yttr · GC05BoU1 · 1988-12-31 00:00:00 — Detta förslag bör ses mot bakgrund av 1988/89:BoU1ymotionärernas principiella bedömning att behovet av tilläggslån kommer att ökakraftigt när ombyggnadslåneräntan böjs och en större andel av de angelägnaprojekten kommer att finansieras med hjälp av räntestöd (RBF). Inriktningen av statens subventioner enligt förordningen(1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus Räntestöd enligt räntebidragsförordningen (RBF) kan lämnastill förbättring av bostadshus enligt rubricerade förordning. Bidrag lämnastill ägare av hus med bostäder .som upplåts med hyres- eller bostadsrätt. Äveni vissa andra fall kan bidrag lämnas. Räntebidrag lämnas för underhållsåtgärderi eller i anslutning till huset, dock inte för åtgärder i de enskildalägenheterna. Bidrag lämnas också för vissa energisparåtgärder och för åtgärdersom vidtas för att avhjälpa mera omfattande mögel-, röt-, fukt- ellerkorrosionsskador eller i vissa fall för att avhjälpa andra byggnadstekniskabrister - också i lägenheterna. Även för åtgärder i syfte att minskaradondotterhalten kan bidrag lämnas. Det gäller främst åtgärder beträffandes.k. Bl.a. för allmännyttiga bostadsföretag är räntebidragetett belopp som motsvarar produkten av ett på visst sätt framräknaträntebidragsunderlag och hälften av en räntesats som är 0,4 procentenheterhögre än statslåncrän-tan. Till andra fastighetsägare lämnas ett bidrag som lägre än det som tillämpas för allmännyttan. Privatafastighetsägare har att välja mellan räntestöd och direkta skatteavdrag. I flera motioner behandlas ROT-stödet. I partimotionernafrån moderata samlingspartiet Fi4 yrkande 3 och från Fill yrkande 7samt i motion Fi24 (m) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande omatt skattefria avsättningar till reparationsfond borde införas i stället förROT-stödet. I kommunisternas partimotion Fi9 yrkande 3föreslås ett fillkännagivande om att räntestödet skall beviljasockså för byte av uttjänta va-ledningar. I motion Fil2 (s) yrkande 3 föreslås ett riksdagenstillkännagivande om att reglerna för gränsdragning mellan ombyggnad och underhållses över. Eftersom ombyggnadsåtgärderna, vid ett bifall fillregeringsförslaget, kommer att minska kraftigt i omfattning kan det befarasatt långsiktigt kvalitetshöjande åtgärder inte uppnås. Det finns bl.a. motbakgrund härav anledning att se över gränsdragningen mellan ombyggnad ochunderhåll. ROT-stödet kan behöva utvidgas. Att de förfaranderegler om hyresgästyttrande m.m. angåendevarsamhet som finns beträffande ombyggnadslångivning skall vara ett villkor förräntestöd och skatteavdrag föreslås i kommunisternaspartimotion Fi9 yrkande 8. I partimotion Fi21 yrkande 3 föreslås attden förutsättning /89:BoUly ROT-stödet som ligger däri att vidtagnaåtgärder skall ha en standard "som nybyggt" utgår. Minskade räntesubventioner för hyres- och bostadsrättshus De statliga räntesubventionerna i form av räntebidrag ochräntelån för hyres-och böstadsrättshus minskas med 300 milj. kr. för tiden frånden . Motivet för förslaget är de marginalskattesänkningar somregeringen föreslagit. Ett förverkligande av dessa innebär bl.a. att värdet avavdrag för bl.a. räntor på bostadslån och underliggande kredit minskas. En minskningi motsvarande mån av de statliga räntesubventionerna i hyres- och bostadsrättshusbör därför genomföras. Av den föreslagna minskningen om totalt 300 milj. kr.avses 100 milj. kr. falla på hus byggda eller ombyggda . Riksdagenkommer att föreläggas förslag om hur minskningen skall läggasut på olika årgångar av bostadshus. Med hänvisning till förändringarna av marginalskatternaföreslås i propositionen också att den garanterade räntan höjs med 0,1procentenheter vid nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus för projekt förvilka preliminärt lånebeslut meddelas efter utgången av . 1 partimotion Fi21 yrkande 4 föreslås attden garanterade räntan höjs för nybyggnad och befintligalån. De förslag motionärerna för fram bör gälla från den 1 januari 1989.1yrkande 5 i motionen lämnas förslag härom. I kommunisternas partimotion Fi9 yrkandena1 och 2 föreslås avslå de nu redovisade regeringsförslagen. Bl.a.anför motionärerna att förslagen innebär hyreshöjningar för dem som redan liderav alltför höga hyror. Ett genomförande av regeringsförslaget motverkar ocksådet övergripande inflationsbekämpningsmålet. Regeringsförslaget avvisas också i folkpartietspartimotion Fil 1 yrkande 5 såvitt nu är i fråga samt i motion Fi26 (c) yrkande5. I partimotionen från och i c-motionen föreslåsatt skall avvakta med sitt beslut och begära att regeringen redovisarsitt förslag i dess helhet. I fp-motionen förordas att de kommanderegeringsförslagen skall utformas såsom partiet föreslog imotion 1987/88;Bo230. Detta innebär bl.a. att en extra upptrappning av dengaranterade räntan med 350 milj. kr. skall genomföras samt att räntebidragenför ombyggnad och underhåll minskas så att besparingseffekten blir300 milj. kr. I moderata samlingspartiets partimofion Fi4 yrkande 5 ochi motion Fi24 (m) yrkande 3 föreslås besluta att räntebidrag för husbyggda skall upphöra fr.o.m. . Motionärernaaccepterar i princip regeringsförslaget men finner det inte nog långtgående. Imiljöparfiets partimotion Fi21 yrkande 5 föreslås att ett stimulansbidrag 12 införs iavsikt att få till stånd en ombyggnad av kontor till bostäder i 1988/89:BoUly storstädernas centrala delar. I yrkande 6 i motionen föreslås attde av motionärerna föreslagna ändringarna träder i kraft . Ett stimulansbidrag föreslås även i motion Fi26 (c)yrkande 6. I syfte att öka nybyggandet av mindre lägenheter och att hindrabostadsbristen framför allt för ungdomar förordar motionärerna ettstimulansbidrag om . för varje påbörjad lägenhet upp till 60 m. I mofion Fi32 (s) yrkande 1 föreslås bl.a.uttala att regeringen med största uppmärksamhet bör följa utvecklingen avboendekostnaderna. I partimotion Fi21 yrkande 1 såvitt nu är ifråga föreslås bl.a. ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförts om bostadspolitiken. Motionärerna anför bl.a. att dennapolitik bör utformas så att hela skall leva, att arbete och bostäderskall fördelas rättvist över landet och att bostadsytan skall fördelas bättre. Inledningsvis behandlas olika förslag m.m. ombyggnadsreglerande åtgärder. Därefter tar utskottet upp frågor om höjning avden garanterade räntan vid ombyggnad av bostadshus och om tilläggslångivningentill det s.k. miljonprogrammets hus och till kulturhistoriskt värdefullbebyggelse samt om utformning av de s.k. ROT-lånen (= reparafion,ombyggnad, tillbyggnad), dvs. räntestöd enligt RBF. I det därefter följandeavsnittet behandlas övriga förslag i propositionen och i motioner om minskaderäntesubventioner för hyres- och bostadsrättshus. Slutligen behandlar utskottetförslaget i propositionen om utvecklingen av ett ADB-system för låne- ochbidragshanteringen m.m. inom plan- och bostadsverket och länsbostadsnämnderna. Regeringens beslut som sammanfattats ovan (s. 11-12)innebär i korthet följande såvitt förslagen kan anses falla inombostadsutskottets beredningsområde. Nuvarande begränsningar för s.k. övrigtbyggande i Stockholms-och Göteborgsområdena förlängs . Iövriga landet begränsas detta byggande av 1988 årsnivå. Ombyggnadsramar för avseende den statliga långivningen förombyggnad av bostäder införs i hela landet. Det finns enligt utskottets mening skäl att vidtabyggnadsreglerande åtgärder i avsikt att få till stånd ett ökat nybyggande avbostäder. Inte minst i storstadsregionerna bör olika åtgärder vidtas i dettasyfte. Redan på denna grund avstyrker bostadsutskottet parfimotionFill yrkande 4 om att byggregleringarna bör avvecklas. Vad därefter rör frågan om hur regleringarna bör utformas,en fråga som tas upp i motion Fi26 (c) yrkande 4, vill utskottet inte förneka att det kan finnas skäl att ge regleringarna en regionalpolitisk inriktning. tetsuppfattning har också regeringens beslut givits denna inriktning. Det kan1988/89:BoUly givetvis finnas anledning att överväga hur och i vilkenomfattning regionalpolitiska bedömningar skall komma till uttryck. Utskottet,som finner att de åtgärder regeringen beslutat vara i allt väsentligtväl avvägda, vill emellertid inte utesluta att det kan visa sig erforderligtatt ytterligare åtgärder kan behövas för att nå syftet om ett ökat nybyggandeav bostäder. Hur ett sådant beslut i så fall skall utformas får avgöras avregeringen. Om så blir aktuellt kan också övervägas de förslag som förs fram imotion Fi26 (c) yrkande 4 om en investeringsavgift i princip på annat byggande änbostadsbyggande. Enligt utskottets mening finns inte tillräckliga skäl att nutillstyrka motionsförslaget. Höjning av den garanterade räntan vid ombyggnad avbostäder Förslaget, som har redovisats ovan (s. 8), innebär enligtproposifionen att räntebidragen tdl nya ombyggnadsprojekt avseende bostäder somfinansieras med bostadslån halveras. I fem motioner yrkas avslag på regeringens förslag. Detgäller partimotioner från moderata samlingspartiet Fi4 yrkande 2 och frånfolkpartiet Fill yrkande 5 detta yrkande såvitt nu är i fråga samt motionernaFil7 (c), Fi24 (in) yrkande ] och Fi26 (c) yrkandena 1 och 3.Sammanfattningsvis anser motionärerna att skäl kan finnas att få till stånd enannan inriktning av ombyggnadsverksamheten och styra den mot mindre genomgripandeombyggnader. Dock har regeringens förslag enligt vissa motionärer fått enalltför strikt utformning. Det förhindrar att angelägna ombyggnader kommertill stånd. I partimotion Fi21 yrkande 2 såvitt nu är ifråga föreslås att, den garanterade räntan vid ombyggnader höjs med 0,1procentenheter. Det är av stor vikt att planeringen av bostadsbyggandetoch ombyggandet av bostäder ses i ett långsiktigt perspektiv. Inte minstbetydelsefullt ärdet när det gäller att väga in sysselsättningsmässiga ochregionalpolitiska aspekter. Det är betydelsefullt att olika åtgärder vidtas isyfte att få en så god framförhållning i hela planerings- och byggnadsprocessensom möjligt. Statsmakterna har också vidtagit olika åtgärder på skilda områdeni syfte att skapa en planerings- och genomförandeprocess av bostadsbyggandetsom innebär att detta byggande skall ske planmässigt och att därmed olikastörningar skall minimeras eller helst helt elimineras. Här kan bl.a. nämnaslagen om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m.m. Det kan emellertid inträffa att den övergripandemålsättningen av en långsiktig planering av bostadsbyggandet i vissasituationer kan få stå tillbaka. Det kan nämligen inträffa att åtgärder snabbtkan behöva vidtas då bostadsmarknaden kommer i obalans. Enligt utskottets uppfattning gäller dettabostadsbyggandet , inte miust i våra storstadsområden och ivissa andra regioner. Det är mot denna bakgrund det nu behandladeregeringsförslaget bör ses. Det finns alltså, som framhålls i propositionen, skäl attminska överefter frågan inom byggsektorn och frigöra resurser för nyproduktion av bostäder. Olikaåtgärder i den riktningen har tidigare vidtagits. Utskottet vill erinra om 1988/89:BoUly att ramar för ombyggnad av bostäder redan nu finns i de trestorstadsområdena samt i två kommuner i län. Utskottet delar också uppfattningen i propositionen attdet är motiverat att vidta ytterligare åtgärder i syfte att omfördela resurserfrån ombyggnad fill nybyggnad. Bl.a. finns anledning för att noteravad i proposifionen anförts om att åtgärderna i de hus som byggs om kommer attbegränsas väsentligt. Denna uppfattning har också vunnit gehör i vänsterpartietkommunisternas partimotion Fi9. Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen om enhalvering av räntebidragen fill nya ombyggnadsprojekt. Utskottetsställningstagande grundas på vad nu anförts om behovet av en temporäromstrukturering inom byggsektorn och behovet av att minska den överefterfråganinom sektorn som onekligen finns. Utskottets ställningstagande skall ocksåbedömas mot bakgrund av att utskottet nedan kommer att föreslå vissa undantagutöver dem som regeringen förordat samt ändringar när det gäller utformningenav övergångsbestämmelserna. Vad nu förordats låter sig inte förenas med förslagen ipartimotionerna från moderata samlingspartiet Fi4 yrkande 2, från folkpartietFil 1 yrkande 5 och från miljöparfiet Fi21 yrkande 2, de båda sistnämndayrkandena såvitt nu är i fråga. Utskottets ställningstagande är oförenligt ävenmed förslagen i motionerna Fil7 (c), Fi24 (m) yrkande 1 och Fi26 (c) yrkandena1 och 3. Samtliga nu behandlade motioner avstyrks. Regeringens förslag om dengaranterade räntan vid ombyggnad av bostadshus fillstyrks sålunda med deundantag utskottet föreslår nedan. Den närmare utformningen av räntebidragsvillkoren vidombyggnad av bostäder Enligt regeringens uppfattning bör nu tillämpaderäntebidragsvillkor gälla oförändrade om preliminärt lånebeslut fattats efterden i fråga om hus som redanföredenna tidpunkt vari huvudsakevakuerade och, efter dispens av regeringen, i fråga om etapper i pågåendeprojekt för vilka ansökan om bostadslån har lämnats in före denna fidpunkt. Nugällande räntebidragsvillkor föreslås fillämpas även efter denna tidpunkt försådana bostadslån till ombyggnad som lämnas för bostadsanpassningsändamål. vill för sin del föreslå följande omutformningen av undantagen från de av regeringen föreslagnaräntebidragsvillkoren. Äldre villkor bör, förutom vad i propositionen förordats,tillämpas också i följande fall. beslöt åren 1987 (BoU 1986/87:15) att bostadslånför ombyggnad av ålderdomshem skulle kunna beviljas. Det ansågs av riksdagenangeläget att för sådana ombyggnader skulle kunna beviljas bostadslån så attdärmed kostnaderna för dessa ombyggnader inte skulle bli alltför höga. delade socialutskottets uppfattning omatt den omsorgs form som ålderdomshemmen representerar behövs som boendeform. Bo stadsutskottet betonade också att äldre personer liksom andra har rätt till en modern bostad med tillräckliga utrymmen och utrustning. finner det motiverat att denförutsättning för denna /89:BoUly långivning som vägledde beslutår inte förändras. Därför bör nuvarande räntebidragsvillkor gälla fördessa ombyggnader. Långivningen för ombyggnader av ålderdomshem regleras iombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:693) och i förordningen(1988:684) med särskilda bestämmelser om bostadslån m.m. för ny- och ombyggnadav ålderdomshem. gällande räntebidragsvillkor bör också tillämpas förombyggnad av sådana servicebostäder för äldre som kan få bostadslån enligtombyggnadslåneförordningen. 1 kommunisternas partimotion Fi9 yrkande 5och i partimotion Fi 11 yrkande 9 dessa båda yrkanden såvitt nuär i fråga samt i motionema Fil9 (s) yrkande 2, Fi20 (m) yrkande 2, Fi30 (s)och Fi32 (s) yrkande 2 föreslås att när bostadslån för ombyggnad avålderdomshem och för servicebostäder beviljas skall äldre bestämmelsertillämpas. föreslår att med anledning avmotionerna som sin mening ger regeringen till känna att för ombyggnader avålderdomshem och av för äldre nuvarande räntebidragsvillkor börtillämpas. Mot bakgrund av att ett av syftena med regeringens förslagär att skapa ytterligare bostäder föreslås i kommunisternaspartimotion Fi9 yrkande 5 såvitt nu är i fråga och motion Fi31 (s) yrkande 2att gällande räntebidragsvillkor skulle få gälla om lokaler - t.ex. kontor ochskolor -byggs om till bostäder. Ett tillskott av lägenheter kommer ju då tillstånd. Det av motionärerna framförda förslaget bör vinnariksdagens anslutning. Ett tillkännagivande i frågan till regeringen bör därförgöras. Utskottet vill emellertid för sin del tillägga att ävenombyggnad av bostadshus kan innebära ett nettotillskott av lägenheter t.ex.genom att vindar inreds till bostäder eller genom att lokaler i huset görs omtill bostäder. Om tillskottet av bostäder är tillräckligt stort bör även idessa fall nuvarande räntebidragsregler gälla. Åt regeringen bör uppdras attnärmare överväga hur stort nettofillskottet av bostäder bör vara när lokalerm.m. och befintliga bostadshus byggs om och vilka regler i övrigt som kanbehövas i sammanhanget. Även detta bör ges regeringen till känna. I kommunisternas partimotion Fi9 yrkande 7såvitt nu är i fråga och i motionerna Fil6 (s) såvitt nu är i fråga samt Fi32(s) yrkande 3 föreslås att hiss skall kunna sättas in som enda åtgärd och attdenna skall kunna anses som bostadsanpassningsåtgärd och att därmed nuvaranderäntebidragsvillkor skall tillämpas. I partimotionen föreslås också att hissbidragetförlängs. Motionärerna anser att det vore fördelaktigt om hisskunde installeras som separat åtgärd. har tidigare och senast inovember 1988 i betänkandet 1988/89;BoUl framhållit vikten av att hissarinstalleras i våra bostäder i samband med ombyggnader. Ett fullföljande avdenna uppfattning innebär sålunda att olika åtgärder bör vidtas så att inte denutveckling bryts som pågår och som innebär att hissar i alltstörre omfattning installeras vid ombyggnad. anser detväsentligt att det hissbidrag som finns liksom kan kombineras medstatliga bostadslån för hissinstallationer med oförändrade räntebidragsvillkor.Därför bör som förordas imotionerna installation av hiss bedömas sorn ombyggnad /89:BoUly bostadsanpassningsändamål.Hiss bör också kunna installeras som enda åtgärd.Nuvarande räntebidragsvillkor bör alltså tillämpas. medanledning av vad i kommunisternas partimotion Fi9 yrkande 7samt i motionerna Fil6 (s) dessa båda yrkanden såvitt nu är i fråga och Fi32(s) yrkande 3 förordats som sin mening ge regeringen till känna vad Utskottet är däremot inte berett att nu fillstyrkaförslaget i kommunisternas partimotion Fi9 yrkande 7 såvitt däriförordas ett fillkännagivande om att hissbidraget skall vara kvar.Utskottet vill erinra om att medel torde finnas så att de hissinstallationersom utförs under innevarande budgetår kan erhålla statligt hissbidrag. Enbedömning av denna fråga bör lämpligen göras vid bostadsutskottets ochriksdagens behandling av hudgetproposition. I motion Fi33 (s) föreslås att för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse och för hus som har byggnadsminneskvalitet nu gällanderäntebidragsvillkor för statliga ombyggnadslån bör tillämpas. Motionärernatorde avse sådana byggnader som finns upptagna i 2 § 1 och 2 i förordningen(1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. För sådana hus kandet statliga ombyggnadslånet i vissa fall nämligen kombineras med tilläggslån.Frågan om filläggslångivningen behandlar utskottet nedan. Vad gäller frågan om statliga ombyggnadslån förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse är det inte sällan så att kostnaderna föratt bygga om och restaurera sådan bebyggelse kan vara betydande. Ett teckenhärpå är att de ovannämnda tilläggslånen ofta behövs som komplement tillombyggnadslånen för att ombyggnaden ekonomiskt skall kunna genomföras. Vid bedömningen av frågan har bostadsutskottet fästavseende vid de höga ombyggnadskostnader som ofta finns i dessa projekt ochtill angelägenheten av att denna bebyggelse kan rustas upp och vidmakthållas.Det kan inte uteslutas att en höjning av den garanterade räntan kan innebäraatt flera av de projekt för vilka en ombyggnad är aktuell inte kan bära engaranterad ränta som är väsentligt högre än den som tillämpas. Vid enavvägning mellan behovet av att minska takten i ombyggandet och att få tillstånd angelägna ombyggnader av sådana hus som aktualiserats i motion Fi33 (s)har utskottet stannat för att föreslå att för de statliga ombyggnadslånenavseende dessa hus nu tillämpade räntebidragsvillkor bör gälla. börmed anledning av motionen som sin mening ge regeringen detta till känna. Ett av motiven för regeringens förslag om höjdagaranterade räntor är, som framgå» ovan, att minska efterfrågan påbyggkapacitet. Med hänvisning till att någon lejd arbetskraft inte är aktuellvid ombyggnad av småhus med egen arbetsinsats (självbyggeri) föreslås ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Fi9 yrkande 6 att för sådanaombyggnader nu gällande räntebidragsvillkor bör tillämpas. 1 motion Fi35 (c) föreslås också att nu gällanderäntebidragsvillkor med användande av en speciell byggteknik bör kunna få tillämpas för till- och påbyggnad av småhus med prefabricerade element om åtgärden gäller fastigheter i glesbygd. I två mofioner, Fil9 (s) yrkande 1 och Fi25 (s) yrkande 2,föreslås 1988/89:BoUly regeringen ges ett bemyndigande. Enligt förslaget i denförstnämnda motionen bör vid en bedömning om nuvarande räntebidragsvillkorskall tillämpas hänsyn tas tid sociala och regionala effekter. Enligt densistnämnda motionen bör regeringen bemyndigas besluta att dessa villkor börgälla om ombyggnadsverksamheten inte inkräktar på nybyggnadsverksamheten. Fråganom sociala effekter tas upp också i kommunisternas partimotionFi9 yrkande 9 såvitt nu är i fråga. Enligt bostadsutskottets uppfattning bör bemyndigande gesregeringen eller myndighet regeringen bestämmer att besluta att nu gällanderäntebidragsvillkor skall kunna tillämpas vid ombyggnad om det är mofiveratfrån arbetsmarknadssynpunkt eller från bostadsförsörjningssynpunkt. Härvid böräven det i partimotion yrkande 9 såvitt nu är i frågaaktualiserade förslaget av genomgångslägenheter för flyktingar kunna beaktas.Riksdagen bör med anledning av denna motion och motionerna Fil9 (s) yrkande 1och Fi25 (s) yrkande 2 som sin mening ge regeringen detta till känna.Bemyndigandet bör också omfatta vad i kommunisternaspartimotion Fi9 yrkandena 6 och 9 detta yrkande såvitt nu är i fråga och imotion Fi35 (c) förordats om s.k. självbyggeri. Ett tillkännagivande till regeringen om vikten av attuppmärksamma effekterna av de skilda lånevillkoren förs fram i motion Fil3 (c)yrkande 2. Ett tillkännagivande enligt motionsförslaget torde intevara erforderligt. Att regeringen följer utfallet av de nya reglerna får ansessjälvklart. Utskottet gör samma bedömning av förslaget i motion Fi32(s) yrkande 1. Enligt detta yrkande bör uttala att regeringen medstörsta uppmärksamhet skall följa utvecklingen av boendekostnaderna. I propositionen föreslås, med vissa ovan redovisadeundantag, att de av regeringen föreslagna förändringarna för räntebidrag vidombyggnad bör tillämpas i fråga om ombyggnader för vilka preliminärt beslut ombostadslån lämnats efter . Enligt ombyggnadslåneförordningen (13 §) kanlänsbostadsnämnd ge förhandsbesked huruvida en lånesökande har beaktansvärdaskäl för att påbörja ombyggnadsarbetena utan att låneansökan har hunnit in fillnämnden. Har förhandsbesked lämnats ärdet enligt utskottets mening rimligt att nu gällande räntebidragsvillkortillämpas i hela landet. Ett förslag med i huvudsak denna innebörd förs fram imotion Fil6 (s) såvitt nu är i fråga. bör med anledning av motionen som sin mening geregeringen detta till känna. I flera motioner föreslås att avgörande för om de nugällande eller de av regeringen föreslagna villkoren skall gälla bör vara den dag låneansökan inkommit till det kommunala förmedlingsorganet. Har ansökan registrerats g hosförmedlingsorganet bör nu gällande villkor 1988/89:BoUly tillämpas.Förslag med i princip denna innebörd förs fram i partimotionFill yrkande 8 samt i motionerna Fil2 (s) yrkande 1, Fil5 (s), Fi20(m)yrkande 1, Fi25 (s) yrkande 1 och Fi34(s). I motion Fil6(s) såvitt nu är i frågaförslås bl.a. att för angelägna projekt som är upphandlade nuvaranderäntebidragsvillkor bör tillämpas. Regeringens förslag till övergångsbestämmelser är uppenbarligenförestavat av motivet att de föreslagna åtgärderna så snabbt som möjligt skallfå effekt, medan motionärernas förslag bärs upp av tanken att om en lånesökandelämnat in sin ansökan till det kommunala förmedlingsorganet denne då, kanskeefter ett långt förberedelsearbete, haft anledning att räkna med och baseratsina kalkyler på att bl.a. gällande räntebidragsvillkor då skulle tillämpas. Det finns enligt utskottets mening goda skäl för bådauppfattningarna. Det gäller då att finna en lösning som i rimlig omfattningtillgodoser de olika kraven. Utskottet har stannat för att föreslå följande. Det förhåller sig onekligen så att aktiviteten påbyggmarknaden är störst i de områden där det fanns ramar för ombyggnad enligtregeringsbeslut dvs. i de tre storstadsområdena samt iUppsala och kommuner.