yttr · GC05UbU2 · 1988-12-31 00:00:00 — Europeiska gemenskaperna (EG) 1988/89 UbU2y har beslutat attbereda berörda utskott tillfälle att yttra sig över följande motioner omeuropeiska gemenskaperna (EG): 1988/89:U503, 1988/89:U519, 1988/89:U535,1988/89:U536, 1988/ 89:U560-1988/89:U599, 1988/89:U600-1988/89:U606,1988/89:U608, 1988/ 89:U609, 1988/89:T618 och 1988/89;Ub806, yrkande 31, vilkaväckts under den allmänna motionstiden . begränsar sitt yttrande till tvåfrågor, nämligen samarbete med EG inom forskning och utveckling (FoU)samt EG:s utbytesprogram för studerande inom högskolan. I motion 1988/89:Ub806 (m) yrkande 31 begärs en strategiför ett fullvärdigt svenskt deltagande i EG:s utbytes- och forskningsprograminom den högre utbildningen. Det är nödvändigt att kraftfulla ansträngningargörs för att få med i EG:s samarbetsprogram inom den högre utbildningenoch forskningen. Enligt motionärerna är det viktigt att svenska studerande fårmöjlighet att delta i EG:s utbytesprogram (European Community ActionScheme for the Mobility of University Students) och COMETT (Community ActionProgramme in Education and Training for Technology). Om svenska studerande blirställda utanför dessa program får de inte samma förutsättningar som studerandei att knyta viktiga kontakter med studerande, lärare och forskare iandra länder. De riskerar också att inte få tillträde till den stora gemensammaeuropeiska arbetsmarknaden. Enligt motion 1988/89:U560 (m) yrkande 17 måsteSverige även delta i arbetet med att fastställa gemensamma examenskrav förvissa utbildningar. Svensk utbildning måste hålla internationell klass, ochsvenska examina måste accepteras i internationella sammanhang. Enligt sammamotion (yrkande 6) bör regeringen initiera en bred informationskampanj omEuropafrågan. EG-litteratur bör finnas tillgänglig vid landets störrehögskolor. Även i motion 1988/89:U503 (fp) yrkande 2 understryksvikten av att ges möjlighet att delta i EG:s program beträffandeutbildning och forskning. Motionärerna anser att i avvaktan på att fådelta i ERASMUS- och COMETT-programmen på egen hand bör vidta åtgärder för attinternationalisera utbildningen inom högskolan. Inslagen av främmande språk ihögskolans utbildning m.m. bör bli större. 1 1988/89. Imotion 1988/89:U561 (c) anförs att det inom EG satsas betydande 1988/89:UbU2yresurser på forskning och utveckling inom olika- teknikområden. Enligtmotionärerna är det viktigt att får delta i de FoU-program sometableras i , inom och utom EG (yrkande 9). De nordiska länderna böruppta gemensamma överläggningar med EG om tillträde till såväl EG:sforskningsprogram som EG:s utbytesprogram för studerande (yrkande 5). Enligtmotion 1988/89:U567 (c) är det angeläget att medel ställs dll förfogande föratt förbereda en svensk anslutning till EG:s utbytesprogram COMETT. Imotion 1988/89:U571 (mp) om EG-anpassningen och arbetsmarknaden anförs attmöjligheterna för människor att röra sig fritt i studiesyfte bör öka såväl inomEuropa som på annat håll. Medanledning av motionsyrkandena vill utbildningsutskottet anföra följande. Utskottetvill hänvisa till sitt yttrande till utrikesutskottet under /88 (UbU1987/88:3y)med anledning av propositionen (1987/88:66) om och den västeuropeiskaintegrationen. Beträffande forskning och utveckling betonade utskottet att detär av största vikt att svenska forskningsinstitutioner och företag gesmöjlighet att medverka i de projekt som ingår i EG:s nya ramprogram för FoU.När det gäller EG:s utbytesprogram och framhöll utskottet attett intensifierat utbyte mellan universitet och högskolor inom EG skullemedföra negativa konsekvenser för svenska studerandes möjligheter att delta iundervisningen vid utländska läroanstalter, om inte får delta i dessaprogram. Utskottet pekade även på det arbete som pågår inom för att öka utbytet av bl.a. studerande, lärare och forskareinom olika länder. Utskottetkonstaterar , att regeringen har fäst stor vikt vid arbetet med denvästeuropeiska integrationen. Samarbetet och kontakterna med EG harorganiserats. Inom fackdepartementen pågår en kartläggning avharmonise-ringsmöjligheterna och förberedelser för handlingsplaner pårespektive områden. Regeringen anför i budgetpropositionen (1988/89:100 bil. 157) att det är viktigt att kontinuerligt upplysa om integrationsarbetet ien vidare krets utanför och . Mot denna bakgrund harolika informationsåtgärder vidtagits inom . Samarbetet mellan Sverigeoch EG inom forskningsområdet har utvecklats. Enligt vadutskottet erfarit visar EG också stort intresse för att ytterligare utvidgasamarbetet. Utskottet konstaterar att förhandlingar om avtal rörandeforskarutbytesprogrammet SCIENCE (Stimulation de la Coopéradon Internationaleet dés Echanges Nécessaires aux Chercheurs Européens) har förts till ett slut.När det gäller svenskt samarbete i övrigt med EG på FoU-området redovisadesdetta utförligt i regeringens proposition om och den västeuropeiskaintegrationen. Utskottet anser att det är av största vikt att svenska forskareoch forskarinsti-tutioner samt svensk industri ges möjlighet att delta i EG:sFoU-program. Enligt vad utskottet erfarit har tillsammans med övrigaEFTA-länder fortlöpande kontakter med när det gäller utbildningssamarbetet.Dessa diskussioner har i huvudsak gällt EFTA-ländernas deltagandei programmen och . Målsättningen är att 1988/89:UbU2yEFTA-länderna skall kunna delta i dessa två utbytesprogram så snart detta ärmöjligt. EFTA-länderna har även i sin expertgrupp för utbildningsfrågor enatsom att begära diskussioner med om olika frågor rörandeerkännande av högskoleexamina. Utskottet vill understryka vikten av att fårmöjlighet att delta i EG:s utbytesprogram ochCOMETT. Utskottet delar den uppfattning som föredragande statsrådet framför ibudgetpropositionen (prop. 1988/89:100 bil. 10, s. 178) när det gällerinternationell samverkan på högskoleområdet, nämligen att det är angeläget attde svenska högskolorna deltar i ett internationellt utbyte och att utvecklingenav den högre utbildningen i bör påverka planeringen inom den svenskahögskolan. Utskottet finner det särskilt viktigt att och övrigaEFTA-länder kan nå en överenskommelse med EG beträffande erkännande av examinaoch utbildningsbevis m.m., då detta synes vara en viktig förutsättning för enintensifiering och utveckling av EG:s utbytesprogram och . När det slutligen gäller resurser för det västeuropeiskaintegrationsarbetet under det kommande budgetåret vill utskottet hänvisa tillvad regeringen redovisar i finansplanen (prop. 1988/89:100 bil. 1 s. 31)beträffande medelsberäkningen för integrationsarbetet och övrigtvästeuropeiskt samarbete. De totala medel som kommer att användas för dessaändamål beräknas uppgå dll ca 200 milj.kr. Av dessa utgör 40 milj.kr. ettnytillskott, avsett bl.a. för deltagande i EG:s olika forsknings- ochutbildningsprogram. Förslag om den närmare fördelningen av dessa resurserkommer att läggas fram i kompletteringspropositionen. Med hänvisning till det anförda föreslårutbildningsutskottet att utrikesutskottet hemställer att avslårmotionerna 1988/89:U503 yrkande 2, 1988/89:U560 yrkandena 6 och 17,1988/89:U561 yrkandena 5 och 9, 1988/89:U567, 1988/89:U571 yrkande 2 och1988/89:Ub806 yrkande 31. Närvarande: (), (), HelgeHagberg (s), (), (), (), (), (), (), BeritLöfstedt (s), (m), (), (), EwaHedkvist (), (), () och (vpk). Avvikandemeningar i988/89:UbU2y , och (allam) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med"Utskottet vill" och på s. 3 slutar med "yrkande 31" bortha följande lydelse: Det svenska utbildningsväsendet är beroende avinternationella kontakter. Högre utbildning och forskning existerar i ettinternationellt sammanhang. För att få tillgång till ny kunskap är vi iSverige beroende av att ha tillräcklig kompetens för att kunna utnyttja ochutveckla de erfarenheter som vunnits i andra länder. Därför måste den svenskaundervisningen och forskningen hålla en så hög kvalitet att behörighetsregler,examinätionsfor-mer och examenskrav inte utgör hinder för ett internationelltutbyte. Mot denna bakgrund måste delta i arbetet med att fastställagemensamma examenskrav för vissa utbildningar. Svenska examina måste accepterasi internationella sammanhang. En viktig del av den europeiska integrationen är dettekniska, vetenskapliga och utbildningsmässiga samarbetet. Grunden förSveriges möjligheter att delta i olika EG-program är ramavtalet mellan EG ochEFTA-länderna. 1 vissa av EG:s vetenskapliga program får dock de svenskaforskningsinstitutionerna och företagen inte medverka på programnivå utanendast på projektnivå. Detta innebär att det från svensk sida inte är möjligtatt påverka forskningens inriktning. Målsättningen för den svenska politikenmåste vara ett deltagande på alla nivåer och på de villkor som gäller förföretag och forskningsinstitutioner inom EG. För svensk del är det viktigt attforskningsinstitutioner och företag inte lämnas utanför det vetenskapligasamarbetet inom EG. Utbytesprogrammen och kommer att fåstor betydelse för utvecklingen av akademiskt liv i . Det finns stor riskatt svenska studerande inte kommer att kunna delta i ERASMUS-program-met.Regeringen måste intensifiera sina ansträngningar för att ge svenska studerandetillträde till såväl som COMETT. Mot denna bakgrund bör regeringenutarbeta en strategi för ett fullvärdigt svenskt deltagande i EG:s utbytes- ochforskningsprogram. Slutligen är det utskottets mening att informationen om Sverigeskontakter och samarbete med EG kan förbättras och utvidgas. Det är ocksåviktigt att studerande vid landets större högskolor har tillgång till olikaslag av EG-litteratur. Med det anförda föreslår utbildningsutskottet attutrikesutskottet hemställer att med bifall till motionerna1988/89:U560 yrkandena 6 och 17 samt 1988/89:Ub806 yrkande 31 och med anledningav motionerna 1988/ 89:U503 yrkande 2, 1988/89:U561 yrkandena 5 och 9,1988/89:U567 och 1988/89:U571 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utbildningsutskottet anfört. och (båda fp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med"Utskottet vill" och på s. 3 slutar med "yrkande 31" bortha följande lydelse: För ett litet land som är det internationellasamarbetet av stor betydelse. Tack vare att svensk forskning och utbildning harhållit en hög och jämnkvahtet har vi erbjudits att delta i olika sammanhang där andra länder 1988/89:UbU2y av motsvarande storlek inte är med. medverkar i ett antal av EG:s forskningsprogram.Däremot är vi utestängda från de många projekt vad gäller utbildningssamarbetesom också förekommer mellan . Det faktum att ännu intedeltar i samarbetet inom och COMETT-programmen inger enligt vår meningbetydande oro. Om skulle hållas utanför dessa program kanförutsättningarna för att bibehålla en hög kvalitativ utbildning och forskningi försvåras. måste därför fortsätta sina ansträngningar attkomma med i utbildningssamarbetet. Regeringen bör därför intensifiera sinaansträngningar för ett svenskt deltagande i såväl som COMETT. I avvaktan på att skall få delta i dessa programbör vi på egen hand vidta åtgärder för att internationalisera vår utbildning.Inslagen av aktiviteter på främmande språk inom högskolan bör bli större. Dettabör ske inom ramen för en utbytesverksamhet mellan och andra länder. Desvenska högskoleenheterna bör inbjuda lärare och forskare från andra ländershögskolor och universitet att föreläsa och forska i , som detskall ges möjlighet för svenska lärare och forskare att tillbringa en tidutomlands. Med hänvisning till det anförda föreslårutbildningsutskottet att utrikesutskottet hemställer att med bifalldll motion 1988/89:U503 yrkande 2 och med anledning av motionerna 1988/89:U560yrkandena 6 och 17, 1988/89:U561 yrkandena 5 och 9,1988/89:U567,1988/89:U571yrkande2och 1988/89:Ub806 yrkande 31 som sin mening ger regeringen till kännavad utbildningsutskottet anfört. och (båda c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med"Utskottet vill" och på s. 3 slutar med "yrkande 31" bortha följande lydelse: Det är angeläget att kan delta i de FoU-programsom etableras i , inom och utom EG. Teknisk utveckling och förnyelseär förutsättningar för att svensk industri även kan hävda sinkonkurrenskraft i internationella sammanhang. Forskning och utveckling är ett av de viktigaste områdenai vårt samarbete med EG. Det är enligt utskottets uppfattning självfallet avstörsta intresse att kan delta i detta arbete på så likvärdiga villkorsom möjligt. Detta gäller särskilt EG:s utbytesprogram och samtforskningsprogrammet . Om EFTA av olika skäl skulle visa sig mindre lämpligt somsamordnings-. och förhandlingsorgan bör de nordiska länderna utanför EG upptagemensamma överläggningar med EG om tillträde tiU EG:s forsknings- ochutbytesprogram. Med hänvisning till det anförda föreslårutbildningsutskottet att utrikesutskottet hemställer att med bifalltill motion 1988/89:U561 yrkandena 5 och 9 samt med anledning av motionerna1988/89:U503 yrkande 2, 1988/89:U560 yrkandena 6 och 17, 1988/89:U567,1988/89:U571 yrkande 2 och 1988/89:Ub806 yrkande 31 som sin mening gerregeringen dll känna vad utbildningsutskottet anfört. Särskildayttranden i988/89:UbU2y (vpk) anför: Naturligtvishar ett litet land som , tillhörigt ett tämligen begränsat språkområde(det nordiska), allt intresse av att dllgodogöra sig den stimulans som vetenskapligaoch kulturella förbindelser med andra länder kan ge. Strävan attinternationalisera den svenska högskolan måste dock sträcka sig betydligtlängre än till de i EG ingående västeuropeiska universiteten ochforskningscentra. Sverigebör noga avväga utformningen av samverkan med EG på det vetenskapliga området.Två synpunkter är därvid särskilt betydelsefulla. Sverigebör bevara sin egen forskningspolifiska självständighet, sin rätt att utifrånegna strävanden inrikta och prioritera vetenskapligt arbete. Att lära av andraär nyttigt, men att tillämpa resultaten måste vila på en grund av självständigsocial och politisk hållning. Inte minst viktigt är att hålla distansen tillvissa av teknologiska mastodontprojekt, vilka styrs av enmilitärstrategisk avsikt som helt strider mot den svenska säkerhetspolitiken. Fördet andra bör förhållandet mellan sociala faktorer och inriktningen avforskning och vetenskap noga beaktas. Det är en uppgift för att t.ex.framhäva vikten av ett socialt ställningstagande då det gäller inriktningen avny teknologi. Det är sålunda tydligt, att massarbetslösheten i EG-ländernabl.a. beror på att teknologiska förändringar slagit ut arbetare ochfragmenti-serat det mänskliga arbetet. En sådan inriktning har inteintresse av. Teknologin skall ställas i de folkliga intressenas tjänst ochbefordra en uppgradering av det mänskliga arbetets ställning i samhället ochproduktionsprocessen. Somett typiskt exempel på teknologi, som strider mot grundläggande hnjer i svenskpolitik, kan nämnas Prometeus inom Eureka och Drive inom EG:s program. Dessaprojekt syftar till att effektivisera och främja en transportpolitik byggd påmassiv expansion av biltrafik och tunga vägtransporter. Projekten speglarbilindustrins och informationsteknologins övermakt inom EG-blocket. Strävandenav detta slag går helt på tvärs med all seriös transport- och miljöpolitik. Detstrider följaktligen mot den svenska nationens uppenbara intresse. Slutsatsenblir a) att vetenskapliga samarbete bör ha en mer allsidig och globalinriktning än vad EG-samarbetet ger och b) att noga bör formulera sinegen utbildnings- och forsknirigsfilosofi och hävda denna. Detta gäller kanskesärskilt på de nya teknologiernas område, eftersom de sociala och mänskligaeffekterna här blir djupgående. Jagvill i detta sammanhang även hänvisa till vpk:s motion om högskolan(1988/89:Ub610), i vilken det föreslås att ett särskilt anslag inrättas tillUHÄ:s disposition för internationaliseringsprojekt. EvaGoés (mp) anför: Detär viktigt att samarbeta och utbyta kunskap över alla gränser. Därför måsteinternationaliseringen av den svenska högskolan sträcka sig längre än till EG:suniversitet och forskningscentra. bör skapas inte bara medEG utan med hela världen. Sverigebör bevara sin forskningspolitiska självständighet och hålla distans till vissaav teknologiska mastodontprojekt, t.ex. .