yttr · GC05AU3 · 1988-12-31 00:00:00 — och den västeuropeiska integrationen har berett arbetsmarknadsutskottettillfälle att yttra sig över motioner om EG inom arbetsmarknadsutskottetsberedningsområde. Aktuella motionsyrkanden återfinns i moderatasamlingspartiets motion 1988/ 89:U560 (yrkande 8), motion1988/89:U561 (yrkandena 6 och 8), 1988/89:U571 (yrkandena 1 och 3),1988/89;U589 och 1988/89:U590 av m.fl. (mp), 1988/89:U592 avClaes Roxbergh m.fl. (mp)samt 1988/89:U609 av m.fl. (m). Vadgäller motion U609 yttrar sig utskottet i frågan om en fri arbetsmarknad. I den följande framställningen tar utskottet upp frågorinom sitt beredningsområde vad gäller arbetsmarknadspolitik, regionalpolitik,jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, arbetsmiljö och arbetsrätt. I samband med behandling av proposition1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen jämte motioner avgavutskottet ett yttrande till utrikesutskottet, AU 1987/88: ly. Idetta yttrande behandlar utskottet olika arbetsmarknadspolitiskafrågeställningar, arbetsrättsliga och regionalpolitiska frågor samtjämställdhetsfrågor. Frågor om arbetsmiljö hör tillarbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Dessa frågor handlades tidigare avsocialutskottet, som yttrade sig till utrikesutskottet i SoU1987/88;5y över bland annat arbetsmiljöfrågor i samband med den västeuropeiskaintegrationen. beslut (UU 1987/88:24, rskr. 245) innebär attSverige, så långt det går inom de ramar som sätts av vår utrikes- ochsäkerhetspolitik, skall delta i integrationen i . Syftet är attavskaffa hindren för personers, varors, tjänsters och kapitalströmmarsrörlighet i . Vidare skall den sociala dimensionen enligt riksdagensovannämnda beslut ges en ökad tyngd i det västeuropeiska samarbetet, bl.a. vadgäller sysselsättning och social trygghet, arbetsmiljö- och miljöpolitik. Regeringen anmälde i ovannämnda proposition att den avsågatt förstärka den interna samordningen inom i fråga omEuropasamarbetet samt verka för smidiga och effektiva samverkansformer med ochmellan statliga verk och myndigheter i det internationellaharmoniseringsar-betet. Utskottet har inhämtat att ett omfattande arbetehärefter har inletts 1 1988/89. inom departement ochmyndigheter. En rad lednings- och arbetsgrupper har 1988/89: AU3y tillsatts somengagerar både regeringsledamöter, statstjänstemän och sakkunniga frånnäringsliv, fackförbund och andra intresseorganisationer. ämnesområden finns tre arbetsgrupper, nämligen Arbetslivoch arbetsmiljö. Närings- och regionalpolitik samt Personers rörlighet.Arbetsgrupperna svarar för kartläggningen av resp. område, upprättandet av måloch handlingsplan för det fortsatta arbetet samt genomförandet avhandlingsplanen. Till vissa arbetsgrupper har knutits referensgrupper medföreträdare för berörda sakintressen. handelsavdelningunder utrikeshandelsministern har det övergripande samordningsansvaret inomregeringskansliet för det pågående arbetet. Avsikten är att under våren 1989presentera en samlad rapport, bl.a. baserad på arbetsgruppernas arbete. Frågorrörande arbetsmarknadspolitik och EG tas upp i fyra motioner. 1moderata samlingspartiets motion 1988/89:U560 framhålls att den gemensamma nordiskaarbetsmarknaden bör anslutas till EG:s gemensamma arbetsmarknad. Det anförsatt den gemensamma nordiska arbetsmarknaden har varit en framgång och att dengemensamma arbetsmarknaden inom EG medför samma fördelar för de ländersmedborgare som kan dra nytta av densamma. Såväl för del som förenskilda individer är det väsentligt att kontakter över gränserna underlättasoch att svenska medborgare kan arbeta i utlandet. Även med tanke på den väntadeframtida bristen på arbetskraft i finns det enligt motionärerna skälatt förespråka en fri europeisk arbetsmarknad. Icenterns partimotion 1988/89;U561 (yrkande 6 i motsvarande del) anförs attsysselsättningen värderas högt i och att vi har en avgjort lägrearbetslöshet än . Enligt bedömning kan ett deltagandei integrationen ge många fördelar ur sysselsättningssynpunkt. Detta fåremellertid inte innebära att behovet av en aktiv sysselsättningspolitik ansestillgodosett med ett svenskt deltagande i integrationsarbetet. Vidareanförs i motion U561 att breddningen av samarbetet i gör detangeläget att också deltagandet i integrationsarbetet breddas. Därför börsådana arbetsformer eftersträvas att t.ex. företrädare för fackligaorganisationer och olika intresseorganisationer kan delta. IngerSchörling m.fl. (mp) framhåller i motion 1988/89;U571 att inte skallansluta sig till en ensidig gemensam arbetsmarknad med EG. Arbetslösheten iEG-länderna ligger på drygt fem gånger så hög nivå som i . Enligtmotionärerna har inte ens de största optimisterna spått att EG-arbetslöshetenskulle sjunka till närheten av den svenska inom överskådlig tid. Om Sverigeavhänder sig de ekonomiska styrmedlen och ansluter sig till EG:s arbetsmarknadkommer resuhatet att bli en ökad arbetslöshet i . En höjning till 7-8 %är inte orimlig. m.fl. (m) uttalar i motion 1988/89:U609 (motivering i motion1988/89:A483) att bör eftersträva ett deltagande i EG;s friaarbetsmarknad. Vårt svenska näringsliv måste verka i en konkurrenskraftig miljö omden nya europeiska utmaningen skall kunna antas. Stockholmsre- 1988/89:AU3ygionen med är enligt motionärerna motor. Vikten av godavillkor och möjligheter för människor och företag i måstedärför understrykas. Som utskottet skrev i sitt yttrande till utrikesutskottetföregående år spelar de arbetsmarknadspolitiska frågorna en betydelsefull rolli arbetet på ett utvidgat samarbete inom . Detta gäller inte minstmänniskors rätt och möjligheter att fritt röra sig över nationsgränserna föratt söka eller påbörja ett nytt arbete. Till slutet av skall den inre marknaden inom EGsuccessivt genomföras. I princip skall då alla gränshinder mellan EG-ländernaha avskaffats. Varor, tjänster, kapital och personer skall vara "frittrörliga" inom området. Rörligheten för personer gäller främstarbetskraften, varvid personer från annat skall behandlas somvärdlandets egna medborgare i fråga om rättigheter som lön,anställningsvillkor och sociala förmåner samt skattemässiga och fackligarättigheter. Vid sidan av medlemsländernas nationellaarbetsmarknadspolitik, som uppvisar individuella drag, har EG olikasysselsättningsprogram. Ett stort problem är dock arbetslösheten inomEG-området, vilken trots en viss minskning ändå uppgick till 9,. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden innebär att det ären rättighet för nordiska medborgare att fritt kunna ta arbete och bosätta sigi ett annat nordiskt land, att arbetstillstånd inte krävs och att enskilt landinte får försätta medborgare från övriga länder i ett sämre läge än de egnamedborgarna. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden har en avgörandebetydelse för samhörigheten inom . pågår fördjupade studier, dels på nordisknivå. dels inom för att belysa vad en svensk anslutning fri västeuropeisk arbetsmarknad skulle betyda för in- och utvandring tilloch från samt vilka konsekvenser en sådan anslutning skulle få på densvenska arbetsmarknadspolitiken. Enligt en rapport från det nordiskaarbetsmarknadsutskottet (NAUT) om och EG, , skall man i detnordiska samarbetet följa den europeiska utvecklingen mot en inre marknad år1992. I rapporten behandlas bl.a. rörligheten inom resp. inomEG. Såvälinom som inom EG-området synes flyttningarna ha stabiliserats,så att in- och utflyttning i ett land är av samma storleksordning. Det kanenligt rapporten antas att sysselsättningsläget som orsak till rörlighet övergränserna håller på att avta och att andra faktorer som företagens ochutbildningens internationalisering har trätt i stället. Rapporten kommer att följas upp dels genom olikaprojektaktiviteter, dels genom fastställande av ett nordiskt handlingsprogram ijuni 1989. I samband med arbetet inom långtidsutredningen, , harett antal specialstudier genomförts. Bilaga 4 till LU90 utgörs sålunda avstudien av fri arbetskraftsrörlighet mellan och EG av PerLundborg. Slutsatserna i denna studie är att arbetsmarknadsintegrationen knappastutgör ett hot mot sysselsättningen i trots hög arbetslöshet i andraEG-länder. Vidare anförs att en integration medför att lönerna inte 1* 1988/89. kommer attkunna avvika alltför mycket från dem som gäller inom EG, dvs. 1988/89: AU3yatt det nationella inflytandet över lönebildningen minskar. Det påpekas ocksåatt de negativa effekterna av den nuvarande obalansen på arbetsmarknaden hadekunnat undvikas om hade varit integrerat med EG vad avser frirörlighet för arbetskraft. Enligt utskottets uppfattning bekräftar de nyautredningsresultaten vad utskottet anfört i sitt yttrande 1987/88; ly, nämligenatt det råder tröghet i arbetskraftens rörlighet också inom EG:s arbetsmarknad.Utskottet drog då slutsatsen att en anslutning till EG:s nuvarande regler omarbetskraftens fria rörhghet under normala förhållanden knappast skulleinnebära någon risk för arbetskraftsinflyttning i sådan omfattning attsvårigheter skulle uppstå på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet uttalade föregående år att en viktig aspekt försvenskt vidkommande är att en eventuell överenskommelse om anslutning inteinnebär inskränkningar i den fria nordiska arbetsmarknaden. Oavsett formernaför det fortsatta integrationsarbetet är det enligt utskottets mening givetvisen fördel om man inom har en samsyn inom arbetsmarknadsområdet, inteminst vad gäller anpassningsfrågorna mot EG. Utskottet har ingen annanuppfattning än motionärerna i U560 (m) vad gäller fördelarna med att kontakteröver gränserna underlättas och att svenska medborgare kan arbeta och utbildasig i utlandet. För näringslivet är det också viktigt att utländsk personal kanarbeta i . Beträffande frågan om som en svensk"motor" i förhållande till den europeiska utmaningen vill utskottethänvisa till att den regionalpolitiska kommittén har till uppgift att övervägafrågor i samband med storstadsregionernas expansion och tillväxt (dir.1987:48). Därutöver skall man enligt direktiven 1988:43 beakta EG-aspekten iutredningsverksamheten. Vad sluthgen gäller kravet på breddning i deltagandet idet svenska integrationsarbetet vill utskottet hänvisa till den inledandebeskrivningen av arbetsformerna. Enligt utskottets uppfattning fyller dennuvarande organisationen högt ställda krav på bredd i arbetet. Med hänvisning till det anförda finner utskottet attmotionerna U560 (m), U561 (c), U571 (mp) samt U609 (m) i aktuella delar intebör föranleda något uttalande. I motion 1988/89:U561 påtalas att det ökadesamarbetet med , vilket kan medverka till en ökad koncentration inäringslivet, nödvändiggör förstärkta regionalpolitiska insatser i Sverige.Eftersom de regionala problemen i är av annan art än i de tätbefolkadekontinentala länderna måste den svenska utgångspunkten vara att hålla fast vidrätten att göra insatser för regional balans genom infrastrukturellasatsningar, stöd till företagsetablering m.m. Utskottet framhöll i sitt yttrande föregående år att detär angeläget att vårt land även fortsättningsvis har möjlighet att görainsatser som syftar till att stärka de regioner som har en svag tillväxt, t.ex.genom infrastrukturella konstaterade i detta samman- 1988/89: AU3yhäng att det inte ser någon motsättning mellan en aktiv svensk regionalpolitikoch ett närmande till EG. uppger sig också ha förståelse föroron inför koncentrationstendenser men påpekade att det föreliggerregionalpolitiska risker om kommer att stå utanför integrationsarbeteti EG. Särskilt mindre och medelstora företag kan då få svårt att hävda sig påden europeiska marknaden, ansåg utrikesutskottet. Som tidigare nämnts har den regionalpolitiska kommittén iuppdrag att beakta EG-aspekten i utredningsverksamheten. Därvid skall kommitténi sina förslag ta till vara de möjligheter till harmonisering som finns. I arbetsgrupp för närings- ochregionalpolitik genomförs en studie av de praktiska resultatenav EG-kommissio-nens förhandlingar med medlemsländerna om deras nationellaregionalpolitik. Syftet är bl.a. att studera om regionalpolitiska företagsstödbedömts kunna få konkurrenssnedvridande effekter och därmed inte vara tillåtna. Med hänvisning till det arbete som pågår och till vad somi övrigt anförts anser utskottet att motion U561 i den nu behandlade delen intebör föranleda någon åtgärd. Den sociala dimensionen inkl. jämställdhet tar vidare i motion U561 (yrkande 6 imotsvarande del) upp vikten av att bevaka den sociala dimensionen vad gällerarbetsmiljöregler, jämställdhet, fackligt inflytande m.m. i EG-samarbetet.Enligt motionen måste utgångspunkten vara att vi kan hävda också sådanavärderingar där samstämmigheten med inte är helt påtaglig. Till jämställdhetsfrågorna återkommer utskottet nedan. Isitt av godkända betänkande (UU 1987/88:24) anslöt sigutrikesutskottet till propositionens uppfattning att regeringen i det fortsattaarbetet måste hävda och utveckla de resultat som har uppnåtts i när detgäller skydd för hälsa, miljö och säkerhet. För det första ligger andraeuropeiska länder lika långt framme som på många områden, och iblandföre, enligt utrikesutskottet. För det andra skall EG i vissa fall inskränkasig till att fastställa en miniminivå. För det tredje behandlas en del av dessafrågor i europeiska standardiseringsorgan, där är medlem och alltså kandelta i arbetet på likställda villkor. Dessutom medger EG;s regler under vissaförutsättningar avsteg från gemensamma regler. Utskottet gör samma bedömning som utrikesutskottet i dessafrågor och anser därmed att något ytterligare uttalande med anledning av motionU561 i motsvarande del inte är påkallat. I motion 1988/89;U592 av m.fl. (mp) begärsatt jämställdhetsarbetet skall undantas från EG-anpassning. Enligtmotionärerna är jämställdhetsläget högst olika i olika delar av , bl.a.vad gäller synen på våld mot kvinnor, abortlagstiftning, arbetsrättsliga ochsociala stödåtgärder för mödrar. bör därför uttala attjämställdheten inte till någon del ingår i EG-anpassningen. Inom EG finns flera direktiv av betydelse förjämställdhetsarbetet, bl.a. direktivet om lika lön (1975) och direktivet omlika behandling av män och kvinnor påarbetsmarknaden (1976). Likalönsdirektivet slår fast principen 1988/89:AU3y om likalön för likvärdigt arbete, varvid arbetsvärdering eller motsvarande utgörutgångspunkten för principens tillämpning. tillåten,men det föreligger ingen skyldighet att vidta sådana åtgärder. EftersomEG-direktiven är bindande för medlemsstaterna och därmed också överordnadeden nationella lagstiftningen, har flera av medlemsstaterna varittvungna att ändra sin nationella lagstiftning och anpassa den till Utskottet kan konstatera att den svenskajämställdhetslagen går längre än EG vad gäller kravet på att arbetsgivare skallvidta aktiva jämställdhetsåtgärder. Däremot går EG:s likalönsdirektiv längreän den svenska jämställdhetslagens förbud mot lönediskriminering. EnligtEG-direktivet förutsätts nämligen arbetsvärdering i någon form. Dettaförhållande medför att EG:s arbetstagare vid en nationell domstol har störremöjligheter att kräva lika lön för likvärdigt arbete. Utskottet konstaterar attEG-aspekten kommer att beaktas vid den pågående utvärderingen avjämställdhetslagen (dir. 1988:33). Vidare kan utskottet konstatera att kvinnornas inträde påarbetsmarknaden är ett genomgående drag iEuropa, även om har den högsta kvinnliga förvärvsfrekvensen. Frågor avbetydelse för jämställdheten, t.ex. särbeskattning, föräldraförsäkring ochvillkor för deltidsarbetande, har tagits upp inom EG. Med hänsyn till att jämställdhetsfrågorna sannolikttillmäts större betydelse i än i många andra länder anser utskottetatt på detta område bör kunna fungera som pådrivare ochinspirationskälla. Utskottet vill också erinra om att beslutföregående år angående och den västeuropeiska integrationen innebär attpågående och förestående kontakter och förhandlingar med EG bör vara förutsättningslösa. Med det anförda finner utskottet att den aktuella motioneninte bör föranleda något uttalande. EG-anpassning och arbetsmiljön tas upp i motion1988/89;U589 av m.fl. (mp). Motionärerna kräver attarbetsmiljön generellt bör undantas från EG-anpassning samt att EG-anpassninginte skall ske beträffande personUg skyddsutrustning, enkla tryckkärl,maskinsäkerhet och förarskyddet för grävmaskiner. En EG-anpassning får inteheller enligt motionärerna leda till uppluckring av förbudet mot asbest ochlösningsmedel. I motionen hänvisas till fackföreningspressen och tillarbetsmarknadsdepartementets redogörelse till integrationssekretariatet1988-12-19. Enligt motionärerna finns det skillnader mellan EG;s syn ochSveriges, vad gäller frågan om arbetsmiljön. Skillnaderna medför risker förförsämringar av arbetsmiljön vid en EG-anpassning. Utskottet vill först erinra om att arbetsmarknadsministernnyligen i har svarat på en fråga om EG-anpassningen och den svenska arbetsmiljöpolitiken(snabbprotokoll 1988/89:82). Arbetsmarknadsminis- 1988/89:AU3y tern redovisadedå att arbetsgruppen för arbetsliv och arbetsmiljö gått igenom EG;s direktivoch direktivförslag på arbetsmiljöområdet och jämfört dessa med motsvarandesvenska föreskrifter. I flera fall bedöms säkerhetsnivåerna vara likvärdiga.Några av EG-direktiven är mer långtgående än de svenska medan andra innebär enlägre skyddsnivå. Ministern uppgav vidare att de svenska reglerna om asbest ochklassificering av kemiska produkter är strängare än EG;s samt att den svenskaregeringens syn på asbest och kemikaliekontroll står fast; försämringar iarbetsmiljön i kommer inte att accepteras. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att desvenska föreskrifterna så långt som möjligt samordnas med motsvarandeEG-direktiv, så att tekniska handelshinder undviks. Utskottet utgår därvid frånden självklara förutsättningen att reglerna bedöms vara tillfredsställande urhälso- och säkerhetssynpunkt. Social- och utrikesutskottens bedömning (UU 1987/88:24) om vikten av internationell samverkan på arbetsmiljöområdet delas avutskottet liksom i fråga om angelägenheten i att berörda organ bereds möjlighetatt på ett tidigt stadium följa eller delta i standardiserings- ochföreskriftsarbete. Med hänvisning till det anförda samt till riksdagenstidigare nämnda beslut om förutsättningslösa förhandlingar avstyrker utskottetmotion U589. Två motionsförslag berör EG-anpassning och arbetsrätt. m.fl. (mp) framhålleri motion 1988/89:U571att individerna på den jättelika EG-arbetsmarknaden kommer att reduceras tillbrickor i ett spel de inte kan påverka. EG-anpassningen får enligt motionärernainte leda till någon försämring beträffande svensk arbetsrätt. Samma motionärersäger i motion 1988/89;U590 att EG-anpassningen inte får medföra någonförsvagning av löntagarnas ställning och inflytande i . Enligt motioneninser allt fler fackliga förtroendemän att EG-anpassningen kan utgöra ett hotmot deras möjligheter att arbeta fritt, bl.a. med arbetsmiljöfrågor. Vidareanförs att standardiseringsorganen spelar stor roll i EG. Dessa har emellertidprivaträttslig och inte offentligrättslig status vilket innebär att stat ochfackföreningsrörelse är svagt representerade i dem. Ett närmare samarbete med EG får enligt utskottetsuppfattning inte leda till att arbetstagarnas möjligheter att påverka arbetsvillkorenminskar. Utskottet har i denna fråga ingen annan uppfattning än motionärernaeller regeringen i proposition 1987/88:66. De arbetsrättsliga frågorna måstedärför ägnas stor uppmärksamhet i samband med dels den ökade integrationen påden europeiska arbetsmarknaden, dels internationaliseringen av de störreföretagen. Den tidigare omnämnda arbetsgruppen Arbetsliv ocharbetsmiljö följer utvecklingen inom EG vad gäller medbestämmande m.m. Någrafrågor om anpassning av svenska regler på arbetsrättens område har inteaktualiserats. Som tidigare redovisatsavser regeringen att lägga fram en samlad rapport om 1988/89: AU3yEG-frågorna . Utskottetvill i detta sammanhang betona hur viktigt det är - såväl för arbetstagare somför industrin - att är med och påverkar utformningen av nyastandarder. Medhänvisning härtill och till vad som i övrigt anförts anser utskottet att motionU571 i aktuell del och motion U590 inte bör föranleda någon åtgärd. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(), (), (m), (), (), (), (), (), (vpk), (), (),() och (). Lars-OveHagberg (vpk) och () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadsfrågor som börjar med "" och slutar med "uttalande" bort haföljande lydelse: uppfattning är s.k. rörlig arbetskraft ett klassiskt önskemål förtraditionell marknadsekonomi. Friheten för den enskilde är dock ofta skenbar,eftersom det är marknadskrafterna som flyttar människor till arbetstillfällenai stället för tvärtom. Utskottetvill framhålla att har påtagliga svårigheter att få bukt med denstora arbetslösheten. Till detta kommer att man i dessa länder har en lägreambition på det sysselsättningspolitiska området än vi har i . Somframhålls i motion U571 (mp) kan arbetslösheten inom EG, f.n. , inte ensunder överskådlig tid väntas närma sig den svenska nivån på . Ibilaga 4 till långtidsutredningen förutses att rörligheten inom EG kommeratt stiga drastiskt jämfört med . Bl.a.väntas en migrationsström från länder i . Viden närmare anslutning till en gemensam europeisk arbetsmarknad skulle densvenska industrins önskemål om fri arbetskraftsinvandring från alltsåförverkligas. Resultatet kan komma att bli ökad arbetslöshet. ytterligaresänkta reallöner för arbetstagare i samt ökade löneskill- 1988/89:AU3y nåder. integrationssträvanden bör enligt utskottetsuppfattning ses globalt och inte begränsas till att avse EG. En sådan nyöppenhet måste självfallet kombineras med bibehållen svensk kontroll överekonomiska styrmedel om arbetslösheten skall kunna hållas låg. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion U571(yrkande 1). Övriga i sammanhanget upptagna motioner U560 (yrkande 8), U561(yrkande 1 i motsvarande del) samt U609 avstyrks. och (båda c) anser attden del av utskottets yttrande i avsnittet Regionalpolitik som börjar med"Utskottet framhöll" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med i motion U561framhålla regionalpolitikens betydelse för att åstadkomma en positivutveckling över hela landet. Även inom de länder som ingår i EG finnsregionalpolitiska problem - dock av ett annat slag än i . En europeisk integration innebär att ökadekoncentrationstendenser gör sig gällande. Detta kan innebära att de betydanderegionala obalansproblemen i vårt land ytterligare förstärks. uppfattning måste inför en sådan situation väsenthgt skärpade regionalpolitiska ambitionerna, bl.a. vad gäller infrastrukturellasatsningar, stöd till företagsetablering och reducering av ogynnsammaavståndskostnader. Därigenom kan näringslivet i hela landet få konkurrenskraftpå den gemensamma marknaden. Av detanförda följer att utskottet tillstyrker motion U561 (yrkande 8). och (båda c) anser attden del av utskottets yttrande i avsnittet Den sociala dimensionen inkl.jämställdhet som börjar med "Till jämställdhetsfrågorna" och slutarmed "är påkallat" bort ha följande lydelse; Som anförs i motion U561 (c) finns gemensamma värderingari och övriga i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter ochrättssäkerhet. På andra områden som t.ex. arbetsmiljö, jämställdhet mellankvinnor och män samt fackliga organisationers inflytande i arbetslivet är intesamstämmigheten lika påtaglig. Utskottet vill framhålla betydelsen av attSverige på dessa områden hävdar de svenska ståndpunkterna i integrationsarbetet.Sociala frågor liksom miljöfrågor måste tillmätas stor vikt. Det sagdainnebär att motion U561 i motsvarande del tillstyrks. Undantagande av jämställdhetsarbetet frånEG-anpassning (vpk) och ()anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Den sociala dimensionen inkl. jämställdhetsarbetetsom börjar med "Utskottet kan" och slutar med 1988/89:AU3y"uttalande" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion U592(mp) att jämställdhetsarbetet inte till någon del bör ingå iEG-harmoniseringen. EG-propositionen erkänner att könskvotering inte ärförenlig med EG-anpassning.