yttr · GC05SfU5 · 1988-12-31 00:00:00 — Socialforsäkringsutskottetsyttrande /89: SfU5y Finansutskottethar beslutat bereda socialförsäkringsut-skottet tillfälle attyttra sig över proposition 1988/89:150 med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /90, m.m. (kompletteringsproposition), jämtemotioner väckta med anledning av denna, såvitt propositionen och motionernarör socialförsäkringsutskottets beredningsområde. Dedelar av propositionen som rör socialförsäkringsutskottets beredningsområdeoch som utskottet har anledning yttra sig över är bilaga1.2, appendix II, 4. bilaga4 (), avsnitt 2 bilaga7 (), avsnitt E. Studiestöd m. m. bilaga9 (), avsnitten I och 2. Demotioner som väckts med anledning av propositionen i dessa delar och somsocialförsäkringsutskottet anser sig ha skäl att yttra sig över är motionemaFi60 yrkandena 7, 8 och 13, Fi61 yrkande 12, Fi62 yrkande 10, Fi64 yrkandena 5,24 och 25, Fi66 yrkandena 1 och 2, Fi79, Fi80, Fi88 yrkandena 3, 4 och 9 samtUb37 yrkande 5. Bilaga 1.2 (långtidsbudget) Ipropositionen lämnas en redogörelse för utvecklingen av kostnadernaförsocialförsäkringen m. m. . Imotion Fi88 yrkande 9 begär m. fl. ett tillkännagivande omåtgärder mot socialförsäkringens kostnadsexplosion. Motionärerna anför att dens. k. timsjukpenningen har orsakat en mycket stark kostnadsökning. Dekomplicerade reglema medför även i många fall en överkompensation. Motionäremaanför vidare att antalet långa sjukskrivningar och förtidspensioneringar börminskas och att detta kräver resurser till försäkringskassorna förrehabiliterande åtgärder. Samordningstiden inom arbetsskadeförsäkringen börskyndsamt förlängas från 90 och utredning om ett nyttersättningssystem med en obligatorisk ansvarighetsförsäkring för arbetsgivarebör ske. Kompensationsnivån inom sjukförsäkringen bör sänkas till 80 %under de första 89 dagama av en sjukperiod eller . Motionäremaanser att vad sålunda anförts om åtgärder för att bringa balans i systemet börges regeringen till känna. 1 1988/89. Utskottethar i sina av godkända betänkanden /89: SfU5y1988/89:SfUlO om administration av socialförsäkring, 1988/89:SfUll omarbetsskadeförsäkringen och 1988/89: SfU 14 om sjukförsäkringen m.m. avstyrktmotionsyrkanden med förslag till liknande åtgärder. Utskottet vill vidareerinra om att det inom pågår en översyn med anledning av deökade kostnaderna för socialförsäkringen. Mot denna bakgmnd bör finansutskottetavstyrka bifall till motion Fi88 yrkande 9. Bilaga 4 () Enligtlagen om allmän försäkring finansieras folkpensioneringen och försäkringen förtilläggspension av socialavgifter. Folkpensioneringen finansieras även avstatsmedel. Försäkringen för tilläggspension finansieras, förutom avsocialavgifter, av vinstskatt och vinstdelningsskatt. I lagen anges attavgiftsuttaget för tilläggspension skall vara så avvägt att avgifterna iförening med andra tillgängliga medel finansierar pensionsutbetalningar,förvaltningskostnader och andra utgifter för försäkringen samt den fond-eringsom behövs. Beslut om avgiftsuttaget skall fattas senast under åretdessförinnan. skall föreslå avgiftsuttagför nästföljande , i den mån uttaget inte redan beslutats. Avgiftsuttagetför folkpensioneringen är och för tilläggspensioneringen11,. Ipropositionen föreslås att avgiften för tilläggspensioneringen höjs med 2,0procentenheter till och att folkpensionsavgiftensamtidigt sänks till . Ipropositionen anges att målet om långsiktig balans i ATP-systemet skall varastyrande vid beslut om avgiftsuttag till ATP för åren framöver. AP-fonden kaninte långsiktigt ersätta de avgiftsinkomster som behövs för att klarapensionsutbetalningarna, utan endast tillfälligt användas som en buffert föratt jämna ut avgiftsuttaget mellan olika perioder. För att nå en långsiktigbalans krävs därför att avgiftsuttaget höjs till den nivå som behövs för attde ärliga avgiftsinkomstema skall kunna täcka pensionsutbe-talningama i ettrenodlat fördelningssystem. Ipropositionen anges vidare att folkpensionsutgiftema är beroende avutvecklingen av ATP-systemet. har avgiftstäckningen inomfolkpensioneringen ökat successivt och budgetbelastningen har minskat imotsvarande mån trots att avgiftssatsen inte har ändrats. Denna utvecklingkommer att fortsätta, och kommer avgiftsinkomstema attöverstiga utbetalningarna inom folkpensioneringen. Detta beror huvudsakligen påatt ATP-systemet har tagit över, och kommer att fortsätta att ta över, delar avde utgifter som tidigare belastade folkpensioneringen i form avpensionstillskott. Delar av folkpensioneringens inkomster bör därför förasöver till ATP-systemet. Detta kan göras genom att folkpensionsavgiften sänks isamma mån som ATP-avgiften höjs . Iflera motioner görs invändningar mot förslaget till nämnda avgiftsförändringar. Imotion Fi64 yrkar m. fl. avslag på förslaget såväl vad 1988/89:SfU5y avser höjningen av ATP-avgiften som sänkningen av folkpensionsavgiften(yrkande 5). Motionärerna anser att förslaget knappast är påkallat av omedelbarafinansieringsproblem för ATP-systemet utan det främsta syftet förefaller varaatt en del av de pengar som tas in genom regeringens åtstramningspaket kanslussas över till AP-fonderna. Enligt motionärema måste ATP-systemets fortsattafinansiering bedömas i ett större sammanhang där även förslag från den sittandepensionsberedningen bör vägas in. ÄvenOlof m. fl. yrkar i motion Fi62 avslag på förslaget till såvälhöjning av ATP-avgiften som sänkning av folkpensionsavgiften (yrkande 10).Motionärema invänder att kostnaderna för folkpensionema inte har den gynnsammautveckling som regeringen anför som skäl för den föreslagna åtgärden. Genomförslaget måste därför belasta statsbudgeten. Imotion Fi60 yrkar m. fl. likaledes avslag på förslaget om en höjningav ATP-avgiften och en sänkning av folkpensionsavgiften (yrkandena 7-8). ÄvenSten m. fl. yrkar i motion Fi88 yrkandena 3-4 avslag på förslaget idenna del. Motionärema anför att ATP-systemets hållfasthet intepåverkas av att medel transfereras från statsbudgeten. Det medför bara att dentidpunkt senareläggs då avgifter och avkastning inte längre räcker för atttäcka ATP-pensionerna. Motionärema anser att ställningstagande tillfinansieringen av ATP-försäkringen bör bygga på en noggrann utredning och engmndlig remissomgång. Eftersom pensionsberedningen har till uppgift att se överfolkpensions- resp. ATP-systemets konstmktion bör därför beredningens arbeteavvaktas. Imotion Fi66 tillstyrker m. fl. förslaget om en höjning avATP-avgiften men delar inte uppfattningen att folkpensionsavgiften skall sänkasmed motsvarande belopp. Enligt motionärerna är det nödvändigt att förbättra deekonomiska villkoren för folkpensionärema och särskilt för dem som fårpensionstillskott, men regeringens förslag till finansiering avfolkpensioneringen utgår från att ingen höjning skall ske av folkpensionensgmndbelopp. De begär därför (yrkande 1) att beslutar attfolkpensionsavgiften sänks till , dvs. en sänkning med0,mindre än förslaget i propositionen. Detta medför ca 2,2miljarder kronor mer i inkomst till folkpensioneringen och ger ett utrymme fören höjning av folkpensionens gmndbelopp för ogift pensionär från nuvarande 96 %till av basbeloppet och en höjning av pensionstillskottet från till50 %. Motsvarande höjning bör göras för gift pen-sionsberättigad. Motionärernabegär i yrkande 2 att beslutar om en sådan höjning avpensionsförmånema. Ipropositionen anges att regeringens förslag gmndar sig på kalkyler som gjortsav såväl som inom . Utskottet noteraratt i skrivelse till regeringen harföreslagit att ATP-avgiften höjs perår så att avgiften uppgår till . Verket synes därvid ha utgåttfrån en avgiftsnivå om . Fr. o. m. den I januari 1989återställdes emellertid basbeloppet till en nivå som motsva rar konsumentprisindex. Förändringen beräknades medföra en ökning av II Riksdagen1988/89. 11 sami Nr 5y utgifterna för ATP, ochATP-avgiften höjdes därför till 1988/89: SfU5y för år1989. Riksförsäkringsverkethar i skrivelsen och den därtill fogade rapporten anfört bl. a. följande. FörATP-systemets medelsiktiga finansieringsbehov (vid antaganden om olikatillväxttakt, ) behövs en avgift på 13,6-13,och 13,7-15,7 %år 1995, om avgiften skall vara tillräckligt hög för att täckapensionsutgiftema. Verket förordar emellertid en långsiktig och integrerad synpå finansieringen av ATP-systemet. En årlig höjning av avgiftsuttaget för ATPpå vid en årlig tillväxt på ca 1 resp.2 %, där fondema har använts som buffert, bör hålla systemet på väg mot enlångsiktig balans. Detta förutsätter dock successiva höjningar i avgiftsuttagetunder en följd av år även därefter. Eftersom nedgången i folkpensioneringenskostnader i procent av lönesumman är särskilt påtaglig i början böravgiftsuttaget för ATP tillåtas öka något mer än vad som svarar mot detgenomsnittliga långsiktiga behovet. En något högre avgiftsökning under börjanav skulle bidra till att begränsa avgiftshöjningama under senare år.I rapporten anges bl. a. att den förhållandevis stora andel pensionärer ibefolkningen som förväntas omkring och framöver enligt nuvarande prognoseri sig skulle kunna motivera en relativt högre avgiftsbelastning av deförvärvsaktiva kring och en något kraftigarefonduppbyggnad . beräkningar kommer finansieringen av folkpensioneringen(vid en tillväxt av ) att kräva en folkpensionsavgift på om av kostnaderna finansieras över statsbudgeten. Verket har vidare beräknat attunder perioden 2005 förväntas ytterligare en minskning av procentsatsenför folkpensionsavjgiften till en nivå på (under sammafömtsättningar). Därefter sker minskningen i en lägre takt. Avdet ovanstående framgår enligt utskottets mening att en höjning av ATP-avgiftenär påkallad och att avgiften bör bestämmas för den närmaste femårsperioden. Detär således inte nödvändigt att avvakta pensionsberedningens pågående arbete.Av det ovanstående följer även att avgiften bör höjas något mer än vad soinerfordras för den långsiktiga finansieringen av systemet. Med hänsyn till attfolkpensionskostnadema har sjunkit och förväntas fortsätta sjunka är detmöjligt att sänka folkpensionsavgiften. Utskottet godtar därvid attavgiften för folkpensioneringen med nuvarande förmånsnivåer fastställs till7,av avgiftsunderlaget. Vid sådant förhållande anser utskottet attATP-avgiften bör bestämmas till för . Utskottet ärdäremot inte berett att tillstyrka en högre folkpensionsavgift - och därmed ettsammanlagt ökat avgiftsuttag för ifrågavarande försäkringar - i syfte att finansieraen höjning av folkpensionens gmndnivå och pensionstillskottet. Utskottet har ingenerinran mot de upprättade lagförslagen. Vadgäller frågan om folkpensions- och ATP-avgiften föreslår utskottet således attfinansutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker bifall tillmotionema Fi64 yrkande 5, Fi62 yrkande 10, Fi60 yrkandena 7-8, Fi88 yrkandena 3 4 och Fi66 yrkande 1. Vadgäller frågan om höjda pensionsförmåner tar utskottet även upp mo- 1988/89:SfU5y tionema Fi64 och Fi79. Imotion Fi64 begär m.fl. i yrkande 24 ett tillkännagivande omatt basbeloppet vid beräkning av pensioner inte skall baseras på prisökningarpå gmnd av i motionen föreslagen höjning av indirekta'skatter på energi,alkohol och tobak. Motionärema begär även ett tillkännagivande om attpensionstillskottet skall höjas till av basbeloppet. Vidare begärs iyrkande 25 att beslutar att pensionstillskott skall utgå även tillundantagandepensionärer. Imotion Fi79 kritiserar och det svenskapensionssystemet som enligt motionärema är komplicerat och byråkratiskt ochger kraftiga marginaleffekter. Motionärema förordar i stället ett system medutbyggda gmndpensioner kompletterat med inkomstrelate-rade pensioner.Grandpensionen, som skall ingå i ATP-systemet, skall utgöra av 4,5 xbasbeloppet. Den skall utgå lika till alla och utgå med samma belopp till giftaoch ogifta. Den skall inte vara knuten till tidigare inkomst. Gmndpensionenskall finansieras med de medel som finansierar såväl folkpensioneringensom tilläggspensioneringen. Den inkomst-relaterade pensionen som skall utgådämtöver skall utgå för inkomster mellan 4,5 och 7,5 basbelopp. Utskottethar tidigare och senast i sitt av godkända betänkande1988/89: SfU 13 behandlat motionsyrkanden om höjda pensionsförmåner. Utskottethar därvid konstaterat att en höjning av folkpensionens gmndbelopp skulleinnebära en avsevärd framtida merkostnad på gmnd av det stora antaletpensionärer. Med hänsyn till de ökade kostnadema är utskottet inte berett atttillstyrka vare sig en höjning av folkpen-sionsförmånema eller en ny form avgmndpension på den nivå som förordas i motion Fi79. Utskottet vill dock erinraom pensionsberedningens pågående översyn av pensionssystemet. Finansutskottetbör således avstyrka bifall till motion Fi66 yrkande 2, Fi64 yrkande 24 iniotsvarande del ochFi79. Sättetför beräkning av basbeloppet behandlades av utskottet senast i betänkande1988/89: SfU 13. Utskottet anförde därvid att basbeloppet fram t. o. m. år 1980fastställdes för en månad i sänder med ledning av föränd- , ringarna i konsumentprisindex,dvs. med hänsynstagande fullt ut till förändringar i det allmänna prisläget.Hösten 1980 beslöt (prop. 1980/81:20, SfU 14, rskr. 84) att ändraberäkningsgmnden för basbeloppet. Detta knöts då till ett särskilt index,kallat basbeloppsindex. Ändringen innebar att man skulle bortse frånförändringar i energipriser och inte längre ta hänsyn till den inverkan somändrade indirekta skatter, tullar och avgifter har på det allmänna prislägetsamt att tillägg skulle göras för subventioner. De nya reglema tillämpadesförsta gången på basbelop-, pet för . beslötriksdagen att de ur-spmngliga gmndema för beräkning av basbeloppet skulleåterställas (prop. 1982/83:55, SfU 13, rskr. Särskilda regler skulle dockgälla för avräkning av priseffektema av devalvering. Den fullavärdesäkringen av basbeloppsanknutna förmåner, som återgången till de tidigaregällande gmndema för beräkning av basbeloppet innebar, var enligt utskottetsupp- fattning angelägen inteminst för att återskapa tilltron till ATP-systemet. 1988/89: SfUSy Under åren19831988 beräknades folkpensions- och tilläggspensionsförmåner på basbeloppetoch särskilda tilläggsbelopp. I proposition 1987/88:121 föreslog regeringen enextra höjning av basbeloppet fr.o.m. för att sambandetmellan konsumentprisindex och basbeloppet inom ramen för lagen om allmänförsäkring skulle återställas. Förslaget bifölls av på hemställan avsocialförsäkringsutskottet (SfU 1987/88:31, rskr. Utskottet anfördevidare i betänkande 1988/89: SfU 13 att de nackdelar som i olika sammanhangframhållits med ett urholkat basbelopp fortfarande ägde giltighet. Utskotteterinrade vidare om att frågan om värdesäkring av pensioner och om för- ochnackdelar med olika metoder för värdesäkring ligger inom pensionsberedningensuppdrag. Utskottetanser med hänvisning till det anförda att finansiitskottet bör avstyrka bifalltill motion Fi64 yrkande 24 i motsvarande del. Förden som haft undantagande från tilläggspensioneringen gäller attpensionstillskottet minskas i förhållande till den ATP som skulle ha utgivitsom undantagande inte skett. Frågan om en förändring av denna bestämmelse harutskottet behandlat under en följd av år. Senast skedde detta i utskottets avriksdagen godkända betänkande 1988/89: SfU 13. Utskottet konstateradedärvid att det i direktiven till pensionsberedningen har angivits att någonändring vad gäller rätten till pensionstillskott inte bör komma i fråga när detgäller pensionstillskott till den som begärt undantagande från ATP och intebetalat sin ATP-avgift. Med hänsyn till osäkerheten om levnadsvillkoren förpensionärer som på gmnd av att de begärt undantagande från ATP inte kundeerhålla pensionstillskott har emellertid /riksmötepå utskottets hemställan beslutat att det finns skäl att närmare undersökadessa pensionärers behov av ekonomiskt stöd och att en sådan undersökning bordekunna ske inom pensionsberedningen. I avvaktan på resultatet av dennaundersökning var utskottet inte berett att förorda någon ändring av gällandebestämmelser för ifrågavarande pensionärer. Utskottet,som har erfarit att pensionsberedningen avser att under innevarande årpublicera resultatet av undersökningen, vidhåller sin tidigare bedömning ochföreslår att finansutskottet avstyrker bifall till motion Fi64 yrkande 25. Bilaga 7 () Studiebidragutgår som studiehjälp till studerande som går i gymnasialutbildning. Bidraget är beloppsmässigt samordnat med det allmänna barnbidragetoch utgår med . Ipropositionen (bil. 4, 1 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m. har föreslagitsatt barnbidraget skall höjas med . I bilaga 7 föreslås att motsvarande höjning skallgöras av studiebidraget och att till studiehjälp m. m. utöver vad somföreslagits i proposition 1988/89:100, bil. 10, för /90 anvisasytterligare . SåvälCari Bildt m. fl. som m. fl. yrkar i motion- 1988/89:SfU5y ema Fi60 yrkande 13 resp. Ub37 yrkande 5 avslag på propositionens förslagom en höjning av studiebidraget och om ytterligare medelsanvisning.Motionärerna anser, mot bakgmnd av att moderata samlingspartiet har motsatt sigsåväl en höjning av momsen som ett slopande av mjölkprisstödet, attnågon höjning av bambidraget inte behövs och att i konsekvens härmed ingenförändring bör ske av studiebidraget. Utskottetanser att studiebidraget bör följa bambidragets nivå och föreslår attfinansutskottet vid en tillstyrkan till den föreslagna bambidragshöj-ningenäven tillstyrker propositionens förslag till höjning av studiebidraget ochmedelsanvisning. Motionema Fi60 yrkande 13 och Ub37 yrkande S bör därvidavslås. Utskottet har ingen erinran mot det upprättade förslaget till lag omändring av studiestödslagen (1973:349). Bilaga 9 () Chefenför anger i propositionen att den s. k.arbetslinjen bör gälla som mål även i gränslandet mellan arbetsmarknadspolitikenoch socialförsäkringssektom. Hon anför bl. a. att en interde-partementalarbetsgmpp har inlett en översyn av de åtgärder som krävs för att via samspelmellan arbetsmarknadspolitiken och socialförsäkringssystemen skapa incitamenttill och underlätta för den enskilde att snabbt återvända till arbetslivet.Hon avser att senare, och efter samråd med socialministern, återkomma tillregeringen med de förslag som kan bli aktuella inom arbetsmarknadspolitiken.Vad gäller arbete åt förtidspensionerade anges vidare attarbetsmarknadsstyrelsen har förordat att pensionen sätts ned med ett belopp sommotsvarar den arbetade tiden och att förtidspensionen omvandlas till ettlönebidrag som lämnas till arbetsgivaren i relation till den anställdesarbetsförmåga. Den som får en sådan lönebi-dragsanställning skall kunna ha sinpension vilande anställningen varar. Departementschefenkonstaterar att styrelsens förslag ligger principiellt i linje med deninställning hon förordar. Emellertid behöver olika frågor utredas ytterligare.De förslag som lagts fram av rehabiliteringsberedningen i betänkandet (SOU1988:41) Tidig och samordnad rehabilitering kan också få betydelse isammanhanget. Betänkandet är föremål för remissbehandling.Enligt departementschefen kan det finnas anledning att återkomma till riksdageni dessa frågor. Imotion Fi80 instämmer i att arbetslinjen bör gälla som mål såvälvad gäller arbetsmarknadsåtgärder som socialförsäkringssystemet. Hon har dockvissa invändningar mot en lösning där förtidspension skulle kunna utbetalastill arbetsgivaren som lönebidrag. Hon anser för det första att medel förförtidspensioner som i huvudsak är avgiftsfinansierade inte bör användas tilllönebidrag som är skattefinansierade. En omfördelning av medel bör i så fallske. För det andra finns det en risk att, om förtidspensionen förs över somersättning till arbetsgivaren, denne väljer den arbetstagare som har den högstapensionen. Härigenom kommer många av de handikappade ungdomar som ofta ärutestängda från arbetsmarknaden att stå utanför även i en sådan modell.Motionären anser att remissbehandlingen avrehabiliteringsberedningens betänkande och re- 1988/89: SfU5y sulfatet avarbetsmiljökommissionens arbete bör avvaktas innan man tar definitiv ställningtill olika metoder. Hon begär att vad som sålunda anförts ges regeringen tillkänna. Utskottetvill hänvisa till att arbetsmarknadsministern enligt ovan har uttalat attfrågan om möjligheten att låta förtidspensionen omvandlas till ett lönebidragbehöver utredas ytterligare. Hon har även angivit att förslag som lagts fram avrehabiliteringsberedningen kan vara av betydelse i sammanhanget. Utskottetvill även hänvisa till den översyn som pågår inom den nämnda arbetsgmppen.Utskottet anser att resultatet av det fortsatta utredningsarbetet bör avvaktasoch föreslår att finansutskottet avstyrker bifall till motion Fi80. Imotion Fi61 anför m. fl. att asylsökande bör beredas möjlighetatt ta tillfälligt arbete han väntar på uppehållstillstånd. Dettaär enligt motionärema främst motiverat av humanitära skäl men en sådanmöjlighet skulle också kunna få positiva effekter på arbetskraftsutbudet. Debegär i yrkande 12 att regeringen återkommer med förslag i frågan. Utskottethar tidigare, och senast i sitt av godkända betänkande SfU1987/88:27, behandlat frågan om en utlänning skall få rätt att arbeta under dentid han väntar på besked om tillstånd att stanna i . Utskottet hardärvid framhållit att man i första hand måste komma till rätta med de problemsom uppkommer genom att hålla nere handläggningstidema.Utskottet har vidhållit att arbetstillstånd bör beviljas först då beslut omuppehållstillstånd ges. En annan ordning kan befaras leda till en uppluckringav principen om den reglerade invandringen. Utskottet har också hänvisat tillatt kommande förslag om ändrad utlänningslag m.m., liksom den nyaorganisationen av invandrarverket, kan antas få stor betydelse för att faktisktnedbringa väntetidema i asylärenden avsevärt. Utskottet har även pekat på desvårigheter som föreligger att placera flyktingar och invandrare meduppehållstillstånd i arbetslivet och på behovet att i första hand satsa arbetsmarknadsresurserpå dessa. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning och anser att finansutskottet bör avstyrkabifall till motion Fi61 yrkande 12. Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (),Margö (vpk), (), (), ChristinaPettersson (s) och (). Avvikandemeningar 1988/89: Sfusy Bilaga 1.2 (långtidsbudget) GullanLindblad (m), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande under ■ mbriken "Bilaga 1.2 (långtidsbudget)" som börjar med "Utskottethar" och slutar med "yrkande 9." bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att har en kraftig ökning skett av kostnadema försocialförsäkringen, och utgifterna förväntas fortsätta öka. Utskottet anser medanledning härav att åtgärder måste vidtas för att komma till rätta med deökande kostnaderna för i första hand sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen.Finansutskottet bör föreslå att med bifall till motion Fi88 yrkande9 som sin mening ger regeringen detta till känna. Bilaga 4 () GullanLindblad, och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande under mbriken "Bilaga 4 ()" som börjar med "I propositionen anges att regeringens förslag" ochslutar med "Fi66 yrkande 1." bort ha följande lydelse: Regeringenhar föreslagit att ATP-avgiften höjs till av avgiftsunderlaget.Utskottet konstaterar att ATP-systemets hållfasthet inte påverkas avatt medel transfereras från statsbudgeten. Det medför bara att den tidpunktsenareläggs, då avgifter och avkastning inte längre räcker för att täckaATP-pensionema. Ett beslut om hur ATP-försäkringen i fortsättningen skallfinansieras bör bygga på en noggrann utredning och en gmndlig remissomgång.Utskottet anser därför att pensionsberedningens översyn av folkpensions- resp.ATP-systemets konstmktion bör avvaktas och att det nu framlagda förslaget om enhöjning av ATP-avgiften och en sänkning av folkpensionsavgiften bör avslås ienlighet med vad som begärts i motionema Fi60 yrkandena 7 och 8 samt Fi88yrkandena 3 och 4. och (båda c) anser att den del av ut skottets yttrande under mbriken "Bilaga 4 ()" som börjar med "I propositionen anges att regeringens förslag" och slutarmed "Fi66 yrkande I." bort ha följande lydelse: