yttr · GC05FiU1 · 1988-12-31 00:00:00 — Inkomstskatten för , extra avdrag förfolkpensionärer, uppbörd av B-skatt och kvarskatteavgift påfyllnadsinbetalningar, m.m. (prop. 1988/89:46) 1988/89 FiUly har beslutat beredafinansutskottet tillfälle atf yttra sig över proposifion 1988/89:46 ominkomstskatten för , extra avdrag för folkpensionärer, uppbörd avB-skatt och kvarskatteavgift på fyllnadsinbetalningar, m.m. jämte motionerna1988/89:Skl9-Sk26. Frågor inom finansutskottets ansvarsområde tar i detta yttrande upp några av desamhällsekonomiska utgångspunkterna och effekterna av förslagen fillinkomstskatter för , folkpensionärernas extra avdrag, uppbörd av B-skattoch kvarskatteavgift på fyllnadsinbetalningar. Utskottet gör också vissaberäkningar av de stafsfinan-siella effekterna av förslagen i propositionen ochi mofionerna. Den svenska ekonomin har utvecklats betydligt starkare änvad som kunde förutses . I finansplanen beräknades den samladeproduktionstillväxten i , BNP, öka . I den revideradefinansplanen justerades prognosen och enligt den bedömning somkonjunkturinsfitutet gjorde i sin oktoberrapport beräknas ökningen bli . Orsaken till atf tillväxten blivit betydligt starkare änväntat beror främst på utvecklingen av den internationella konjunkturen.BNP-fillväxten i OECD-området beräknas bli mellan 1987 och 1988.Uppsvinget i konjunkturen har lett fill en kraftig expansion av väridshandeln.Den ökar med och har förstärkts av efterfrågans inriktning påinvesteringsvaror. En viss utjämning tycks ha skett av obalanserna mellan detre stora industriländerna framför allt räknat i reala termer och genom aftunderskottet i handels- och bytesbalans minskat oväntat snabbt underförsta halvåret . I tenderar dock överskottet att ökaåterigen. Trots atf efterfrågan vuxit kraftigt har löneökningstakten hittillsendast accelererat måttligt även i de länder där kapacitefsutnyffjandet ärhögst som t.ex. i . Även ökningen av konsumentpriserna har varit måttlig.För år 1988 beräknas ökningstakten inom OECD-området bli ca 3 3/och för år1989 förutses enligt en uppgång på ca 4 1/. 1 1988/89. För del har den reala utrikesbalansen trots dengynnsamma /89:FiUly internationella konjunkturen fortsatt atf försämrasförsta halvåret . Tillväxten i har varit för svag i förhållande fillökningen av den inhemska efterfrågan. Trots en kraftig sysselsättningsökning,som bidragit till att pressa ned arbetslösheten ytterligare, har tillgången påproduktionsresurser utgjort en påtaglig restriktion för tillväxten under år1988. Det finns därför en påtaglig risk att efterfrågan dels i högre gradriktas mot utlandet och bidrar till atf försämra bytesbalansen, dels driver upppriserna. Den totala inhemska efterfrågan väntas öka år1988 aft jämföra med en produktionstillväxt på . Det innebär att importenväntas öka med . Produktivitetstillväxten antas bli fortsatt svagoch sysselsättningsökningen räknat i antal arbetstimmar beräknas uppgå fill . torde ökningen till följd av utbudsbegränsningarenligt bedömning infe kunna bli mer än hälften så stor. förutses lönenivån stiga . Denligger dock betydligt över genomsnittet för våra största konkurrentländer.Samfidigt är som nämnts produktivitetstillväxten låg. Det innebär attlönekostnadsutvecklingen blir hög och därmed ett hot mot näringslivetskonkurrensförmåga. Det saknas underlag för prognoser överlöneutvecklingen . I och i proposition1988/89:47 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. görs en schablonmässigframskrivning av löneökningarna . Konsumentpriserna beräknas underdenna förutsättning stiga med . I propositionen understryks dock atfdenna utveckling, om den realiseras, infe är förenlig med den ekonomiskapolifikens långsikfiga mål. Politiken måste därför ges en sådan inriktning atfinflationstendenser i all möjlig utsträckning hålls tillbaka. Den privata konsumfionen beräknas och ökaväsentligt långsammare än under de närmast föregående åren. De senaste årensnedgång av sparkvoten skulle därmed avstanna, men hushållssparandet bliralltjämt negafivt. Den mest angelägna uppgiften för den ekonomiska polifikenför närvarande är atf begränsa inflationen. Pris- och löneökningarna är högrei än i våra konkurrentländer. Sparandet är för lågt och def finnstendenser fill överhettning på arbetsmarknaden. Def framstår därför somsärskilt angeläget atf åtgärder vidtas som kan bidra fill att öka arbetskraftsutbudet,ta bort flaskhalsar i ekonomin, förbättra rörligheten samt atf dämpa kostnadsutvecklingen.Genom atf förändra skattesystemet kan sparande och arbetsutbud sfimuleras ochrörligheten på arbetsmarknaden ökas. Utskottet kommer att i ett särskilt betänkande1988/89:FiU10 behandla de åtgärder som bör vidtas med dem påskatteområdet för att sfimulera utbudssidan i ekonomin. I propositionen föreslås en justering avinkomstskatteskalan som innebär att skatteuttaget sänks ialla inkomstintervall, utom det första där den stafiiga skaften utgår med 5 %.Def första infervallefs övre gräns föreslås däremot bli höjt från 70 000 kr.till . Det innebär att i defutvidgade skiktet sänks skatteuttaget från 20 %till5 %. Sänkningarna av1988/89:FiUly skattesatserna ger en skattesänkning i inkomstskikten . på mellan och . Med hjälp av tabell 2 i proposifionen kan beräknas att vid antaganden om genomsnittliga underskoftsavdrag, en löneökning på och en genomsnittlig prisökning på - vilket motsvarar antagandena i proposition 1988/89:46 - får inkomsttagarna i intervallet . . en realinkomstökning efter skatt på till följd av skattesänkningen. Avtabellen framgår också som ett beräkningsalternafiv aft om löne-ochprisökningen skulle bli lägre, t.ex. 4 resp; , så får dels flerainkomsttagare del av realinkomstökningen, dvs. även de med inkomster , dels blir det reala utfallet för samfliga större - iintervallet . Det statliga inkomstbortfallet i budgeten beräknarutskottet till för breddningen av det första inkomstintervalletoch fill för övriga justeringar i inkomstskafteskalan. I motion Skl9 (m) anförs dels att inkomsfskaffeskalan börinflationsjuste-ras, vilket innebär att basenheten räknas upp , dels attvissa justeringar bör göras i hela inkomstskafteskalan som innebär större sänkningarav skaftesatsen än vad regeringen föreslår främst i de högsta inkomstskikten.Tekniskt sett görs sänkningarna i skalan för det s.k. tilläggsbeloppet.Därigenom påverkas inte värdet av underskotfsavdragen. Mofionärernas förslaginnebär aft skaften sänks även i def första inkomstintervallet. i beskattningsbar inkomst får en sänkning med 350kr. medan en med . i lägre skaft. I motion Skl9 (m) sägs vidare atf studier som gjorts visaratt en sänkning av marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemet kanberäknas ha en mycket positiv effekt på utbudet av arbetskraft och därmed denekonomiska tillväxten. Den högre ekonomiska tillväxten leder fill störrestatsinkomster. Resultatet av de studier som gjorts visar aft en sänkning avden storleksordning som mofionärerna förordar för t.o.m. kan komma attge överskott för statskassan. Det kan emellertid ta tid innan dessa effekterslår igenom fullt ut. Därför kan sänkningarna av marginalskatter mötas medvissa besparingar. Mofionärerna avser att återkomma med förslag till sådanaåtgärder vid behandlingen av budgetproposifionen. I motion Sk23 (fp) föreslås dels att inkomstskatteskalaninflafionsjusteras, dels att skattesatsen i intervallen över 7 basenheter sänksmed . Skaftesänkningen i kronor räknat blir därmed förinkomsttagare med , . i årsinkomst ca , . Motionärerna hänvisar till mofiveringen iden med anledning av proposifion 1988/89:47 väckta mofionen Fill (fp). I dennasägs att effekterna på den inhemska efterfrågan av dessa och andra förslag sommotionärerna för fram sammantaget innebär en viss dämpning. Den påspädning avefterfrågan som sänkningen av inkomstskaften innebär uppvägs nämligen, enligtmofionärerna, av den redan beslutade höjningen av oljeskatten och av de avmotionärerna föreslagna sparfrämjande åtgärderna samt av motionärernas förslagom reducerade bostadssubventioner. Motionärerna för också fram ett förslag omett förvärvsavdrag för pensionärer som förutsesfå omedelbara effekter på arbetsutbudet. I mofion Sk26 (c) accepteras regeringens förslag filljustering av inkomstskaften men, säger motionärerna, en isolerad sänkning avmarginalskatterna, så som föreslås i propositionen, innebär atthöginkomsttagarna får de största skattesänkningarna medan låginkomsttagare,deltidsarbetande och många småföretagare inte får någon sänkning alls. Dettaskapar inflationsdrivande spänningar i ekonomin. Lönerörelsen försvåras såvälav inflationshotet som av den bristande rättvisan. Def är därför .enligtmotionärerna nödvändigt atf även låginkomsttagarna får bättre villkor.Motionärerna föreslår därför att en särskild skattereduktion om . likaför alla skattebetalare införs. Kostnaden härför bör enligt mofionärernafinansieras genom höjd oljeskatt, höjd kolskatt, genom införandet av en uranskaftsamt genom lika beskattning av värme och el vid kondenskraffproduktion. Genom åtgärderna åstadkoms enligt mofionärerna en vissfinanspolitisk åtstramning i förhållande till regeringens förslag. Behovet aftfinansiera marginalskattesänkningen måste slutligt bedömas när man kan se vilkakonkreta effekter som uppstår av bl.a. skatteomläggningen. Om t.ex. löner ochpriser fortsätter aft sfiga snabbare än i omvärlden kan en ytterligarefinansiering av skattereformen bli nödvändig, sägs det i motion Sk26 (c). I motion Sk20 (vpk) accepteras proposifionens förslag tillbreddning av det första intervallet i inkomstskafteskalan till 75 OOOkr. Övrigajusteringar av inkomsfskaffeskalan avvisas av fördelningspolitiska skäl.Motionärerna delar inte uppfattningen aft sänkta marginalskaffer skulle verkaåterhållande på löneökningarna. Det är inte troligt att höginkomsttagarnaaccepterar låga löneökningar. Därmed kan omfattande marginalskatfesänkningarleda fill kompensatoriska löneökningskrav och därmed rnotverkar åtgärden sinasyften. Motionärerna föreslår i stället att en skattereduktion införs som är500 kr. upp fill , ökar till . och 85 000kr. i inkomst och utgår med . fill , och trappas av däröverså att den är helt reducerad vid . 1 motion Sk24 (mp) avstyrks den föreslagnamarginalskattesänkningen. Breddningen av def första skatfeinfervallefaccepteras och därutöver krävs aft grundavdraget skall höjas väsentligt. Utskottet redovisar i följande tabell de totalakostnaderna för propositionens och motionernas förslag. Tabell 1.Beräknade kostnader för förslag i proposition 1988/89:46 samt i motioner 1988/89:FiUly Miljarder kronor Extra avdrag för pensionärer' -3,6 -0,8 -2,0 - Lika beskattning av värme och el vid kondenskraft- \1,1 ' Kostnaden härför drabbar i förstahand kommunerna. Den kostnad som anges i tabellen avser såväl statens somkommunernas kostnader. I propositionen föreslås inte någon finansiering avinkomstskattesänkningen. Utskottet konstaterar aft det inte heller i någon avde väckta motionerna framförs något krav på finansiering av de av regeringenframlagda förslagen till justering av inkomstskatterna i de fall förslagenaccepteras av mofionärerna. Infe heller har någon finansiering föreslagits förde alternafiv fill marginalskattesänkningar som läggs fram i andra mofioner. Imotion Skl9 (m) hänvisas fill den bedömning man kommer atf göra närbudgetpropositionen läggs fram. I motion Fill (fp) hänvisas vad gällerfinansiering bl.a. till den höjning av oljeskaften som beslutade om ivåras. Vidare hänvisas till förslag om sparstimulerande åtgärder vars konkretainnehåll torde få ta ställning till längre fram. Det är således intenågra förslag som kan förväntas innebära någon ytterligare dämpning av efterfråganför år 1989.1 motion Sk26 (c) har dock, som nämnts, finansieringsvägar angettsför det förslag om en särskild skattereduktion som framläggs. Enligtmofionärerna innebär finansieringen också en viss finanspolifisk åtstramning. Utskottet anser i likhet med vad som anförs i såvälpropositionen som i flera av motionerna att det centrala problemet för densvenska ekonomin är att pris- och löneökningarna är högre iSverige än i omvärlden. En justering av inkomsfskatfeskalan innebärandemarginalskatfesänkningar skulle kunna underlätta för parterna påarbetsmarknaden att träffa överenskommelser om löneökningar på en relativt lågnivå, som likväl ger en real ökning av inkomsterna efter skatt och hänsyn tagentill inflafionen. Om marginalskattesänkningen skulle finansieras genomhöjningar av andra skatter, skulle det påverka prisnivån och därmed driva påkostnadsutvecklingen ytterligare samfidigt som def reala utbytet förlöntagarna av inkomstskattesänkningen skulle falla bort. Utskottet anser därförmed stöd 1* 1988/89. av vad somanförs i propositionen och i flera mofioner att skatteutskottet i 1988/89:FiU ly dagsläget bör avstå från aft ange finansieringsvägar, för de föreslagnamarginalskattesänkningarna. Def finns dock som ufskottet ser det en mycket stor riskför att den inhemska efterfrågan skall komma att utvecklas alltför kraftigtunder med överhetfningstendenser som följd, vilket i sin tur kan drivaupp kostnaderna ytterligare. Utskottet anser därför atf finanspolitiken i1989/statsbudget måste ges en stram inriktning. Behovet av ytterligare åtsframningsåtgärder får bedömassedan effekterna av avtalsförhandlingarna kan överblickas. Skulle lönerna ävennästa år stiga snabbt trots marginalskattesänkningen kommer köpkraften att växaalltför ' ■ kraftigt, vilket allvarligt skulleskada den samhällsekonomiska balansen. I ett sådant läge måste en verkningsfullåtstramning av den ekonomiska politiken vidtas. Vadgäller marginalskattesänkningens storiek finns det som utskottet ser < det inteanledning aft förorda en större marginalskafiesänkning än den som föreslås i propositionen. En sådan skulle dels öka inkomstbortfallet för staten och driva upp efterfrågan, dels riskera atf de fördelningspolitiska effekterna blev sådana att risk för kompensationskrav från andra grupper, som inte berörs i lika hög grad av marginalskatfejusteringarna, växte sig starka och drev upp lönekosfnadsökningarna. Utskottet finner mot denna bakgrund propositionens förslag väl avvägt mellan de fö'slag som innebär större marginalskatfesänkningar och de som innebär ett generellt avdrag eller en skaftereduktion. Denna senare typ av åtgärder ger svagare incitament till ökade arbetsinsatser och ökat sparande. Utskottet tillstyrker således från sina utgångspunkterproposifionens förslag och avstyrker de motioner som yrkar avslag på denna(Sk21 (vpk) yrkande 1) eller yrkar på en alternativ utformning av skatterna för1989 (Skl9 . ; (m) yrkande 2, Sk21 (vpk) yrkande 3, Sk23 (fp) yrkande 1, Sk24(mp) yrkandena 1 och 3 samt Sk26 (c) yrkandena 1 och 2). Yrkande 2 i mofionSk21 (vpk) torde vara tillgodosett med utskottets ställningstagande. I mofion Sk23 (fp) yrkas atf def automatiskainftationsskyddet av skatteskalan återinförs. Utskottet anser i likhet med mofionärerna aft skatteskalanmåste anpassas till inflationsutvecklingen. Detta kan ske antingen genom atfbasenheten räknas upp med den beräknade inflationsutvecklingen eller genom attskatteskalan justeras på annat sätt. Utskottet anser aft den utvidgning avförsta skafteskikfet i skalan som föreslås i propositionen kan accepteras somen inflationsanpassning för . Frågor om den framtida inkomstbeskattningen utreds förnärvarande i en parlamentarisk kommitté (RINK, Fi 1987:07). Finansutskottetanser mot denna bakgrund atf yrkande 2 i motion Sk23 (fp) bör avstyrkas avskaffeufskoffet. Även de frågor om skattepolitikens allmänna inriktning pålängre sikt som tas upp i motionerna Sk 19 (m) och Sk26 (c) är föremål föröverväganden i de arbetande skatfeutredningarna. Förutom den nämnda utredningenarbetar en kommitté med företagsbeskattningen (Fi 1985:06) och en med den indirekta beskattningensomfattning och utformning (Fi 1987:06). Utskottet 1988/89:FiUly ser därförinte skäl för att nu vidta några åtgärder med anledning av vad somanförs i motion Skl9 (m) yrkande 1 eller i motion Sk26 (c) yrkande Extra avdrag för folkpensionärer, m.m. Ipropositionen föreslås att det extra avdraget för pensionärer skall trappas avmed en enhetlig procentsats som är så avpassad aft avdraget för ensamståendefaller bort helt om den taxerade inkomsten överstiger . i stället försom nu i tre olika skikt, där avdraget är helt borta vid en taxerad inkomstöverstigande . För gift pensionär sker avtrappningen medsamma procentsats som för ensamstående. Ipropositionen föreslås även aft om förmögenhet överstiger . skall detextra avdraget för folkpensionärer avtrappas av överskjutandeförmögenhetsvärde i stället för aft som börja reduceras resp. helt fallabort vid förmögenheter överstigande . Vidareföreslås att inkomstprövningen av det kommunala bostadstillägget (KBT) fillålderspensionärer med låg pension förändras så, att det inte reduceras förpensionärer som vid sidan av sin pension har arbetsinkomster. Imofionerna Skl9 (m) och Sk23 (fp) avslås förslagen till ändradeavtrappningsregler för de extra avdragen med hänvisning till atf avdragen ivissa inkomsfintervall blir mindre i förhållande fill nuvarande regler.Förslagen innebär inte heller någon hållbar lösning på frågan om pensionärernasmarginaleffekter. Vidare anser motionärerna aft förmögenhetsinnehav infe börpåverka storleken av det extra avdraget. Vid fastställande av KBT bör bortsesfrån inkomster av förvärvsarbete och inkomster av rörelse. Imotion Sk26 (c) accepteras förslagen om de extra avdragen under förutsättningatt en skaftereduktion om . Förmögenhetsinnehav bör enligtmotionärerna inte påverka det extra avdragets storlek. KBT bör fastställas utanhänsynstagande till förvärvsinkomster, inkomster av jordbruk och rörelse. Äveni motion Sk20 (vpk) yrkas avslag på reglerna för extra avdrag med hänvisningtill atf de i vissa intervall leder fill skattehöjningar. Vidare börförmögenhet i form av egna hem eller fritidshus inte få påverka extra avdragefsstorlek eller storleken på KBT. Imotion Sk24 (mp) accepteras förslagen vad gäller folkpensionärernas extraavdrag. Dessutom anförs att folkpensionen bör höjas. Utskottet vill medanledning härav anföra följande. Enutgångspunkt för pensionärernas extra avdrag är atf en ålderspensionär medminimiförmånerna folkpension och pensionstillskott skall få ett så stort extraavdrag att förmånerna blir helt befriade från skatt. En annan utgångspunkt harvarit att ålderspensionärer, som har inkomster som väsenfiigt överstigerminimiförmånerna, inte skall beskattas väsenfiigt lindrigare än andraförvärvsarbetande med samma inkomster. Dessa tvåutgångspunkter gör med nödvändighet att avtrappningen ger betydandemarginaleffekter. Det har dessutom av bl.a. tekniska skäl ansettsönskvärt med en enhetlig avfrappningsprocent. Skulle avtrappningenl"o8/89:FiUly utsträckas till högre inkomstskikt tillkommerinkomstskafteskalans växande marginaleffekter. Def ter sig därför som lämpligtatt avtrappningen inte utsträcks längre än fill den övre gränsen i def lägstainkomstskatteinfervallet där den statliga skatten är . I skiktetnärmast däröver stiger den till (enligt skatteskala) eller till17 % (enligt förslag i proposifionen ). Genom att den övre gränsen idet första intervallet nu enligt propositionen föreslås höjd till 7,5basenheter, dvs. , kan avtrappningen utsträckas till en taxeradinkomst på . vid ett grundavdrag på . Avtrappningsprocenten skulledärmed vid ett basbelopp på . Det leder dess värre till aft avdraget blir lägre i vissaintervall jämfört med nuvarande regler beroende på att man har haftfre olika avtrappnings-satser. Eftersom jämkningen av det extra avdraget pågrund av förmögenhetsinnehav enligt propositionen skall justeras ochavtrappningen av de kommunala bostadstilläggen (KBT) avskaffas förarbetsinkomster samt basbeloppet räknas upp, torde inte någon pensionär få detsämre än . De sammantagna effekterna av förslagen innebär flerafördelar. De mycket höga marginaleffekterna på förmögenhefsavkasfningenjusteras så att de infe längre kommer atf kunna uppgå fill i någotinkomst- eller förmögenhefsskikt vid en förmögenhetsavkastning av minst 9 %.Vidare kommer den pensionär som kan och så önskar att kunna öka sinaarbetsinkomster utan atf det kommunala bostadstillägget minskar. Det innebär ensänkning av marginaleffekten . Utskottet anser att def är värdefulltatf pensionärer som gör en viktig samhällsinsats kan få en rimlignettoersätfning. Mot bakgrund av förslagens samlade effekter fillstyrkerutskottet propositionens förslag till avtrappning av de extra avdragen.Ufskottet avstyrker således från sin utgångspunkt mofionerna Skl9 (m) yrkande3, Sk23 (fp) yrkande 3 samt Sk20 (vpk) yrkande 4. Aft såsom föreslås i motionerna Skl9 (m), Sk23 (fp) ochSk26 (c) helt bortse från förmögenhetsinnehav vid fastställande av det extraavdraget torde vid stora förmögenhetsinnehav te sig orättfärdigt. Utskottetanser därför att skatteutskottet bör avstyrka mofionerna Skl9 (m) yrkande 4,Sk23 (fp) yrkande 4 samt Sk26 (c) yrkande 7. Förslaget att undanta förmögenhet som härrör från egna hemeller fritidshus vid beräkning av det extra avdraget har enligt utskottet vissafördelningspolitiska fördelar. Utskottet saknar emellertid underlag för attbedöma de samlade effekterna av detta förslag och överiåter därför fillskaffeutskottef aft ta ställning i denna fråga. Utskottet har också svårt atf se att arbetsutbudet skulleöka nämnvärt om de kommunala bostadstilläggen (KBT) infe heller skulle påverkasav inkomster av jordbruk och rörelse. 1 vart fall torde sambandet mellanarbetsinsats och ekonomiskt utfall vara svagare i dessa förvärvskällor än vidrena arbetsinkomster. anser sig därför från sina utgångspunkterinte ha tillräckligt underlag för att tillstyrka motionerna Ski9 (m) yrkande 7och Sk26 (c) yrkande 6. Imotionerna Sk24 (mp) och Sk26 (c) fas frågan om folkpensionens storlek Det är en stor ochbetydelsefull fråga. Den bör prövas samlat med övriga frågor av budgetpolitiskvikt i anslutning fill budgetprövningen av förslaget till statsbudget för nästabudgetår. Motionsyrkandena Sk26 (c) yrkande 4 och Sk24 (mp) yrkande 2 om att nupröva dessa frågor bör därför avstyrkas av skatteutskottet. Uttaget av preliminär B-skatt Ipropositionen föreslås att uttaget av preliminär B-skatt som regel fortfarandeskall motsvara av den slutliga skaften året före inkomståret. Om denslutliga skatten understiger den preliminära B-skatt som för samma inkomstårhar debiterats enligt bestämmelserna i 13 § uppbördslagen (UBL), skallpreliminär B-skatt tas ut med belopp som svarar mot ay den slutligaskatten. Preliminär B-skatt får dock inte fastställas till lägre belopp än somsvarar mot den preliminära B-skatt som senast fastställts för året föreinkomståret. Imotion Skl9 (m) föreslås att om inte preliminär självdeklaration lämnas skallden preliminära B-skatten motsvara den slutliga skaften för föregående årsinkomst. Imotion Sk23 (fp) föreslås att det generella uppräkningstalet bestäms till 110 %i stället för som fillämpas. Uppbörden av B-skattframgår av följande tabell. Uttag av preliminär B-skatt P = RRVrs prognos. Avtabellen framgår aft uttaget av preliminär B-skatt för fysiska personer desenaste åren varierat av den slutliga skaften. För juridiskapersoner har uttaget varit . Utskottetanser att av såväl sfafsfinansiella skäl som rättviseskäl bör det preliminärauttaget av skaft så långt möjligt överensstämma med det slutliga uttaget avskatt. Ufskottet ser därför inte skäl atf ändra den generella regeln om 120 %uppräkning av den slutliga skatten året före inkomståret. slutliga skaften visar sigunderstiga den.preliminära beräknad efter denna /89:FiUly regel bör, som föreslås ipropositionen, uppräkningen motsvara av den slutliga skatten. Defbör dock vara möjligt aft i enskilda fall kunna göra avvikelser frånhuvudregeln om man därigenom kan åstadkomma en bättre överensstämmelse mellanpreliminär och slutlig skatt. därmed från sinautgångspunkter propositionens förslag och avstyrker motionerna Skl9 (m)yrkande 9 och Sk23 (fp) yrkande 7.