yttr · GC05UbU1 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89 UbUly har beslutat att hosutbildningsutskottet hemställa om yttrande över proposition 1987/88:144 ommusiken i samt motioner som väckts med anledning avpropositionen. Under allmänna motionstiden väcktes två motioner,nämligen 1987/88:Ub327 och 1987/88:Ub599, vilka remitterades tillutbildningsutskottet. Båda motionerna berör kyrkomusikerutbildning, varförutbildningsutskottet har beslutat att överlämna de två motionerna tillkulturutskottet för fortsatt beredning (protokoll 1988/89:3, 3 § frånsammanträde ). vill med anledning av proposition1987/88:144, motionerna samt de remissvar som inkommit i ärendet fränuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ), () och Musikaliskaakademien anföra följande beträffande de frågor som rör utbildningsutskottetsverksamhetsområde. Föredragande statsrådet behandlar utbildningen avkyrkomusiker i avsnittet 2.11 av propositionen. För den lägre kyrkomusikérutbildningen -kantorsutbildningen - skisseras två utbildningsvägar . Dels skallsammanhållen utbildning ges vid och inom folkhögskolans ram,dels skall möjligheterna att utforma tillvalsmöjligheter för kantorsbehörighetpå musiklärarlinjen utredas. Nuvarande examinationsförfarande underöverinseende av skall behållas tills vidare. De olikasommarkurser i regi som i kombination med privata studier lett tillkantorsbehörighet föreslås däremot upphöra. Kantorsutbildningens framtida utformning berörs i åtta avde aktuella motionsyrkandena. I motionen 1987/88:Kr27 (fp) yrkande 3 delvis lämnas stödför regeringens bedömning att en översyn av utbildningen och examinationen av kantorerbehöver göras, vilket enligt motionärerna bör ges regeringen till känna. Enligtmotion 1987/88:Kr25 (m) yrkande 4 delvis måste regeringens förslag 1988/89. preciserasså att det klart framgår att det kommer att bli en examen i 1988/89:UbUlyframtiden, inte två som är fallet. Vidare bör allmän behörighet enligthögskoleförordningen krävas för antagning till kantorsutbildningen samt engemensam kursplan utarbetas med utbildningsnämnd somsamordnare. Utskottet är väl medvetet om den principiella motsättningsom råder mellan å ena sidan motiverade önskemål om styrning och reglering avkantorsutbildningens innehåll, examinationsformer, lokalisering och dimensioneringoch å andra sidan utbildningsanordnarnas - i första hand folkhögskolornas-frihetatt självständigt utforma verksamheten. Utskottet anser sig dock ha goda skälatt tro att svårigheterna inte kommer att bli så stora i verkligheten. Enligtvad utskottet erfarit har redan ett samordningsarbete av den karaktär somefterlyses i propositionen (s. 44) inletts mellan bl.a. företrädare förutbildningsanordnarna och . Därvid har diskuterats utarbetande avgemensam kursplan enligt samma arbetsmodell som den folkhögskoleförlagdafritidsledarutbildningen, ett bibehållande av examinationen - eventuellt medannan huvudman -, allmän behörighet som krav för tillträde ochlokaliseringsfrågor, allt i syfte att värna om utbildningens kvalitet. De synpunktersom framförs i motion 1987/88:Kr25 yrkande 4 tycks därmed i betydandeutsträckning delas av samtliga berörda. Utskottet anser därför att det intebehövs något uttalande av de slag motionärerna begärt, varför motionerna1987/88:Kr25 yrkande 4 delvis och 1987/88:Kr27 yrkande 3 delvis bör avslås.Frågan om benämning av examina behandlar utskottet senare i samband medbehörighetsvillkoren för kantorstjänst. I yrkande 4 i motion 1987/88:Kr27 hemställs att frågan omen ettårig kyrkomusikerutbildning för den som redan har en annan pedagogiskutbildning bör aktualiseras inom översynen av utbildning/examination avkantorer inom folkhögskolans ram. Utskottet har inget att invända mot att berördafolkhögskolor prövar möjligheterna att förkorta den sammanhållnakantorsutbildningen för de studerande som redan har pedagogisk utbildning.Utskottet vill dock peka på att skälen för att avskaffa sommarkursverksamhetenär att höja den kyrkomusikaliska kompetensen som de musikpedagogiskainslagen integreras i utbildningen. Det avgörande för en bedömning av i vilkengrad kyrkomusikérutbildningen kan avkortas blir därför i vilken utsträckningolika typer av lärarutbildningar ger relevant pedagogisk kompetens. bedömning torde behovet av förkortade studier inte vara såomfattande att ett särskilt uttalande från är motiverat. Riksdagenbör således avslå motion 1987/88:Kr27 yrkande 4. Utskottet vill pekapå möjligheten för dem som har tillräcklig musikpedagogisk kompetens att kompletteramed den tillvalskurs i kyrkomusik som enligt propositionen skall utarbetas inommusiklärarlinjen. När det gäller dimensionering och lokalisering av densammanhållna kantorsutbildningen läggs inga konkreta förslag i propositionen.De beräkningar som gjordes av utredningen i (SOU1985:55) om ett framtida årligt behov av 85 - 95 examinerade anses varabehäftade med stor osäkerhet. Föredragande statsrådet konstaterar att det i dagråder brist påkyrkomusiker, men att någon säker bild av det framtida behovet inte 19öö/öy. kanerhållas förrän den nya kyrkomusikerorganisationen i pastoraten fått sin form.Vidare konstateras att kantorsutbildning bedrivits i sedan åtskilligaår, att resurser för musikundervisning finns vid ytterligare ett antal folkhögskolorsamt att utökning skulle vara möjlig vid . Statsrådetframhåller dock att det inte är eller bör vara möjligt för staten att föreskrivavilka folkhögskolor som skall bedriva kantorsutbildning. kanutbildningen anordnas på alla de folkhögskolor där ekonomiska resurser finns ochkompetenta lärarkrafter kan rekryteras. Enligt motion 1987/88:Kr25 yrkande 4 delvis bör riksdagenge regeringen till känna att kantorsutbildningen av kvalitetsskäl måstebegränsas dll de institudoner som föreslogs av utredningen, dvs.Sköndalsinsdtutet och de fyra folkhögskolorna i , , Mellanseloch Hjo. De två motionerna 1987/88:Ub327 (c) och 1987/88:Ub599 (fp) från denallmänna motionstiden utgår från utredningens förslag när det gällerkantorsutbildningens lokalisering och organisation. I den förstnämnda motionenföreslås att bör få examinadonsrätt vad gällerkantorsutbildning, medan hemställan i den sistnämnda motionen gäller att denav utredningen föreslagna kyrkomusikérutbildningen skall inrättas bl.a.vid högskolan i , dvs. I motion 1987/88:Kr29 (s) pekas på deresurser som finns vid och den stora betydelse förrekryteringen till såväl kyrkomusikertjänster som till den högre kyrkomusikérutbildningeni en lokalisering av kantorsutbildningen till folkhögskolaskulle ha. Det senare har också vitsordats i UHÄ:s remissvar. SÖ påpekar i sittremissvar att man saknar resurser för att analysera behovet av kantorer ochmöjlighet att fastställa optimal volym för utbildningen. Det påpekas också attdet inte är möjligt för SÖ att föreskriva viss dimensionering av utbildningen inomfolkhögskolorna. Då utbildningen är särskilt kompetenskrävande anserMusikaliska i sitt remissvar att det måste finnas någon form avstyrning när det gäller vilka skolor som skall få erbjuda kantorsutbildning. Utskottet delar statsrådets bedömning att det framtidabehovet av kantorer är svårt att överblicka innan den nya organisationen trätti kraft. Utskottet vill dock peka på att det bortfall av examineradekyrkokantorer som blir ett resultat av sommarkursernas avskaffande (ca 40 perår enligt SOU 1988:55) rimligtvis bör kompenseras genom en utökning av densammanhållna utbildningen. Därvid bör de resurser som sommarkurserna förnärvarande erhåller i bidrag från kyrkofonden i första hand komma i fråga.Enligt utskottets bedömning torde dock resursbehovet för varje studerande varastörre i den sammanhållna utbildningen, varför ytterligare resursdllskotterfordras även vid oförändrad volym. Mot bakgrund av de ovan förda resonemangenom folkhögskolans frihet anser utskottet att det inte finns anledning förriksdagen att uttala sig om var en eventuell utökning av den sammanhållnakyrkomusikérutbildningen skall ske. Denna fråga bör prövas av bidragsbeviljandeinstans mot bakgrund av i första hand den kompetens som kan erbjudas. Modonerna1987/88:Ub327, 1987/88:Ub599, 1987/88:Kr25 yrkande 4 delvis och 1987/88:Kr29bör därför avslås av . Ipropositionen preciseras inte närmare det framtida stadiga stödet till1988/89:UbUly kantorsutbildningarna. Föredragande statsrådet pekar på attbidragen ur kyrkofonden till utbildning av kyrkomusiker /88uppgick till sammanlagt . och att de bidrag som intebehövs för t.ex. sommarkurser eller nuvarande examinationsförfarande kanomdisponeras (s. 46). Två motionsyrkanden rör frågor om det statliga stödet tillkantorsutbildningen. I motion 1987/88:Kr25 (m) yrkande 5 efterlyses en störreprecisering av bidraget ur kyrkofonden så att utbildningsanordnare skall vetavilka summor man kan räkna med. Vidare påpekas att de statsbidrag som utgårtill driftkostnader vid folkhögskolorna inte alls räcker för att täckakostnaderna för undervisning och instrument. I modon 1987/88:Kr28 (m) yrkande 3sägs att översynen av den kyrkomusikaliska utbildningen bör utgå från förutsättningenatt olika utbildningsanstalter bör behandlas på likvärdigt sätt vad gällerstatligt stöd och att stödet till bör beaktas särskilt. SÖ delar synpunkten i motion 1987/88:Kr25 att enprecisering av det statliga stödets omfattning vore önskvärd förfolkhögskolorna. SÖ påpekar vidare att det inom nuvarande ramar inte är möjligtatt öka resurstilldelningen till någon folkhögskola vare sig av kvalitetsskäleller för att öka dimensioneringen. Den ram för särskilda musikresurser somfördelas av SÖ och som skall motsvara ett tilläggsbidrag om avgrundbidraget räcker i praktiken endast till att täcka mellan 20och av det belopp som de aktuella folkhögskolorna teoretiskt skulle ha somsärskild musikresurs, dvs. dlläggsbidraget motsvarar endast10-35 % av grundbidraget. SÖ finner det avslutningsvis angeläget att denfinansiering ur kyrkofonden som antyds i propositionen kommer till stånd. Utskottet har tidigare fört ett resonemang omdimensionering och lokalisering, varvid frågan om det statliga stödet till densammanhållna kantorsutbildningen berördes. Utöver vad som redan anförts omomfördelning och eventuell ökning av bidragen ur kyrkofonden anser utskottetatt det av olika skäl inte är vare sig önskvärt eller möjligt för attfastlägga någon enhetlig princip för det statliga stödet till olikautbildningsanordnare. bör således avslå motionerna 1987/88:Kr25yrkande 5 och 1987/88:Kr28 yrkande 3. 1 propositionen föreslås att UHÄ bör ges i uppdrag att isamråd med bl.a. SÖ se över inriktning och uppläggning av högskoleutbildningenav organister (kyrkomusikerlinjen om 160 poäng). Syftet med översynen bör varaatt inom den nuvarande utbildningstiden och med bibehållen musikalisk standardge en pedagogisk förberedelse för fyllnadstjänst såväl i det allmänna skolväsendetsom i den kommunala . I motion 1987/88:Kr27 yrkande 3 delvis anförs attriksdagen bör uttala sig för denna översyn. Utskottet anser inte att något särskilt uttalande behövergöras av i denna fråga, varför bör avslå motion1987/88:Kr27 yrkande 3. övrigkyrkomusikalisk utbildning /89Ub U1 y Utskottet har ingen erinran mot vad som i propositionenanförs om att kyrkans egna organ bör ha ansvaret för övrig kyrkomusikaliskutbildning. 1 det i propositionen framlagda lagförslaget reglerasbehörighetskraven för kyrkomusiker i 8 och 9 §§. För behörighet till tjänst somkyrkomusiker skall även i fortsättningen normalt krävas behörighet motsvarandedagens högre och lägre kyrkomusikerutbildning. I motion 1987/88:Kr27 yrkande 1 delvis föreslås vissaändringar och kompletteringar i de berörda paragraferna. Behörighetskrav för tjänst som organist I propositionen föreslås följande behörighetskrav förtjänst som organist: 8 § Behörig att anställas på en tjänstsom organist är den som har avlagt högskoleexamen på kyrkomusikeriinjen. Följande lydelse föreslås i motion 1987/88:Kr27 för 8 §(tillägget har kursiverats): 8 § Behörig att anställas påen tjänst som organist är den som har avlagt högskoleexamen med 160 poäng på kyrkomusikerlinjen. Utskottet delar UHÄ:s bedömning att "högskoleexamenpå kyrkomusikerlinjen" är en väl definierad examensbenämning som angesmed poängtal i utbildningsbeviset, varför angivande av poängtalet i lagtexteninte är nödvändigt. Den i propositionen föreslagna lagtexten har dessutomfördelen att inte kräva någon lagändring vid en eventuell framtida ändring avutbildningstidens längd på kyrkomusikerlinjen. Utskottet anser att yrkande 1 imotion 1987/88:Kr27 bör avslås i denna del. Behörighetskrav för tjänst som kantor I propositionen föreslås följande behörighetskrav förtjänst som kantor: 9 § Behörig att anställas på en tjänst som kantor är 1. den som avlagt organist- ochkantorsexamen och som med godkänt vitsord har genomgått pedagogisk kurs förkantorer, 2. den som har avlagt högskoleexamenför musiklärare med kyrkomusikaliskt tillval samt 3. den som är behörig att anställassom organist. Följande lydelse föreslås i motion 1987/88:Kr27 för 9 §(tillägg och ändringar har kursiverats): 9 § Behörig att anställas på en tjänst som kantor är 1. densom avlagt organist- och kantorsexamen och antingen a) medgodkänt vitsord har genomgått den pedagogiska kurse« för - b)avlagt musiklärarexamen. 2.den som avlagthögskoleexamen för musiklärare med särskild kurs i 1988/89:UbUly kyrkomusiksom tillval samt 3.den som ärbehörig att anställas på tjänst som organist. Motionärerna anför som skäl för det under punkt 1 i 9 § föreslagnatillägget att det är fel att musiker med väsentligt mer omfattandemusikpedagogisk utbildning än vad som ingår i kantorsutbildningen skall varahänvisade till dispens enligt 10 § i lagförslaget. Utskottet anser för sin del i denna fråga att lagförslagetstext under 9 § 1 i propositionen är vilseledande. Den föreslagna formuleringenger nämligen intrycket av att kursen för organist- och kantorsexamen liksom denpedagogiska kursen skulle finnas kvar som fristående kurser också i framtiden.Som framgår av vad utskottet tidigare anfört ersätts dessa kurser av ensammanhållen kantorsutbildning. Det lämpliga i att behålla de två tidigareanvända examensbenämningarna för att beteckna de examina som avslutar densammanhållna utbildningen kan i nuvarande läge ifrågasättas. Utskottet föreslårdärför att begreppet kantorsexamen införs i lagen som ett sammanfattande,lättbegripligt begrepp för de aktuella examina (organist-och kantorsexamen samtpedagogisk examen för kyrkokantorer). En sådan benämning återspeglar denföreslagna utbildningsvägen. kommer således inte möjligheten att finnas attdelta i fristående kurs som leder till organist- och kantorsexamen. Dennaturliga studiegången för en musiklärare blir i stället att komplettera sinmusiklärarexamen med den tillvalskurs i kyrkomusik som tas upp i 9 § 2. Deenda musiklärare som därmed skulle riskera att bli hänvisade dlldispensinstitutet är de som redan har genomgått organist- och kantorsexamen.Dessas musikpedagogiska kompetens är tillräcklig, vilket bekräftas i UHÄ:sremisssvar, men det förhållandevis lilla antal personer detta gäller börenligt utskottets mening inte förhindra att den av utskottet föreslagnaförenklingen i fråga om examensbegreppet genomförs. Utskottet föreslår såledesatt motion 1987/88:Kr27 yrkande 1 avslås även i denna del och att 9 § 1 rörandebehörighetsvillkor i lag om kyrkomusiken i ges följande lydelse: 9 §Behörig att anställas på en tjänst som kantor är 1. den somhar avlagt kantorsexamen. Det ankommer på regeringen att göra erforderligaförändringar i berörd regeringsförordning (SFS 1971:195). Den som avlagt examina enligt äldre bestämmelser skallsjälvfallet vara behörig till tjänst som kantor även fortsättningsvis (jfrövergångsbestämmelserna i propositionen). De ändringar av enbart språklig karaktär som föreslås ipunkterna 2 och 3 av motionärerna bör enligt utskottets uppfattning avstyrkas. Slutligen vill utskottet fästa kulturutskottetsuppmärksamhet på SÖ:s synpunkter med anledning av att lagen föreslås träda ikraft . Enligt SÖ har de problem som uppstår vid avvecklingenav skolkantorstjänsterna underskattats i propositionen. SÖ anser attavvecklingen av skolkantorstjänsternamåste göras i samband med planeringen inför ett nytt 1988/89:UbUly läsår,dvs. antingen eller . , Utskottet delar SÖ:s bedömning att det vore olyckligt omavvecklingen av skolkantorstjänsterna inte skulle kunna samordnas med detsedvanliga planeringsarbetet i skolorna. Då skolkantorstjänsternas avvecklingsammanhänger med den totala tjänsteorganisationen för kyrkomusiker föreslårutskottet att kulturutskottet överväger att senarelägga lagens ikraftträdandedll . Med hänvisning dll det anförda föreslårutbildningsutskottet att kulturutskottet hemställer att med avslagpå motionerna 1987/88:Ub327, 1987/88:Ub599, 1987/88:Kr25 yrkandena 4 och5,1987/88:Kr27 yrkandena 3 och 4, 1987/88:Ub28 yrkande 3 och 1987/88:Kr29 utanerinran lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1987/88:144under avsnittet 2.11. Vidare föreslås att kulturutskottet hemställer attriksdagen med avslag på motion 1987/88:Kr27 yrkande 1 delvis antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om kyrkomusiken i medden ändring av 9 § 1 som utbildningsutskottet föreslagit. Slutligen föreslås att kulturutskottet överväger att, avhänsyn till avvecklingen av skolkantorstjänsterna, låta den föreslagna lagenträda i kraft först . Närvarande: (), (),(), (), (), MargaretaHemmingsson (s), (m), (), (), (vpk), (), (), (), (), (), ()och (). Avvikandemening i988/89:UbUiy , , (allam), och (båda fp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med"Utskottet har" och slutar med "1987/88:Kr28 yrkande 3"bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare fört ett resonemang omdimensionering och lokalisering, varvid frågan om det statliga stödet till densammanhållna kantorsutbildningen berördes. Utöver vad som redan anförts omomfördelning och eventuell ökning av bidragen ur kyrkofonden vill utskottetunderstryka vikten av att olika utbildningsanstalter behandlas på ettlikvärdigt sätt vad gäller statligt stöd, varvid stödet till Sköndalsinstitutetsärskilt bör beaktas. Detta bör med bifall till motion 1987/88:Kr28yrkande 3 och med anledning av motion 1987/88:Kr25 yrkande 5 som sin mening geregeringen till känna. gotab Slockholm 1988 16093