yttr · GC05BoU3 · 1988-12-31 00:00:00 — Bostadsutskottetsyttrande /89: BoU3y Anpassningar inom bostadsstödet för m, m. (prop.1988/89:150 bilaga 10) 1988/89 BoU3y Finansutskottetbeslöt bereda bostadsutskottet tillfälle att senast den 18 maj1989 avge yttrande över proposition 1988/89:150 jämte de motioner som kan kommaatt väckas med anledning av denna allt såvitt rör bostadsutskottetsberedningsområde. Idetta yttrande behandlas vad i proposition 1988/89:150 bilaga 10 anförts omanpassningar inom bostadsstödet för jämte vissa motioner i enlighetmed vad nedan anges. Bostadsutskottetfinner det inte motiverat att nu tar ställning till vad ipropositionen redovisats om anpassningar inom bostadsstödet för . Enbehandling av sådana eventuella förslag bör göras först när de i sak presenterasför . Utskottet tillmötesgår därmed förslag i motioner (m) och (vpk). Utskottetanser också, med anledning av motioner (s), (c), (vpk) och (mp), att eninvesteringsavgift bör införas bl. a. på byggande av kontorslokaler iöverhettade regioner; inte minst gäller detta inom den s.k. Uppsala-korridoren. Slutligenföreslås i yttrandet att det bör övervägas att införa en särskild/ extrafastighetsskatt på kontorslokaler m. m. i sådana regioner. Avvikandemeningar har avgivits av s till stöd för förslaget i propositionen samt bl.a.av m, fp om att någon investeringsavgift och särskild fastighetsskatt inte börinföras. Från vpk och mp har avvikande meningar avgivits till stöd för resp.motion i den mån de inte tillstyrkts av utskottet. Iproposition 1988/89:150 bilaga 10 bereds tillfälle att ta del av vaddär anförts om anpassningar inom bostadsstödet för . Bostadsministemredogör i bilagan för regeringens överväganden rörande inkomstbeskattningenför . Enligt den bedömning finansmi- 1 1988/89. 19 sami Nr 3y nistem redovisat börytterligare steg tas i syfte att sänka skatteuttaget inom 1988/89:BoU3yinkomstbeskattningen. Därvid minskas också, enligt propositionen, utbytet avunderskottsavdragen. Sammantagna innebär sådana ändringar att hushållensdisponibla inkomster ökar, som värdet av avdrag för bl.a. räntor påbostadslån och underliggande krediter för egnahemmen minskar. Motbakgmnd av kommande förändringar i fråga om den statliga inkomstbeskattningenoch den påverkan dessa förändringar har på boende-kostnadema för boende iegnahem aviserar bostadsministem i avsikt att bibehålla den gmndläggandeneutraliteten mellan upplåtelseformema vissa förändringar i den garanteraderäntan avseende hyres- och bostadsrättshus. Sålundabör enligt hans mening den garanterade räntan höjas för nybyggnader samt förvissa ombyggnader av hyres- och bostadsrättshus i vilka preliminärt beslut ombostadslån meddelas efter utgången av . Bostadsministem aviserar attregeringen ämnar återkomma med utarbetade förslag till ienlighet med vad nu redovisats. Idetta yttrande behandlas följande motioner väckta med anledning av proposition1988/89:150. 1988/89:Fi60av m.fl. (m) vari yrkas 15. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om höjningen av den garanterade räntan. 1988/89:Fi62 av m. fl. (c) vari yrkas 16. attriksdagen beslutar att i lag föreskriva införande av en 25- procentig investeringsavgift på lokalytor för industrier och kontor fr. o. m. i enlighet med vad som anförts i motionen. 1988/89:Fi63 av m. fl. (vpk) vari yrkas 8.att hos regeringen begär förslag om införande av ett särskiltdiskonto för bostadsfinansiering, 15.att hos regeringen begär förslag om en investeringsavgift i enlighetmed vad som sägs i motionen. 1988/89:Fi64 av m. fl. (mp) vari yrkas 17. attriksdagen beslutar införa en investeringsavgift på på oprio riterade byggen i storstadsområdena på sätt som anges i motionen, 22.att beslutar att bostadsbidragen ersätts med bastillägg förbarnfamiljer fr.o.m. 1990-01-01 på sätt som anges i motionen. 1988/89:Fi70 av m. fl. (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om hyreshöjanderäntebidragsminskningar. 1988/89: Fi89 av KnutBilling m. fl. (m) vari yrkas 1988/89:BoU3y 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen angående anpassningar av bostadsstödet för . 1988/89:Fi92 av () vari yrkas att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande investeringsavgift. 1988/89:Fi93 av () vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens förslag om minskning av räntesubventionerna för andra hus än egnahem, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av den garanterade räntan vid nybyggnad och ombygg nad (yrkandet såvitt det rör slopande av mervärdeskatten på investeringar i långsiktigt energisparande vid allt byggande behandlas inte i detta ytt rande). Anpassningar inom bostadsstödet för Ovanhar redovisats regeringens uppfattning om hur kommande förändringar iinkomstbeskattningen bör påverka bostadsstödet till boendet år 1990.Sammanfattningsvis anförs i propositionen att sänkningar inom inkomstbeskattningenpåverkar värdet av underskottsavdragen och därmed boendekostnaderna i bl. a.egnahem och att räntebidragen därför bör följas av minskningarför andra hus än egnahem. avser regeringen föreläggariksdagen förslag bl. a. om de närmare för-ändringama av räntebidragen som börgenomföras. bereds tillfälle att ta del av vad i propositionenanförts om anpassningar inom bostadsstödet för . Vad i propositionenanförts har mött invändning i tre motioner. Imoderata samlingspartiets partimotion Fi60 yrkande 15 och i motion Fi89 (m)yrkande I föreslås ett tillkännagivande av innebörden atträntebidragen bör reduceras men att detta bör ske i samband med en omläggningav bostadsfinansieringssystemet och avreglering av bostadsmarknaden. Vilkaförändringar i systemet som skall vidtas vet man enligt motionärema först närskattebesluten fattas. bör enligt motionärema inte nu ta ställningtill regeringsförslaget. Etttillkännagivande med anledning av vad i propositionen förordats föreslås ocksåi kommunistemas partimotion Fi70. I vpk-motionen anförs att vadi propositionen angivits inte bör föranleda något ställningstagande.Skulle frågan ändå sakbehandlas hänvisar motionärema till tidigareställningstagande från vpk av innebörd att "alla försök att låta landets hyresgästerbetala höginkomsttagarnas skattelättnader" skall avfärdas. Utskottet delarmotionärernas uppfattning i huvudfrågan om att riksda- 11 1988/89. 19 sami Nr 3y gen inte nu bör taställning till det av bostadsministem presenterade för- 1988/89:BoU3yslaget om förändringar inom räntebidragssystemet. Som motionärema anför bör ensakbehandling av frågan anstå till dess i vanlig ordning föreläggsett eventuellt förslag i frågan. Vadnu anförts om behandlingsordningen m. m. bör med an-ledningavredogörelsen i proposition 1988/89:150bilaga lOoch moderata samlingspartietspartimotion Fi60 yrkande 15, kommunistemas partimotion Fi70samt motion Fi89 (m) yrkande I som sin mening ge regeringen till känna. Imotion Fi93 (mp) yrkande I förs fram ett förslag av mera gmndläggande karaktäravseende avdragsrätten för skuldräntor. Motionären erinrar om miljöpartietsuppfattning om att denna avdragsrätt borde ersättas av en minskning av denslutliga skatten med en viss andel av skuldräntorna. Denav motionären aktualiserade frågan torde få övervägas i annat sammanhang ochdå lämpligen vid överväganden i samband med den mera gmndläggandereformering av skattesystemet som fömtskickats. Motion Fi93 (mp) yrkande 1 omutformningen av avdragsrätten för skuldräntor m. m. bör sålunda avslås avriksdagen. Isamma motion föreslås i yrkande 2 att den garanterade räntan vid ombyggnadinte skall vara högre än vid nybyggnad när det gäller vad motionären kallarskonsam ombyggnad. Riksdagenfattade beslut om den garanterade räntan i vissa fall vidombyggnad. Detta beslut bör ligga fast, dock med den ändring som gjordes våren1989 i avsikt att jämställa denna garanterade ränta med den son gäller inybyggnadsfallen. Motionsyrkandet såvitt nu är i fråga bör avstyrkas avfinansutskottet. Idetta avsnitt behandlar utskottet fyra motionsyrkanden om investerings avgift på visst byggande samt ett motionsyrkande om ett särskilt diskonto för bostadsfinansiering och ett motionsyrkande om att bastillägg till barn familjer skall ersätta bostadsbidragen. ' Vadgäller frågan om investeringsavgift på visst byggande föreslås i centerpartietspartimotion Fi62 yrkande 16 att beslutar att en sådan avgift skallutgå på lokalytor för industrier och kontor fr.o.m. den 1 augusti1989. Avgiften skall uttas inom det område som benämns"Stockholm-Uppsala-korridoren". I kommunistemas partimotionFi63 yrkande 15 föreslås begära ett förslag om att eninvesteringsavgift föreläggs . Avgiften som förslagsvis kan tas ut med25 % på kostnader för allt byggande utom bostäder och /landstingskommunal service bör gälla i de delar av landet som har ett överskottpå kontor etc, något som enligt motionärerna särskilt gäller Stockholmsinnerstad och bandet mot . I partimotion Fi64 yrkande 17föreslås besluta om en investeringsavgift på på oprioriterade byggen i storstadsområdena. motion Fi92 (s) såvitt nuär i fråga att en investeringsavgift tas ut i ekono- 1988/89:BoU3y misktöverhettade regioner. Utskottetsom har förståelse för den i motionema framförda uppfattningen anser att detsom ett alternativ till en extra höjning av löneavgiften kan finnas skäl attpröva fömtsättningama för en investeringsavgift på visst byggande i överhettaderegioner i landet; inte minst gäller detta i och där isynnerhet inom Uppsala-korridoren. När det gäller avgiftens storlekhar i de nu behandlade partimotioneraa (c), (vpk) och (mp) förordats att denutgår , bl. a. på byggande av kontorslokaler eller på s. k.oprioriterat byggande. Med den inriktning som bostadsutskottet nu förordat bördet i den fortsatta riksdagsbehandlingen närmare bestämmas såväl basen förinvesteringsavgiften som dess omfattning. nu med anledning av partimotion Fi62 yrkande 16,kommunistemas partimotion Fi63 yrkande 15, miljöpartietspartimotion Fi64 yrkande 17 och motion Fi92 (s) föreslagit om införande av eninvesteringsavgift m. m. bör vara utgångspunkt för de överväganden i frågan sominför riksdagsbehandlingen slutligen görs av finansutskottet. Vidarebör i den fortsatta riksdagsbehandlingen enligt bostadsutskottets mening avfinansutskottet, som ett alternativ till en höjning av löneavgiften, övervägasatt dessutom införa en särskild/extra fastighetsskatt på kontorslokaler m. m.i och där i synnerhet inom Uppsala-korridoren.Från de utgångspunkter bostadsutskottet närmast har att bedöma får det ansesmotiverat att en sådan särskild fastighetsskatt införs. Utformningen av dentorde få övervägas också av skatteutskottet. Förslageti kommunistemas partimotion Fi63 yrkande 8 om att ett särskiltdiskonto för bostadsfinansieringen bör införas avstyrks av bostadsutskottet,bl. a. med hänvisning till den avreglering av bostads-finansieringssektom somföretagits och som i allt väsentligt innebär en anpassning avdenna sektor till vad som gäller på kapitalmarknaden i övrigt. Förslageti partimotion Fi64 yrkande 22 går ut på att bostadsbidragen börersättas med ett bastilläggför barnfamiljer fr. o. m. den . Dennafråga behandlade utskottet (BoU7 s. 78). Utskottet anförde då attfrågan torde få övervägas i den översyn av bostadsbidragens utformning sompågår. Bostadsutskottetsuppfattning står fast. Motionsyrkandet bör avslås av . Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Närvarande: (), (), (), 1988/89:BoU3y (), (), (), (), BertilDanielsson (m), (), (), (), LeifOlsson (fp), (), (vpk), (),() och (). Avvikande meningar 1. Behandlingsordning m. m. OskarLindkvist, , , , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande som under mbriken "Anpassningar inom bostadsstödet förår 1990" börjar med "Utskottet delar" och slutar med "tillkänna " bort ha följande lydelse: Vad först gäller frågan i motionema om att förslaget inteskulle föranleda något ställningstagande och därför intesakbehandlas vill utskottet erinra om utskottens beredningstvång enligtregeringsformen (RF 4 kap. 3 § andra stycket). Redan på denna gmnd avstyrkerutskottet de båda partimotionema från moderata samlingspartiet ochvänsterpartiet kommunisterna samt motion Fi89 (m) yrkande 1 såvitt nu är ifråga. Vadgäller regeringsförslagets sakliga innebörd vill bostadsutskottet erinra omatt hade att behandla (1988/89: BoUly s. 22 24, FiU 10)ett liknande förslag; låt vara att då hade information frånregeringen om hur stora besparingar inom räntebidragssystemet som bordegenomföras. Sedermera förelades en proposition (prop.1988/89:79) i vilken redovisades förslagets närmare innebörd. Riksdagensmajoritet accepterade då den beslutsordning som redovisats. Bl.a. anfördebostadsutskottet (BoUly s. 23) att det av regeringen valdatillvägagångssättet var godtagbart. Med hänvisning bl. a. till det då anfördaavstyrkte utskottet en partimotion kommunisterna i vilkenframfördes i princip samma uppfattning som i den nu aktuella. Bostadsutskottetvidhåller sin tidigare uppfattning. kommunistemas partimotionFi70 bör avslås av även såvitt nu är i fråga. Förslageni de båda m-motionema om att inte nu bör ta ställning tillförändringar inom räntebidragssystemet utan att sådana förändringar börbeslutas först i samband med en omläggning av finansieringssystemet och enavreglering av bostadsmarknaden samt när en omläggning av skattepolitikenbeslutats ger utskottet anledning anföra följande. Dekommande förslagen om ändringar i räntebidragssystemet som regeringen avserförelägga bygger på de mera begränsade förändringar iinkomstskattesystemet som då kommer att presenteras och som avser år 1990.Förslagen i m-motionema utgår uppenbarligen från den mera genomgripandeförändring av skattesystemet som övervägs för Såvitt kanbedömas kan på goda gmnder hävdas att dessa 1988/89:BoU3y förändringar, omde kommer att förverkligas, inte kommer att påverka bostadsfinansieringssystemetsom sådant för . Utskottetdelar regeringens uppfattning om att neutraliteten mellan olikaupplåtelseformer skall bibehållas. Hur förslagen om förändringar skall ske fårutskottet ta ställning till . Sammanfattningsvisanser bostadsutskottet att med avslag på moderata samlingspartietspartimotion Fi60 yrkande 15, kommunistemas partimotion Fi70 ochmotion Fi89 (m) yrkande I bör lägga proposition 1988/89:150 till handlingama såvittdär behandlas frågan om anpassningar inom bostadsstödet för . Utformningen av avdragsrätten for skuldräntor KristerSkånberg (mp) anser att den del av utskottets yttrande som under mbriken"Anpassningar inom bostadsstödet för " börjar med "Denav" och slutar med "av " bort ha följande lydelse: Somanförs i motion Fi93 (mp) bör en successiv avtrappning av avdragsrätten förräntor göras i kombination med en total översyn av bostadsfinansieringssystemet.Den nuvarande avdragsrätten för skuldräntor bör ersättas med en minskning avden slutliga skatten med en viss andel av skuldräntoma. Regeringenstill aviserade förslag om förändringar av skatte- ochbostadsfinansieringssystemen bör utformas i enlighet med vad nu förordats. Riksdagenbör enligt bostadsutskottets mening med anledning av motion Fi93 (mp) yrkandeI som sin mening ge regeringen detta till känna. Den garanterade räntan vid ombyggnad (), (), (), (), LeifOlsson (fp), () och () anför följande: Vihar i yttrandet accepterat att det inte nu görs några förändringar i dengaranterade räntan för vissa ombyggnader. Detta ställningstagande innebär inteatt vi godtar beslut om fördubbling av denna ränta ivissa fall. Beslutet, som var mycket dåligt, kritiserades när det infördes. Vårinställning står givetvis fast. Den korta tid som förflutit gör det emellertiddirekt olämpligt att nu föreslå att "decemberbeslutet" rivs upp. Detfinns anledning att i annat sammanhang aktualisera frågan om den garanteraderäntan i ombyggnadslånefallen. Vi ämnar återkomma i ärendet. Dengaranterade räntan vid ombyggnad /89:BoU3y KristerSkånberg (mp) anser att den del av utskottets yttrande som under mbriken"Anpassningar inom bostadsstödet för " börjar med"fattade" och slutar med "av finansutskottet"bort ha följande lydelse: Riksdagenbeslöt att den garanterade räntan vid ombyggnad i princip skullefördubblas. Emellertid beslöt att den garanterade räntan i vissafall skulle gälla som tidigare och att alltså i dessa fall ett störreräntebidrag skulle utgå än i "fördubblingsfallen". Sålunda gäller denlägre garanterade räntan bl. a. vid ombyggnad av ålderdomshem och ,vid ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt vidhissinstallation. Somanförs i motion Fi93 (mp) bör denna lägre räntenivå tillämpas också när självaombyggnaden genomförs på ett resursbevarande och miljövänligt sätt. Dennaräntenivå skall gälla också om fastigheten efter ombyggnaden har en rimligstandard, ger god boendemiljö och bUr miljövänlig och resursbevarande i drift,underhåll och reparation. Ombyggnads-kostnaderna och kostnaderna för drift,underhåll och reparation skall också vara rimliga under fastighetens helalivslängd. Riksdagenbör med anledning av motionens yrkande 2 såvitt nu är i fråga som sin mening geregeringen till känna vad nu anförts om den garanterade räntan i vissa fallvid ombyggnad. Investeringsavgift på visst byggande KnutBilling (m), (), (), () ochLeif () anser att den del av utskottets yttrande som under mbriken"Övriga frågor" börjar med "Utskottet som" och slutar med"av finansutskottet" bort ha följande lydelse: Ibetänkandet 1988/89: BoU7 (s. 101 - 102) anfördes i reservationer (m, fp) attdagens byggnadsreglerande åtgärder borde avskaffas och att det inteheller fanns anledning att införa en investeringsavgift. Bl.a. anfördes att bostadsmarknaden är en av de mest genomreglerade marknaderna.På denna marknad visas på ett mycket påtagligt sätt effekterna av densocialdemokratiska regeringens förkärlek för regleringar. De ständiga ingreppenhar gett en marknad i obalans. Denna utveckling måste självfallet brytas. Detär inte möjligt att i längden rätta till fel och brister i den generellafinanspolitiken genom selektiva regleringar. Detär naturiigtvis inte heller särskilt välbetänkt att - som förordas i motionemafrån s, c, vpk och mp införa en investeringsavgift på annat byggande änbostadsbyggande. Ett införande av en investeringsavgift skulle bl. a.omedelbart leda till ökade lokalhyror och i förlängningen till högre priser förkonsumentema. Det är inte heller att förvänta att en investeringsavgift somtas ut i skulle innebära en ökad investeringsbenägenhet iandra delar av landet. erfarenheter visar att någon sådan"omlokalisering" inte är att vänta. Ett genomförande avmotionsförslagen skulle medföra ett ingrepp i marknaden som inte bordekunna försvaras ens av den ivrigaste reglerings- 1988/89:BoU3y ivrare.Konkurrensen sätts ur spel, byråkratin ökar och de av motionäreraa förväntadeeffekterna om en lugnare byggmarknad i uteblir med storsannolikhet. Medhänvisning till det nu anförda anser bostadsutskottet att en investeringsavgiftinte bör införas. bör därför avstyrka partimotioneraa från c,vpk och mp samt motion Fi92 (s) allt såvitt rör införande av eninvesteringsavgift. Särskild/extra fastighetsskatt på kontorslokaler m.m. i KnutBilling (m), (), (), () ochBirgitta Rydle (m) anser att den del av utskottets yttrande som under mbriken"Övriga frågor" börjar med "Vidare bör" och slutar med"av skatteutskottet" bort utgå. Särskilt diskonto för bostadsfinansieringen JanStrömdahl (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som under mbiken"Övriga frågor" börjar med "Förslaget i kommunistemas"och slutar med "i övrigt" bort ha följande lydelse: Ivänsterpartiet kommunistemas partimotion Fi63 yrkande 8 föreslås hosregeringen begära förslag om införande av ett särskilt diskonto förbostadsfinansiering. Som bakgmnd till detta förslag förs i motionen framförslag om bl. a. åtgärder mot den överhettade kredit- och spekulationsmarknaden,förslag som närmast faller under finansutskottets beredningsområde. Vadrör den i motionen aktualiserade frågan om ett särskilt diskonto förbostadsmarknaden finner utskottet att en sådan åtgärd bör prövas som ett inslagi avsikt att minska överhettningen och dämpa den spekulation som förekommer påkreditmarknaden. Finansutskottetbör mot denna bakgmnd tillstyrka det nu aktuella motionsyrkandet. KristerSkånberg (mp) anser att den del av utskottets yttrande som under mbriken"Övriga frågor" börjar med "Denna fråga" och slutar med"av " bort ha följande lydelse: Ettbastillägg bör ersätta bostadsbidragen för bamfamiljer. Därigenom ökas valfriheten för människoraa att bosätta sig var de vill. I glesbygd kan bostadskostnaden vara liten men transportbehovet betydligt större än i storstad. Alla bamfamiljer som får bostadsbidrag kommer att få ökat ekonomiskt stöd om ett bastillägg införs. Bostadskostnadema är myc ket höga. När bostadsbidraget ersätts med bastillägg ökas människors val frihet att själva avgöra vad pengarna skall användas till. Detta bör rimligen bidra till att bygg- och boendekostnaderna pressas. Bastillägget beräknas enligt formeln: Bastillägg= 1988/89:BoU3y2 1004-480Xantalet bam (max. tre)-0,20Xhushålletsmånadsinkomst. Begränsningen till tre bara är samma som för nuvarandebostadsbidrag. De som har fler än tre bam kompenseras genom flerbamstilläggetinom barnbidragssystemet. Somföreslås i partimotion Fi64 yrkande 22 bör ett bastill-lägginföras fr. o. m. . Bastillägget som alltså bör ersättabostadsbidraget för bamfamiljer bör ha den nu angivna utformningen. uppfattning bör med bifall till motionsyrkandetsom sin mening ge regeringen till känna vad nu anförts om införande ochutformning av ett bastillägg. Tryckeri, 1989 IO