yttr · GC05SfU2 · 1988-12-31 00:00:00 — Inkomstunderlag vid beräkning av kommunalt bostadstillägg(KBT), m. m. 1988/89 SfU2y Skatteutskottethar berett socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttrasig över lagförslag 5 i proposition 1988/89:46 om inkomstskatten för ,extra avdrag för folkpénsionärer, uppbörd av B-skatt och-kvarskatteavgift påfyllnadsinbetalningar, m.m. jämte eventuella motioner i denna del. Lagförslag 5innehåller förslag till lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension. Demotioner som rör lagförslag 5 är motionerna 1988/89:Skl9 (yrkandena 5 och 7) avCarl Bildt m.fl. (m), 1988/89:Sk20 (yrkande 3) av m.fl. (vpk),1988/89:Sk22 (yrkande 2) av (), 1988/89:Sk26 (yrkande 7) av OlofJohansson m.fl. (c). I den sistnämnda motionen (yrkande 4) liksom i motion1988/89:Sk24 (yrkande 2) av m.fl. (mp) framställs andra yrkandensom rör pensioner. Ipropositionen läggs fram förslag om den statliga inkomstskatten för år 1989,m.m. Bl.a. föreslås en förändring av inkomstprövningen för kommunaltbostadstillägg (KBT) i syfte att mildra marginaleffekterna av förvärvsarbeteför ålderspensionärer. Bestämmelserom KBT finns i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstilläggtill folkpension, HKL. KBT, som är inkomstprö-vat, utges som tilläggsförmåntill den som uppbär folkpension i form av ålderspension, förtidspension elleränkepension. KBT utges enligt grunder som den enskilda kommunen bestämmer, docklägst med belopp som beräknat svarar mot den del av den månatligabostadskostnad som enligt föreskrifter som regeringen meddelar skall täckas avbostadstill-lägg för att statsbidrag skall lämnas. Statsbidrag utgår underförutsättning att kommunen täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som överstiger . men inte 1 kr. för ogift pensionäroch . Kommunerna får statsbidrag av sinabidragsberättigade kostnader för KBT. Bestämmelserom inkomstprövningen finns i 4 och 5 §§ HKL och i riksförsäkringsverketsföreskrifter (RFFS 1979:5) om inkomstberäkning m.m. Enligt 4 § HKL skallbostadstillägget minskas med en tredjedel av den del av denpensionsberättigades årsinkomst som överstiger . för den som är gift och1 . för annan pensionär. Till inkomst i HKL:smening räknas t.ex. tilläggspension (ATP), tjänste- 1Riksdagen 1988/89.11 saml. pension,arbetsinkomst samt avkastning av kapital och fastighet. Vissa 1988/89:SfU2y inkomsterräknas inte som inkomst i detta avseende, så t.ex. folkpension, ATP till dendel den föranlett minskning av pensionstillskott, livränta som enligt lagen(1962:321) om allmän försäkring föranlett minskning av pension och periodisktunderstöd från nära anhörig (5 § HKL). I föreskrifteranges fler undantag, t.ex. bostadsbidrag från kommun och hemsjukvårdsbidragtill vårdbehövande. Förutom inkomster av pension och förvärvsarbete skallenligt HKL avkastning av förmögenhet beaktas vid beräkning av den försäkradesårsinkomst. Enligt föreskrifter skall vid beräkning avförmögenhet och avkastning därav beaktas tillgångar i form av aktier ochobligationer, banktillgodohavanden, kontanter och övriga kapitaltillgångar utomkontanter avsedda för hushåll och löpande utgifter, fordringar,bostadsrättslägenhet, andelar i ekonomiska föreningar, fastigheter samt övrigegendom av större värde utom invalidbil och andra hjälpmedel för handikappade.Vid beräkning av förmögenhetsvärdet av fastighet som avses i 24 § 2 mom.kommunalskattelagen (1928:370), KL, öch som den pensionsberättigade bor i,skall värdet tas upp till en fjärdedel av fastighetens taxeringsvärde. Detsammagäller vid beräkning av värdet av jordbruksfastighet där denpensionsberättigade är bosatt. För en- och tvåfamiljsfastighet som denpensionsberättigade bor i beräknas avkastningen enligt den s.k. schablonmetodenvid taxering till statlig inkomstskatt. Från denna summa får vissa avdraggöras. För jordbruks- och övriga fastigheter beräknas avkastningen till avfastighetens taxeringsvärde. Om en jordbruksfastighet är utarrenderad ocharrendet överstiger den beräknade avkastningen skall i stället arrendeinkomstenanses som avkastning, av fastigheten. Gemensamt vid beräkning av avkastning föralla fastigheter är enligt föreskrifter att underskottsom uppkommer vid avdrag för skuldränta inte får dras av från övriga inkomster.Enligt nämnda föreskrifter beräknas av värdet avförmögenheten som avkastning. Förmögenhetsavkastningen höjs enligt HKL med 10 %av det belopp som - efter avdrag för skulder - överstiger . för makargemensamt och . för ogift pensionär. Reglerna innebär att KBT- liksom det s.k. extra avdragetvid beskattningen av pensionärer - utgår fullt ut till ålderspensionärer medpensionstillskott eller med så låg ATP att denna inte överstiger vad som kanutgå i pensionstillskott. Vid högre pensionsförmåner eller sidoinkomster avannat slag trappas såväl KBT som det extra avdraget av efter hand som inkomstenstiger. uppbar av de försäkrade medålderspension KBT. ålderspensionärer var drygt 1 500 000 och avdem uppbar knappt 468 000 KBT. Vidare hade andelen folkpensionärer (inkl. ävenförtids- och änkepensionärer) med KBT under tiden juni 1977-juni 1987 sjunkitfrån 46,till 29,. Det kan vidare nämnas att det huvudsakligen ärensamstående pensionärer som har KBT. Den största gruppen utgörs av ensamståendekvinnor. KBT-niottagarna kan också indelas i åldersgrupper. varantalet KBT-mottagare i åldern ca 65 000, i åldern ca 97 000, iåldern ca 135 000 och i åldern ca 1988/89:SfU2y 171000. Ipropositionen föreslås att även vissa tjänsteinkomster skall undantas fråninkomstprövningen för KBT. Det gäller sådana intäkter av tjänst som avses i 32§ 1 mom. a KL, dvs. avlöning, arvode, traktamente, sportler och annan förmån ipengar, bostad eller annat som utgått för tjänsten. Syftet med förslaget är attminska marginaleffekterna på inkomster av pensionärers förvärvsarbete. Imotionerna Skl9 yrkande 7 av m.fl. och Sk26 yrkande 6 av. m.fl. begärs att beslutar att även inkomst avjordbruksfastighet och av rörelse skall undantas från inkomstunderlaget vidKBT-prövning. Regeringensförslag i denna del motiveras med bristen på arbetskraft på stora delar avarbetsmarknaden till följd av en allmänt förbättrad ekonomi och en kraftigtökad efterfrågan på arbetskraft. Enligt utskottets mening är det i första handbristen på arbetstagare som behöver avhjälpas. Behovet av åtgärder gör sig intepå samma sätt gällande i fråga om egenföretagare. Till detta kommer svårighetenatt hitta regler som är lika enkla att tillämpa vid beräkningen avegenföretagares inkomst. I sammanhanget kan också påpekas att ett visstincitament för egenföretagare att fortsätta förvärvsarbeta efter uppnåddpensionsålder ligger i att de då inte längre behöver erlägga socialavgifter.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att regeringsförslaget i denna delbör bifallas och motionerna Skl9 yrkande 7 och Sk26 yrkande 6 avstyrkas. Imotion Skl9 yrkande 5 begär m.fl. att beslutar attförmögenhetsinnehav med hänsyn till marginaleffekterna inte skall leda till attKBT trappas av. I motion Sk20 yrkande 3 begär m.fl. att enpensionärs förmögenhet till den del den härrör från egnahem eller fritidshusinte skall påverka beräkningen av KBT. begär i motion Sk22yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om att en översyn och förslagtill ändrade regler för KBT behövs i syfte att begränsa marginaleffekterna förfrämst pensionärer med låga eller genomsnittliga inkomster och med vissabesparingar. Motionären syftar närmast på en översyn av avtrappningsreg-lerna,särskilt i den del avtrappningen påverkas av besparingar. Utskottetvill till en början framhålla att det skulle föra långt från de ursprungligaavsikterna bakom KBT om man vid prövningen av en persons rätt till förmånenbortsåg från allt förmögenhetsinnehav. Det är emellertid uppenbart attnuvarande regler innebär att ett sparande inför ålderdomen för den övervägandedelen pensionärer eller blivande pensionärer kan få direkt negativakonsekvenser. Detta är olyckligt inte bara för den enskilde spararen utan ocksåför samhället som på andra sätt försöker uppmuntra ett ökat sparande. Utskottethyser också viss förståelse för de svårigheter som orsakas av att förmögenhet iform av egen bostad eller ett enkelt fritidshus kan medföra reduktion ellerbortfall av KBT. Dessa problem accentueras av stigande taxeringsvärden påfastigheter i attraktiva områden. Att utan vidare avskaffa hänsynstagandet tillförmögenhet i form av egen bostad eller fritidsfastighet vidbeviljande av KBT skulle emellertid kunna leda till andra 1988/89:SfU2y nuinte förutsebara effekter. Medhänsyn till det anförda kan det enligt utskottets mening finnas skäl för enöversyn av reglerna i detta avseende. Utskottet föreslår därför attskatteutskottet hemställer att med anledning av motion Sk22 yrkande 2som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört om behovet av enöversyn av KBT-reglerna. Härigenom tillgodoses i viss mån motionerna Skl9yrkande 5 och Sk20 yrkande 3. 1 de delar dessa motioner inte blirtillgodosedda, föreslår utskottet att skatteutskottet avstyrker bifall tilldem. Utöverde motionsyrkanden som har behandlats och som har anknytning tillregeringens förslag till ändring i HKL har väckts två mera' allmänna yrkandensom rör pensioner. Dessa frågor hör till utskottets beredningsområde. Imotion Sk24 yrkande 2 av m.fl. begärs ett tillkännagivande att enhöjning av folkpensionen är den för pensionärerna mest angelägna reformen inuläget. I motion Sk26 yrkande 4 av m.fl. begärs beträffandebeskattningen av pensionärer ett tillkännagivande att en avsevärt höjdgrundpension är nödvändig för att långsiktigt kunna lösa frågan ommarginaleffekterna för personer med låg pension samt att sittande skatteutredningarbör arbeta med detta syfte. Utskottetkan konstatera att varje höjning av folkpensionens grundbelopp innebär enavsevärd framtida merkostnad på grund av det stora antalet pensionärer. Med nugällande basbelopp skulle en höjning med enbart en procentenhet kosta ca 500000 000 kr.Vad avser marginaleffekter vill utskottet betona att - om man villbehålla nuvarande principiella skattefrihet för de ålderspensionärer som endastuppbär grundpension och pensionstillskott - varje höjning av dessa förmånermedför att avtrappningen av det extra avdraget och KBT måste förskjutas uppåt iinkomstklasserna om inte ännu kraftigare marginaleffekter skall uppstå. Destosvårare blir det också att förklara skillnaderna mot vad som i skattehänseendegäller för förvärvsarbetande utan pension i inkomstlägen inomextraavdragsskalan. Utskottet vill hänvisa till att dessa frågor ligger inomramen för både pensionsberedningens (S 1984:03) och utredningens (Fi 1987:07)om reformerad inkomstbeskattning uppdrag, och utskottet föreslår attskatteutskottet avstyrker bifall till motionerna Sk24 yrkande 2 och Sk26yrkande 4. Stockholmden På socialförsäkringsutskottets vägnar Närvarande:Doris (), (), (), 1988/89:SfU2y (), (), (), (), (), (), (), Hans (), (), (), Margö (vpk),(), () och (s). (), (), KarinIsraelsson (c), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Regeringens förslag" och slutar med "yrkande 6 avstyrkas." bort ha följandelydelse: Regeringens förslag i denna del motiveras med bristen påarbetskraft på stora delar av arbetsmarknaden till följd av en allmäntförbättrad ekonomi och en kraftigt ökad efterfrågan på arbetskraft. Ipropositionen talas om åtgärder som behövs för att öka de ekonomiskaincitamenten för pensionärer att förvärvsarbeta. Utskottet instämmer i dennabedömning men anser inte att det bör vara avgörande för betydelsen av enförvärvsinkomst i KBT-hänseende om förvärvsarbetet utförs till följd avanställning eller i egenverk-samhet. Samma regler bör givetvis gälla förtjänsteinkomster och för inkomster av jordbruksfastighet eller rörelse.Utskottet anser därför att skatteutskottet bör hemställa att bifallerpropositionen i denna del med den ändring som föranleds av bifall tillmotionerna Skl9 yrkande 7 och Sk26 yrkande 6. , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"till dem." bort ha följande lydelse: Det förslag om begränsning av marginaleffekter förpensionärer som regeringen lägger fram är enligt utskottets uppfattning intetillräckligt långtgående. Utskottet anser att förmögenhetsinnehav inte alls börbeaktas vid prövning av en pensionärs rätt till KBT och föreslår attskatteutskottet tillstyrker bifall till motion Skl9 yrkande 5. Härigenom blirockså motionerna Sk20 yrkande 3 och Sk22 yrkande 2 tillgodosedda. Margö (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "till dem." bortha följande lydelse: Utskottet vill till en början framhålla att det skulleföra för långt från de ursprungliga avsikterna bakom KBT om man vid prövningenav en persons rätt till förmånen bortsåg från allt förmögenhetsinnehav. MotionSkl9 yrkande 5 bör därför avslås. Däremot är inte de effekter på rätten tillKBT som uppstår vid smärre förmögenheter i form av egnahem eller fritidshusgodtagbara. Utskottet anser därför att vid bedömning av en pensionärs rätt tillKBT skall bortses från förmögenhet som härrör från egnahem eller fritidshus ochföreslår att skatteutskottet tillstyrker bifall till motion Sk20 yrkande 3. Enöversyn av marginaleffekterna i övrigt vad avser KBT bör också genomföras ienlighet med Vad utskottsmajoriteten anfört med 1988/89:SfU2y anledning avmotion Sk22 yrkande 2. RagnhildPohanka (mp) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "till dem." bort haföljande lydelse:' Utskottetvill till en början framhålla att det skulle föra för långt från deursprungliga avsikterna bakom KBT om man vid prövningen av en persons rätt tillförmånen bortsåg från allt förmögenhetsinnehav. Däremot är inte de effekter pårätten till KBT som uppstår vid smärre förmögenheter i form av egnahem ellerfritidshus godtagbara. Utskottet anser därför att vid bedömning av enpensionärs rätt till KBT skall bortses från förmögenhet som härrör från egnahemeller fritidshus och föreslår att skatteutskottet tillstyrker bifall tillmotion Sk20 yrkande 3. Motionerna Skl9 yrkande 5 och Sk22 yrkande 2 bör däremotavslås. och (båda c) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet kan" och slutar med "yrkande 4." bort ha följande lydelse: Somframhålls i motion Sk26 är förhållandena orimliga vad gäller marginaleffekterför personer med låg pension. För att långsiktigt kunna lösa detta problem ärdet enligt utskottets mening nödvändigt att avsevärt höja grundpensionen så attalla folkpensionärer kan ha en skälig levnadsstandard med tillämpning avåtminstone i huvudsak den ordinarie skatteskalan. Sittande skatteutredningar, iförsta händ utredningen (Fi 1987:07) om reformerad inkomstbeskattning, bördärför arbeta med detta syfte. Utskottet föreslår att skatteutskottettillstyrker bifall till motion Sk26 yrkande 4. Härigenom tillgodoses också iviss mån syftet med motion Sk24 yrkande 2. RagnhildPohanka (mp) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet kan" och slutar med "yrkande 4." bort haföljande lydelse: Somframhålls i motion Sk24 får den förbättring av reglerna för KBT som föreslås ipropositionen inte vara en ursäkt för att permanenta de låga folkpensionerna.Enligt utskottets uppfattning är en höjning av folkpensionen, som ger störrefrihet åt pensionärerna i valet mellan att fortsätta förvärvsarbeta efterpensionen och att låta bli, den för pensionärerna mest angelägna reformen inuläget. Utskottet föreslår därför skatteutskottet att tillstyrka bifall tillmotion Sk24 yrkande 2. Härigenom tillgodoses också i viss mån syftet med motionSk26 yrkande 4. Särskiltyttrande i988/89:SfU2y (vpk) anför: Imotionerna Sk24 och Sk26 framhålls betydelsen av en avsevärt höjd grundpension.En höjd grundpension är också enligt min mening nödvändig för atttillförsäkra alla folkpensionärer en skälig levnadsstandard. Detta har också iandra sammanhang framhållits av kommunisterna. Jag har fördagen inte något yrkande men kommunisterna avser att senareåterkomma i frågan.