yttr · GC05BoU1 · 1988-12-31 00:00:00 — Ställningstagandet innebär 1988/89:BoUly vidare att partimotion Fi2] yrkande 2 såvitt nu äri fråga bör avvisas av . Utskottets ovanstående ställningstagande innebär attregeringens förslag samt övriga motioner avseende den närmare utformningen avräntebidragsvillkoren vid ombyggnad, utformningen av övergångsbestämmelsernaoch vidgning av ramen för tilläggslångivningen m.m. saknar aktualitet. månförslagen inte kan anses tillgodosedda bör de därför avvisas av . Utskottet vill i detta sammanhang aktualisera frågan omstatens stöd tdl s.k. sjuka hus, en fråga som för övrigt behandlats avutskottet (bet. 1988/89:BoU2). Utskottet beslöt då att ge regeringen fill kännaatt bl.a. lån-och bidragsgivningen avseende sådana hus borde ses över. Iavvaktan på att dessa överväganden och resultatet av dem blir klara är detnödvändigt att inom ramen för nu gällande stödsystem - bl.a. småhusskadefondenoch tilläggslångivningen - bedöma statens åtgärder avseende dessa hus. I denmån detta stödsystem inte kan anses vara till fyllest för att tillgodoseberättigade krav på statens insatser i sammanhanget bör bemyndigaregeringen att genom dispens göra undantag från regelsystemet, allt i syfte attskapa rimliga möjligheter när det gäller att bedöma vilka statliga åtagandensom kan påfordras när det gäller "sjuka hus" och i avvaktan på att deav bostadsutskottet förordade mera långsiktiga övervägandena blir klara. Vad nuanförts om dispens m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. Inriktningen av det statliga stödet vid ombyggnad m.m. Även om utskottet ovan avvisat regeringens förslag tilländrade räntebidrag vid ombyggnad m.m. finns det som framhålls i moderatasamlingsparfiets partimotion Fi4 skäl att se över finansieringsreglerna vidombyggnad. De subventioner som utgår och de regler som i övrigt styrombyggnadsverksamheten har bl.a. lett till att reparafioner och ombyggnader imånga fall blivit alltför omfattande. Andra skäl som talar för en genomgripandereformering av systemet är att stödet använts för at finansiera omotiveradesammanslagningar av smålägenheter och till att finansiera vanligt eftersattunderhåll. Med hänvisning till det nu anförda kan bostadsutskottetansluta sig till förslaget i moderata samlingspartiets partimotion Fi4 att detnuvarande finansieringssystemet för ROT-verksamheten bör avvecklas ochersättas med ett system med skattefria avsättningar tdl reparationsfond. Genomett system med reparafionsfonder stimuleras fastighetsägaren till att genomföraunderhålls- och reparationsåtgärder på ett mera varsamt sätt och till att taett ökat ansvar för bostadsförbättringsverksamheten, något som inte minstskulle gagna de boende. De särskilda reparationsfonderna bör varafastighetsanknutna och medel från dem skall endast kunna lyftas för moderniseringoch renovering av fastigheten. Vad bostadsutskottet i övrigt med anslutning till moderatasamlingspar tiets partimotion Fi4 yrkande 4 samt motion Fi24 (m) yrkande 2 anfört om finansieringen av ombyggnadsverksamheten genom skattefria avsättningar 28 tillreparationsfond m.m. bör som sin mening ge regeringen till l988/89:BoLny känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attförslaget i partimotion Fi 11 yrkande 7 i allt väsentligt ärtillgodosett. Övriga motionsförslag avseende räntestödet vid förbättring avbostadshus m.m. avstyrks av utskottet. Minskade räntesubventioner för hyres- och bostadsrättshus Det finns, som framhålls i moderata samlingspartietspartimotion Fi4, starka skäl som talar för att bostadssubvenfionerna börminskas. Utskottet kan också konstatera att det förslag till minskaderäntesubventioner för vissa årgångar hyres- och bostadsrättshus som regeringennu för fram har stora principiella likheter med av moderata samlingspartiettidigare föreslagna besparingar vad gäller räntebidragen. Till skillnad från detidigare moderata besparingsförslagen är dock regeringens förslag utformat påett sådant sätt att de faktiska effekterna för hus av olika årgångar eller medolika upplåtelseformer inte kan beräknas. Det är naturligtvis inte rimligt attriksdagen föreläggs ett förslag som endast utvisar den totala besparingen utanatt den konkreta utformningen redovisas. Även om regeringen inte redovisat den konkreta utformningenav sitt förslag kan utskottet konstatera att den förordade beparingen om 300milj. är helt otillräcklig. Statens kostnader för räntebidragen har underde ökat snabbt och det är därför nödvändigt att av samhällsekonomiskaskäl genomföra mera omfattande besparingar. Som anförs i moderatasamlingsparfiets partimotion Fi4 bör dock dessa besparingar kopplas till enreformering av skattesystemet innefattande bl.a. rejäla skattesänkningar föralla - ett förslag med denna inriktning har också lagts fram i den nu aktuellapartimotionen. Under de nu angivna förutsättningarna är det enligtbostadsutskottets mening både möjligt och ekonomiskt motiverat att avvecklaräntebidragen för fastigheter färdigställda . Dessa fastigheter harproducerats till kostnader som ligger långt under de för dagens nyprodukfion.De aktuella fasfigheterna bör därför väl kunna bära den ökning avkapitalkostnaderna som en avveckling av räntebidragen innebär. Vad bostadsutskottet nu med anslutning till moderatasamlingsparfiets partimotion Fi4 yrkande 5 samt motion Fi24 yrkande 3 anfört omräntebidrag för befintiiga hyres- och bostadsrättshus bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna delinnebär att regeringens förslag jämte hithörande övriga motioner bör avstyrkas. Även vad i motioner föreslagits beträffandestimulansbidrag och tillkännagivande om bostadspolitiken avstyrks avutskottet. Vad som i propositionen föreslagits beträffanderäntebidrag förnya hyres-och bostadsrättshus, dvs. att den garanterade räntanvid nybyggnad skall höjas , kan utskottet emellertidställa sig bakom. Däremot bör vad som i motion Fi2l yrkande 6 föreslagitsbeträffande ikraftträdande av förändringarna i räiuebidragsbestämmeberna avslåsav . 1 propositionen i denna del föreslås godkännaatt regeringen träffar avtal med omatt bolaget skall utveckla ett ADB-system för låne- och bidrågshanteringen m.m.hos plan- och bostadsverket och länsbostadsnämnderna. har åtagit sig att mot en fast ersättning av 31,2milj. svara för utveckling av systemet, konvertering och installation samtför utveckling av och länsbostadsnämndernas personal. Genom ett överskridande av förslagsanslaget under elftehuvudtiteln i statsbudgeten för innevarande budgetår B 2. Länsbostadsnämndernaavses ersättningen tillföras . Utskottettillstyrker att godkänner avtalet. Beträffande hur ersättningen skall tillföras finnerutskottet att detta bör ske pä vanligt sätt genom att medel anvisas och dålämpligen på tilläggsbudget 1 för /89. En sådan ordning liggerhelt i linje med de budgetprinciper som bör tillämpas. anserdärför att finansutskottet bör föreslå att "tillLänsbostadsnämnderna på filläggsbudget I till statsbudgeten under elftehuvudtiteln för /89 anvisa ett förslagsanslag av 31 200 000kr". Förslag till utformning av hemställan Om finansutskottet ansluter sig fill vad bostadsutskottetovan anfört bör hemställan utformas i enlighet med följande. 1. beträffandebyggnadsreglerande åtgärder attriksdagen med anledning av motion 1988/89;Fill yrkande 4 och med avslag påmotion 1988/89:Fi26 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 2. beträffanderäntebidrag tid nya ombyggnadsprojekt m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89;Fi4 yrkandena 2 och 4 samt1988/89;Fi24 yrkande 1 och med avslag på proposition 1988/89:47 bilaga 4yrkandena 1 och 2, det förstnämnda av dessa yrkanden såvitt nu är i fråga, samtmotionerna 1988/89;Fi9 yrkandena 4-7 och 9, 1988/89;Fi]0, 1988/89;Fillyrkandena 5, 8 och 9, det förstnämnda av dessa yrkanden såvitt nu är i fråga,1988/89;Fil2 yrkandena 1 och 2, 1988/89;Fil3, 1988/89;Fil4, 1988/89:Fil5, 1988/89;Fil6, 1988/89;Fil7, 1988/89;Fil9, 1988/89:Fi20, 1988/89;Fi21 yrkande 2,detta yrkande såvitt nu är i fråga, 1988/89;Fi23,1988/89;Fi25, 1988/89;Fi26yrkandena 1-3, 1988/89;Fi30, 1988/89;Fi31, 1988/ 89;Fi32, 1988/89;Fi33,1988/89:Fi34 och 1988/89;Fi35 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 3. beträffandestatens stöd till s.k. sjuka hus attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffandeskattefria avsättningar till reparationsfond attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89:Fi4 yrkande 3, 30 1988/89;Fillyrkande7och 1988/89;Fi24yrkande2som sin meningger 1988/89:BoUly regeringentill känna vad utskottet anfört, 5. beträffandeviss förutsättning för RBF-stöd attriksdagen avslår motion 1988/89;Fi21 yrkande 3, 6.beträffandevissa förfaranderegler för RBF-stödet att avslår motion 1988/89:Fi9yrkande 8, 7.beträffandeviss översyn och utvidgningar av RBF-stödet attriksdagen avslår motionerna l988/89:Fi9 yrkande 3 och 1988/ 89:Fil2 yrkande 3, 8. beträffande räntebidrag för befintiiga hyres-och bostadsrättshus m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1988/89;Fi4 yrkande 5 och 1988/89;Fi24yrkande 3 och med avslag på proposition 1988/89:47 bilaga 4 yrkande 1 såvitt nuär i fråga samt motionerna 1988/89:Fi9 yrkande 1, 1988/89:Fill yrkande 5, dettayrkande såvitt nu är i fråga, 1988/89;Fi21 yrkandena 1, 2, 4 och 5, de treförstnämnda av dessa yrkanden såvitt nu är i fråga, och 1988/89;Fi26 yrkandena5 och 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. beträffanderäntebidrag för nya hyres- och bostadsrättshus attriksdagen godkänner förslaget i proposition 1988/89:47 bilaga 4 yrkande 1såvitt nu är i fråga och motion 1988/89:21 yrkande 4 såvitt nu är i fråga samtavslår motion 1988/89;Fi9 yrkande 2, 10. beträffande ikraftträdande av förändringarna iräntebidragsbe stämmelserna attriksdagen avslår motion 1988/89;Fi21 yrkande 6, 11. beträffandeavtal med attriksdagen godkänner vad i proposition 1988/89:47 bilaga 4 yrkande 3föreslagits, 12. beträffandeersättning tid attriksdagen med anledning av regeringens förslag i proposition 1988/89:47 bilaga4 yrkande 4 till Länsbostadsnämnderna på filläggsbudget I till statsbudgetenunder elfte huvudtiteln för /89 anvisar ett förslagsanslag av . och (båda fp) anser att den delav utskottets yttrande som under rubriken börjarmed "Det finns" och slutar med "fillstyrkamotionsförslaget" bort ha följande lydelse; Bostadsmarknaden, som är en av de mest genomreglerademarknaderna, visar på ett mycket påtagligt sätt effekterna av densocialdemokratiska regeringens förkärlek för regleringar. De ständiga ingreppenhar gett en marknad i obalans, vilket i sin tur tas till intäkt för nya ingreppoch nya regleringar. Denna utveckling kan naturligtvis inte fortgå. Det är intemöjligt att i längden rätta till fel och brister i den generellafinanspolitiken genom selektiva regleringar. De hittillsvarande byggregleringarna har inte heller löstnågra problem. Det enda resultatet har i stället blivit att byråkratiskt krångel och att 31 angelägetbyggande kraftigt försenas eller inte alls kommer till stånd. I 1988/89:BoUlyStockholm är sålunda byggkvoten redan nu intecknad fram . Även iGöteborg råder motsvarande förhållande. En effekt härav är t.ex. att nödvändigkommersiell och annan service inte kan erbjudas i vissa bostadsområden. Som endirekt följd av byggstoppet hindras expansiva och arbetsskapande företag attvidareutveckla och bygga ut sin verksamhet. Enligt bostadsutskottet är det fel att genom byggregleringareller andra regleringar bromsa produktiva investeringar. Dessa investeringar ärnaturligtvis till gagn för hela vårt land oavsett var de kommer till stånd.Nya arbetsplatser i storstadsområdena leder till en ökad sysselsättning även iövriga delar av landet utan att några regionalpolitiska styrmedel behövertillgripas. Ingrepp av denna natur strider enligt utskottets mening även motregeringens i andra sammanhang nyväckta intresse för avreglering. Bostadsutskottetdelar sålunda den i motioner (m) och (fp) framförda uppfattningen att dagensbyggnadsreglerande åtgärder bör avvecklas och att några nya regieringar intebör komma till stånd. Vad utskottet i denna del med anledning av folkpartietspartimotion Fill yrkande 4 anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att regeringensförslag samt motion Fi26 (c) yrkande 4 bör avslås av . (), () och () anseratt den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "Det finns" och slutar med "fillstyrkamotionsförslaget" bort ha följande lydelse; Utvecklingen på bostadsmarknaden är det mest tydligaexemplet på de negativa effekterna av den fördakoncentrationspolitiken. En nödvändig förutsättning för att komma till rättamed den uppkomna situationen och finna en varaktig lösning på bostadsbristenoch på de bostadssociala problemen är därför en offensiv närings- ochregionalpolitik - en politik som måste baseras på en decentralistisk grundsyn.Erforderliga bostadspolitiska åtgärder måste därför anpassas till målsättningenatt skapa balans mellan och inom regioner. kan naturligtvis intemänniskor som fill följd av den förda koncentrationspolitiken har tvingats tillkoncentratipnsorterna försättas i en ohållbar social situafion på grund avsvårigheterna att på dessa orter finna en bra bostad till ett rimligt pris.Parallellt med insatser för att bryta koncentrationsutvecklingen måste därförbostadspolitiska åtgärder vidtas som syftar till att lösa de bostadsbehov somkoncentrationen framtvingat. Mot bakgrund av det nu anförda bör enligtbostadsutskottets mening de byggnadsreglerande åtgärderna inte ges den inriktning som regeringen förordat. I enlighet med förslaget i motion Fi26 (c) bör åtgärderna i stället utformas på ett sådant sätt att de motverkar överhettningen i storstadsområ dena och andra koncentrationsorter. Regeringens åtgärder ger inte den avsedda omprioriteringen i koncentrationsorterna medan de hämmar en utveckling i glesbygdsregioner. Någon generell begränsning av det opriorite rade byggandet bör därför inte komma till stånd. Åtgärderna bör i stället ges 32 en meraregionalpolitisk prägel. En neddragning av det oprioriterade 1988/89:BoUlybyggandet bör därför åstadkommas främst i koncentrationsorter med ett klartdokumenterat nybyggnadsbehov av bostäder. För att åstadkomma den förordade begränsningen avbyggandet på koncentrationsorter bör enligt bostadsutskottets mening införas ensärskild investeringsavgift för byggande av kontors- och industrilokaler om i enlighet med förslaget i motion Fi26 (c). Intäkterna av den förordade avgiftenbör återföras till regionen för investeringar i bl.a. bostäder. Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i motionFi26 (c) yrkande 4 anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Regeringens förslag, fill den del det inte kan anses tillgodosett medvad utskottet ovan anfört, samt partimotion Fill yrkande 4 böravstyrkas av . (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "Detfinns" och slutar med "fillstyrka motionsförslaget" bort haföljande lydelse: Vad därefter rör frågan om hur regleringarna bör utformas,en fråga som tas upp i motion Fi26 (c) yrkande 4, vill utskottet instämma i attdet finns skäl att ge regleringarna en tydligare regionalpolitisk inriktning.Överhettningen i vad gäller kontorsbyggandet bidrar både till enstorstadskoncentration och till orimliga boendekostnader inom detta område. Eninvesteringsavgift för s.k. övrigt byggande bör tas ut . Avgifterna böråterföras till regionens bostadsbyggande som kompensation för de höjda bygg-och boendekostnader som blir följden av regeringens övriga förslag. Detta börges regeringen till känna. Räntebidrag till nya ombyggnadsprojekt och (båda fp) anser att den delav utskottets yttrande som under rubriken av den garanterade räntan vidombyggnad av bostäder börjar med "Det är" och slutar med"föreslår nedan" bort ha följande lydelse: Regeringsförslaget om höjda garanterade räntor vidombyggnad av bostäder har tillkommit för att minska ombyggnadsverksamheten.Innan detta förslag närmare granskas vill utskottet kortfattat göra entillbakablick som belyser ryckigheten i den socialdemokratiska bostadspolitikensedan regeringsskiftet . I avsikt att upprätthålla en då alltför hög nyproduktionav bostäder föreslog regeringen att temporära hyresrabatter fillbl.a. nybyggnad av bostäder skulle kunna utgå. Följden blev att antalet tommalägenheter ökade. kom så regeringen med sitt i stor hast utarbetadeförslag om det s.k. ROT-programmet. var det dags att raskt gå frånnyproduktion till ombyggnad av bostäder. , just när ROT-programmethade börjat avsätta konkreta resultat, kom det första regeringsbeslutet omvissa byggnadsreglerande åtgärder, ett beslut som följdes upp och skärpteshösten 1987. Och , , kom regerings- förslagetom en halvering av räntebidraget till ombyggnad av sådana 1988/89:BoUlybostäder som byggs om med stöd av statliga bostadslån. har vidsamtliga tillfällen reserverat sig mot de nu åsyftade regerings- och riksdagsbesluten. Den brist på långsiktighet och framförhållning somregeringens bostadspolitik innebär har starkt bidragit till att förvärrabostadsbristen i våra storstadsregioner och i andra överhettade områden. Den ärockså den främsta orsaken till den stora ökningen av byggkostnaderna som harvarit . Den ryckighet som är ett resultat av regeringensoförmåga och ovilja drabbar ytterst de boende i allmänhet och inte minst deungdomar som söker sin första bostad. De höga boendekostnaderna har fört medsig att det nu kan förmärkas vissa avsättningssvårigheter också i områden därbostadsbristen är svår. Upphovet till de problem som regeringen nu med drastiskametoder försöker komma till rätta med är också att räntebidragen vid ombyggnadunder har legat på en för hög nivå. En följd härav är attombyggnaderna har blivit alltför omfattande och därmed också dyra ochkapitalkrävande. Det finns med hänsyn härtill i och för sig starka skäl somtalar för att bostadssubventionerna vid såväl ny- som ombyggnad behöverminskas. Detta måste dock ske på ett mera varsamt och planmässigt sätt. Att somregeringen föreslår i ett slag drastiskt förändra finansieringsförutsättningarnavid ombyggnad skulle däremot få oöverskådliga konsekvenser förombyggnadsverksamheten. Exempel på sådana konsekvenser är en kraftigt ökadrivning av äldre hus och ett totalt stopp av den ombyggnad av ålderdomshem somriksdagen så sent som beslutat att stödja. Utskottet tvingas sålunda konstatera att det nu framlagdaregeringsförslaget skulle få oöverskådliga konsekvenseroch vara till men förde boende, för de som är sysselsatta i byggprocessen och för byggföretagen. Iskrivelser bl.a. från , , , ,, Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisafion ochByggnadsarbetareförbundet kritiseras regeringsförslaget. Utskottet instämmer idenna kritik, en kritik som också förs fram i partimotioner från ,moderata samlingspartiet och samt i motioner från centerpartietoch moderata samlingspartiet. Den nödvändiga minskningen av bostadssubventionerna tillbl.a. ombyggnad måste således ske under mera avvägda och planerade former. Ienlighet med förslaget i partimotion Fill måste minskningen dessutomkombineras med andra åtgärder t.ex. i form av höjda barnbidrag ochflerbarnstillägg. Även andra åtgärder som underlättar en minskning avsubventionerna måste vidtas. En sådan möjlig åtgärd är skattefria avsättningartill särskilda reparationsfonder. Genom att ett system med reparationsfondertillskapas ges fastighetsägarna bättre möjligheter att på ett planmässigt ocheffektivt sätt underhålla sitt fastighetsbestånd som behovet avstatliga medel för denna verksamhet minskar eller helt bortfaller. I folkparfiets parfimotion Fill förs fram ett förslag därhänsyn tas till berätfigade intressen på bostadsmarknaden - ett förslag som innebär besparingar på flera sektorer. Detta förslag innebär, som framgått ovan, bl.a. en upptrappning av den garanterade räntan och minskade räntebidrag tillombyggnad och underhåll, minskningar som är av väsentligt mindre 1988/89:BoU]y omfattningän regeringens förslag och där effekten slås ut över en längre bör med anledning av den ovannämndapartimotionen från som sin mening ge regeringen till känna vad nuanförts om utformningen av bostadssubventionerna. Ett förslag i enlighet medvad där anförs bör föreläggas . Övriga motioner sombehandlas i detta avsnitt får till viss del anses tillgodosedda med anledningav vad nu anförts. Regeringsförslaget avstyrks såvitt nu är i fråga. Räntebidrag till nya ombyggnadsprojekt och (båda c) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken av den garanterade räntan vidombyggnad av bostäder börjar med "Det är" och slutar med"föreslår nedan" bort ha följande lydelse: Det mest betecknande för den socialdemokratiska politiksom förts är bristen på långsikughet och god framförhållning.Olika, ofta varandra motverkande åtgärder har avlöst varandra i en strid ström.Den ena dagen har de garanterade räntorna trappats upp, har detrappats ned. På samma sätt har olika stödformer som hyresrabatter ochnybyggnadsbidrag introducerats för att komma till rätta med effekterna av denförda politiken. Inte minst har ombyggnadsverksamheten drabbats av de ständigakursväxlingarna. Till detta kommer flera ändringar av fastighetsskatten. Resultatet av den förda politiken har blivit en växandebostadsbrist, stigande produktionskostnader, ökande boendekostnader och osäkrafinansieringsvillkor för byggverksamheten. Det säger sig självt att en sådanpolitik måste ge upphov till stora svårigheter för byggindustrin,bostadsföretagen, planerare, fastighetsägare och inte minst för de boende. De av regeringen förordade höjningarna av de garanteraderäntorna är enligt bostadsutskottets mening ytterligare ett utslag avkortsiktighet och brist på framförhållning. Som framhålls i centerpartietspartimotiön Fi26 förefaller förslaget dessutom bygga på en bristfällig analysav dess konsekvenser. Det är naturligtvis inte rimligt att genomföra ett sådrastiskt och långtgående förslag utan att fullt ut klargöra konsekvenserna. Eneffekt som inte synes ha beaktats är att generella åtgärder av detta slag slårolika hårt i olika delar av landet. Det kan sålunda med fog ifrågasättas ombostadsbristen i koncentrationsorterna skall få leda till attombyggnadsverksamheten i hela landet skall fördyras på ett så dramatiskt sätt.I många kommuner är ombyggnads- och upprustningsverksamheten det primära sättetatt tillgodose det aktuella bostadsbehovet. Som framhålls i motion Fi26 (c) innebär regeringensförslag att den Ombyggnadsverksamhet som tidigare ansetts så angelägen intelängre kommer till stånd. Ett slående exempel härpå är ombyggnaden av ålderdomshemsom - genom initiativ bl.a. från - så sent som våren1987 skapat ekonomiska förutsättningar för. angelägnaombygnader som inte kommer att kunna genomföras är 1988/89:BoUly -ombyggnad avvindar till smålägenheter av s.k. sjuka hus -byggande avservicelokaler som förskolor m.m. -ombyggnader avskolor, kontor och andra lokaler fill bostäder Det är också oklart hur de förordade lånevillkoren kankomma att påverka möjligheterna att förverkliga ombyggnadsprojekt som ärberättigade till tilläggslån, t.ex. ombyggnader av kulturminneshus ochmiljonprogrammets bostäder. Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag fillförsämrade räntebidragsvillkor radikalt förändrade förutsättningar för enverksamhet som samhället vid upprepade tillfällen förklaratönskvärd och som därför stimulerats på olika sätt. Det är mot bakgrund häravnaturligtvis inte rimligt att på grundval av en uppenbarligen bristfällig beredningabrupt genomföra så dramatiska förändringar. Som framhålls i motion Fi26 (c)skapar panikåtgärder av detta slag bara svårigheter - inte minst när det gällerden kommunala planeringen. I enlighet med förslaget i motion Fi26 (c) börmålsättningen för bostadspolitiken vara att öka tillskottet av bostäder. Detspelar härvid naturligtvis inte någon roll om detta sker genom ny- ellerombyggnad.