterna skall återföras till dem som utövar den verksamhet som skallavgiftsbeläggas. yttrande till trafikutskottet över vissa delar av dentrafikpohtiska propositionen delade utskottet den uppfattning som kom tilluttryck i ett par motioner att en miljöavgift skulle ha en styrande effekt.Utskottet konstaterade emellertid att detta enligt proposifionen även varregeringens avsikt, varför något uttalande i frågan inte ansågspåkallat. Även frågan om specialdestinering av avgifterna behandlades avutskottet, som avstyrkte ett sådant förslag (JoU 1987/88:3y s. 6). Det nuframlagda förslaget följer enligt utskottets mening beslut. Anledningtill ändrade ställningstaganden i den riktning som föreslås i motionerna Skl3och SklS yrkande 2 saknas, varför utskottet avstyrker mofionerna. Ipropositionen för departementschefen ett terminologiskt resonemang om begreppenavgift och skatt. Visserligen används beteckningen miljöavgift i dentrafikpolifiska propositionen, men enligt beslut skall ingen del avintäkterna återföras till dem som skall utöva den avgiftsbelagda verksamheten.Inte heller kan ett specificerat vederlag anses utgå för avgiften, varförpålagan statsrättsligt är att anse som en skatt. I likhet med föredraganden kanutskottet konstatera att beteckningen avgift i viss utsträckning används omsådana pålagor som rätteligen är skatter men delar bedömningen att skatt är deti detta sammanhang korrekta uttrycket. Frågan om gränsdragning mellan skatteroch avgifter i statsrättslig bemärkelse bör i detta sammanhang i första handbedömas av skatteutskottet. Från de synpunkter jordbruksutskottet har attföreträda avstyrker utskottet mofion SklS yrkande 1. Vpkanser i motion Skl4 yrkande 1 att en skatt på flygbränsle motsvarandebiltrafikens drivmedelsskatt bör införas, vilket skulle innebära en årligintäkt av 2 1/. Imotion Skl6 (mp) framhålls principen om införande av en miljöskatt som i ochför sig god men motionärerna anser att nivån är alltför låg för att skattenskall kunna få en styrande effekt. Principen bör också utvidgas till att gällajämförelse mellan oUka trafikslag. Förslag om miljöskatt med . perliter, varav . läggs direkt på flygbränslet och . tas ut somflygplatsavgift, läggs därför fram i motionens yrkande 1. En höjd flygplatsavgiftskulle dessutom medföra att också utländsk flygtrafik skulle bidra fillkostnaderna. Genom differentierade avgifter med lägre skatt i inlandoch på Gofland skulle även regionalpohtiska aspekter kunna göra sig gällande(yrkande 2). Utskottethar ovan konstaterat att det nu framlagda förslaget följer beslut ominförande av miljöavgift, såväl vad avser skattens konstruktion och syfte somdess storlek. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna Skl4yrkande 1 och Skl6 yrkande 1. Vadbeträffar yrkande 2 i motion Skl6 om differentierade avgifter anser utskottetatt detta är en fråga av i huvudsak regionalpolitisk karaktär och som därförinte omfattas av vare sig det aktuella ärendet eller utskottets 1988/89'JoU3v Allluftfart med start och landning på svensk mark - även militärflyg ochprivatplan - bör enligt rnotion Skl.4 yrkande 2 omfattas av miljöskatten. Utskottetvill till en början erinra om att enligt den trafikpolitiska propositionenmiljöavgiften skulle omfatta endast flygtrafik i förvärvssyfte. Till detta kanläggas att den inrikes flygtrafiken domineras av flygplan av typen och DC 9/. Avgasutsläppen från dessa flygplan och från flygplan medhögsta fillåtna startvikt på utgör av inrikesflygetsutsläpp av luftföroreningar. Merparten av de mindre flygplan vars högstatillåtna startvikt inte överstiger drivs med kolvmotor, som är enteknologi,som ur miljösynpunkt ger en kvantitafivt försumbar mängd utsläpp. Ilikhet med föredraganden anser utskottet att dessa flygplan inte bör omfattasav miljöskatteii. Utskottet avstyrker således motion Skl4 yrkande 2. Eftersomluftfartens miljöproblem är av global natur måste enligt svenskaåtgärder på området följas av internationella avtal. Regeringen bör därförinom och andra internationella organ inleda ett samarbete påområdet i syfte att minska utsläppen av koldioxid och användningen av fossilabränslen i internafionell trafik. Förslag härom framförs i motion Skl6 (mp)yrkande 3. Utskottetdelar givetvis mofionärernas uppfattning att luftfartens miljöpåverkan ocksåhar vikfiga internationella aspekter. internafionella åtaganden påluftfartens område utgör emellertid ett hinder mot att belägga den utrikesluftfarten med liknande pålaga som den föreslagna. Inom ramen för denundersökning av miljöpåverkan från utsläpp på hög höjd som har påbörjats avstatens naturvårdsverk har presenterat en förstudie om luftföroreningarfrån flygtrafik. Utskottet har erfarit att en projektplan kommer att föreliggavid och att undersökningen beräknas kunna presenteras . Idetta arbete deltar även luftfartsverket. Av den trafikpolitiska propositionenframgår att de nordiska miljöministrarna i det internationella arbetet kommeratt verka för att påskynda utvecklingen och införandet av miljövänligareflygplanstyper. Inte minst med tanke på problemens natur framstår enligtutskottets mening som ett naturligt forum för ett framgångsriktnordiskt samarbetet på området. Utskottet vill i sammanhanget betona vikten avSveriges ansvar som initiativtagare och påskyndare även i detta avseende. Meddet anförda anser utskottet syftet med motion Skl3 yrkande 3 tillgodosett.Motionen bör således inte föranleda någon ytterligare åtgärd. Stockholmden , , På jordbruksutskottets vägnar Närvarande: (), (), 1988/89:JoU3y (m),(), (), (), (), (), (), (), AnnikaÅhnberg (vpk), (), (), (), BerndtEkholm (s), () och (). SvenEric Lorentzon, och (alla m) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet villerinra" och slutar med "avstyrker mofionerna" bort ha följandelydelse: Detav regeringen framlagda förslaget innebär införande av en miljöskatt, inte enmiljöavgift. Skillnaden mellan de båda begreppen är enligt utskottets meningatt intäkterna från en miljöavgift skall återgå fill berörd verksamhet föråtgärder i miljövårdande syfte medan intäkterna från en miljöskatt tillfallerstatskassan. Om avgifterna används för miljöförbättringar inom luftfartsområdet- vilket föreslås i mofion Skl3 - skulle två syften uppnås. Dels skulleutsläppen av kolväten och kväveoxider minska genom att verksamheten stimulerasatt övergå till miljövänligare flygplansmotorer, dels skulle miljön inomluftfartsområdet förbättras även i andra avseenden, om medlen t.ex. avsätts föråtgärder som leder till minskad glykolanvändning vid avisning och minskadanvändning av urea för rengöring av landningsbanorna . Mot dennabakgrund kan propositionen inte biträdas. Regeringen bör i stället snaraståterkomma fill med förslag fill miljöavgift med den inriktning somhär har förordats. Begreppen skatt och avgift KarlErik (), (), () och AndersCastberger (fp) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med "I proposifionen"och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Ipropositionen (= utskottet) en skatt. Det är enligt utskottets mening avvikt att skillnaden mellan skatter pch avgifter upprätthålls. Till skillnadfrån föredraganden anser emellertid utskottet - vilket också framförs i motionSk 15 - att miljöavgifter skall syfta till att stimulera företagsekonomiskahänsyn gentemot miljön, som de ingår i en samhällsekonomisk ' kalkyldär verksamheten skall bära sina egna miljökostnader. Ingen av dessa funkfionerförutsätter enligt utskottets mening att medlen återförs fill den betalande.Avgifterna kan mycket väl användas för andra ändamål såsom forskning, tekniskutveckling och ersättning till skadelidande: Vidare innebär, som motionärernaframhållit, det faktum att avgiftsbetalaren får utnyttja en nyttighet, nämligenmiljön, att ett slags vederlag utgår för avgiften. Härigenom jämställs miljönmed andra nyttigheter och kan åsättas ett pris. Även med den styrande effektsom förslaget enligt föredraganden förväntas få, anser utskottet således termenmiljöavgift vara den korrekta. Miljöavgiftensstorlek 1988/89:JoU3y LarsErnestam och () anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med ",1 jordbruksut-,skottets" och slutar med "avstyrker motionerna" bprt ha följandelydelse: (=utskottet) (JoU 1987/88:3 y s. 6). Det nu framlagdaförslaget följer enligt utskottets mening beslut endast så fill vidaatt avgiften varierar med utsläppsmängden. För att avgiften i realiteten skallbli styrande bör den - vilket framförs i motion SklS -självfallet ligga på ensådan nivå att flygbolagen av ekonomiska skäl sfimuleras att övergå fill ny ochmiljövänligare teknik. Enligt utskottets mening är avgiften alltför låg för attdenna effekt skall kunna uppnås. Därmed kommer förslaget också att ta fasta påredan befintlig teknik, vilket är en brist. Regeringen bör fill riksdagenåterkomma med förslag om miljöavgift i enlighet med motion SklS. AnnikaÅhnberg (vpk) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet har" ochslutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: mening talar miljöskäl för att flygtrafikens snabba expansion börbrytas. Detta kommer inte att bli möjligt genom den nu föreslagna miljöskatten.Utskottet ansluter sig därför till vpk:s förslag om införande av enflygbränsleskatt motsvarande biltrafikens drivmedelskatt. Härigenom skullestatskassan tillföras . och järnvägstrafiken gynnassåväl ekonomiskt som konkurrensmässigt. Utskottet tillstyrker härmed mofionSkl4 yrkande 1. Genom vad utskottet sålunda anfört får syftet med motion Skl6yrkande 1 anses i allt väsentligt tillgodosett. ÅsaDomeij (mp) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet har" ochslutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: Ilikhet med finner utskottet principen om införande av enmiljöskatt som i och för sig god men anser att nivån är alltför låg för attskatten skall kunna få en styrande effekt. Principen bör också utvidgas tillatt omfatta jämförelse mellan olika trafikslag. Utskottet biträder därföryrkande 1 i mofion Skl6 att miljöskatten bör utgå med /liter, varav 1,50kr. läggs direkt på flygbränslet och . tas ut i form av höjd flygplatsavgift.En höjd flygplatsavgift skulle dessutom medföra att också utländsk flygtrafikbidrar till miljökostnaderna. För att även regionalpolitiska hänsyn skall kunnabeaktas, bör flygplatsavgiftsrna vara lägre i inland och på . Miljöskattensomfattning 1988/89:JoU3y AnnikaÅhnberg, (vpk) och () anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet vill"och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Ävenavgasutsläppen från militärflyget och privatflyget bidrar till de miljöskadorsom orsakas av luftfarten. Utskottet delar därför den uppfattning som framförsav vpk i motion Skl4 att miljöskatt skall påföras all inrikes luftfart. ÅsaDomeij (mp) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet delar"och slutar med "åtgärd" bort ha följande lydelse: Somframhålls av har luftfartens miljöpåverkan också vikfigainternafionella aspekter. Detta förhållande medför visserligen att problemen ärsvårare att bemästra men inte att det är mindre angeläget att vidta åtgärderför att lösa dem. Såväl miljöaspekter som konkurrenssituation gentemotomvärlden innebär enligt utskottets mening att svenska åtgärder måste följas avinternafionella avtal på området. Våra ansträngningar bör i första handsamordnas inom ramen för det nordiska samarbetet.