yttr · GC05AU1 · 1988-12-31 00:00:00 — 1988/89: AUly Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. 1988/89 AUly Finansutskottethar berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1988/89:47 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. jämte de motioner som kankomma att väckas med anledning av propositionen inom arbetsmarknadsutskottetsberedningsområde. Aktuella motionsyrkanden, återfinns i motion1988/89:Fi5 (yrkandena 2, 6-8), moderata samlingspartiets kommittémotion1988/89:Fi6 (yrkandena 1, 2, 4-8), motion 1988/89:Fill (yrkandena2 och 3), motion 1988/89:Fil8 (yrkande 5) av och (),1988/89:Fi21 (yrkande 1 i motsvarande del) av m.fl. (mp),1988/89:Fi22 av () samt kommittémotion 1988/89:27 (yrkandena 2och 3) från . följande framställningen ansluter utskottet till dispositionen ipropositionen. Beträffande åtgärder för flyktingar redovisar utskottet sittställningstagande beträffande sådana åtgärder som kommer i fråga sedanuppehålls- och arbetstillstånd erhållits. För frågor om åtgärder före dennatidpunkt hänvisas till socialförsäkringsutskottets yttrande tillfinansutskottet i detta ärende. Utskottettar inledningsvis upp vissa aspekter på arbetsmarknadens funktionssätt m.m. Ipropositionen ges en sammanfattande bild av den svenska ekonomin, vilken - ävenom viktiga problem kvarstår att lösa - i flera avseenden är inne i en gynnsamperiod. Kännetecknande för den nuvarande högkonjunkturen är snabbproduktionstillväxt och högt kapacitetsutnyttjande i näringslivet samt högefterfrågan på arbetskraft. Arbetslösheten låg tredje kvartalet 1988 på 1,7 %.Bland problemen på detta område nämns arbetskraftsbrist och en tilltagandeobalans på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministerninformerar om att regeringen avser att bjuda in arbetsmarknadens parter tillöverläggningar kring frågor om den ökade efterfrågan på arbetskraft. Honframhåller vikten av att industrins behov av arbetskraft tillgodoses för attförhindra inflationsdrivande flaskhalsar. Likaså måste rekryteringen tillvårdsektorn underlättas. skall människors önskan att arbeta bättretas till vara. Detta gäller bl.a. de deltidsarbetslösa. Arbetslinjenbör ytterligare märkeras enligt propositionen. Kontantstöd 1988/89:AUly ochåtgärder som beredskapsarbete skall minimeras och större prioritet ges åtaktiva insatser för i första hand flyktingar och andra invandrare samtarbetshandikappade. Vidare skall den yrkesmässiga och geografiska rörlighetenunderlättas. För att förverkliga de angivna målsättningarna föreslårarbetsmarknadsministern vissa omprioriteringar och förstärkningar inom ramenför de befintliga arbetsmarknadspolitiska resurserna. Ipropositionen framhålls att också regionalpolitiken kan bidra till att minskaflaskhalsproblem och överhettningstendenser i ekonomin genom att främja enexpansion av sysselsättningen inom sådana regioner där undersysselsättningråder. Såvälmoderata samhngspartiet (Fi6) som (Fill) och (Fi5)instämmer på det hela taget med regeringens beskrivning i fråga om problemen påarbetsmarknaden. Regeringens betoning av utbudshöjaiide åtgärder inom denarbetsmarknadspolitiska verksamheten är enligt moderata samlingspartiet enriktig ambition. och frarhhål-ler att åtgärderna inteär tillräckliga. För att ytterligare öka utbudet av arbetskraft föreslås imotionerna olika typer av åtgärder vilka redovisas i det följande. Centerpartietlägger också regionalpolitiska perspektiv på obalanserna på arbetsmarknaden. Ipartimotionen (Fi5) anförs att regeringen bortser från de regionalaskillnaderna vad gäller syssselsättningsläget och att överhettningen ikoncentrationsorterna inte bemöts med tillräckliga åtgärder. Ytterligareett sätt att förbättra den svenska arbetsmarknadens furiktions-sätt vore enligtmoderata samlingspartiet (Fi6) att tillåta etablering av enskildaarbetsförmedlingar vid sidan av den statliga. Motionärerna föreslår därför attarbetsförmedlingslagen (1935:113) ändras i enlighet därmed. Utanatt framföra särskilt yrkande tar kommunisterna upp hithörandefrågor i sin motion 1988/89:Fi8. För att öka tillgången på arbetskraft är detenligt vpk viktigt att humanisera arbetsplatserna och ge människorna bättremöjligheter till arbete på hemorten. Vpk framhåller betydelsen av en striktlokaliseringspoHtik i strid med marknadskrafternas koncentrationstendenser. Miljöpartietde gröna avvisar i motion Fi21 regeringens proposition i dess huvuddrag ochframför andra förslag i fråga om den ekonomiska politiken, jordbrukspolitiken,arbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken. Enligt finns behovav en långsiktig ekonomisk politik som främjar ett uthålligt solidariskt samhällei balans med naturen. Arbetsmarknadsåtgärderna bör inte vara av kortsiktigkaraktär och dikterade av den nuvarande situationen på arbetsmarknaden vadgäller t.ex. synen på asylsökande eller pensionärer som arbetskraftsreserv.Vidare kritiseras regeringen för att inte ta upp de långsiktiga konsekvensernasom vår livsstil har för vården och arbetskraftsutbudet. Inom ramen förmiljöpartiets yrkande om avslag på propositionen ställer sig partiet bakomregeringens förslag om flaskhalsutbildning (avsnittet Arbetsmarknadsutbildning). Utskottet 1988/89:AUly Samhället står nu inför en utmaning vad gällerarbetsmarknadens funktionssätt i en situation av högkonjunktur ocharbetskraftsbrist. Den nya situationen bör enligt utskottets sätt att se genya möjligheter till utveckling både med tanke på de enskilda arbetstagarna ochmed tanke på sättet att organisera produktionen. För att tillgodose bl.a.industrins och vårdens arbetskraftsbehov är det nödvändigt att arbetskraftsutbudetökar. Utskottet ställer sig bakom den allmänna inriktning för dearbetsmarknadspolitiska insatser som redovisas i propositionen. ansträngningarna att prioritera arbetslinjen. I motsats till anser utskottet att riksdageninte bör avstå från att sakpröva de olika delförslagen i propositionen inomarbetsmarknadsutskottets område. Som utskottet ser det saknas i miljöpartietsmotion (Fi21) underlag för att i princip avslå vad som anförs i propositionenpå det arbetsmarknadspolitiska området. Till följd härav avvisar utskottetmotionens avslagsyrkande i denna del och övergår till att behandlaregeringsförslagen och till dem knutna motionsyrkanden. De aviserade överläggningarna med parterna bör kunna geuppslag som främjar utvecklingen på arbetsmarknaden. Utskottet förutsätter attöverläggningarna kommer att spänna över ett brett register och också omfattaåtgärder av det slag som tas upp i motionerna. Därutöver vill utskottet införde kommande överläggningarna fästa uppmärksamheten på den ökande frånvaronsbetydelse för det totala arbetskraftsutbudet. Utöver den "positiva"frånvaron för föräldraledighet, studier m.m., föreligger en ökandesjukfrånvaro, som inger oro. Bakom denna utveckling ligger bl.a. arbetsmiljöproblemoch förslitningsskador. Utskottet hyser förhoppningen att man skall kunna kommatill rätta med en del av den ökande sjukfrånvaron genom de insatser påarbetsmiljöområdet som regeringen aviserat, bl.a. arbetsmiljökommissionen. När det gäller de regionala skillnaderna isysselsättningsläget vill utskottet hänvisa till det arbete som pågår inomutredningen om regionalpolitikens inriktning m.m. (dir. 1987:48). Enligt arbetsmarknadsutskottet är det angeläget att varoch en efter sin förmåga skall ges möjligheter att delta i arbetslivet. Dettagäller såväl handikappade och invandrare som andra grupper inkl.deltidsanställda. Utskottet har tidigare tillstyrkt särskilda åtgärder riktadetill de ofrivilligt deltidsarbetslösa (AU 1987/88:11). I detta sammanhang vill utskottetpeka på betydelsen av att bl.a. sjukvårdshuvudmännen aktivt verkar för enstörre andel heltidstjänster. Utskottet har tidigare prövat frågan om översyn avarbetsförmedlingslagen i syfte att öppna möjligheter till arbetsförmedling ialternativa former (AU 1987/88:11 s. 22 ff). Utskottet förklarade då att detfaktum att gått sedan lagen kom till innebär att den i vissaavseenden kan vara svår att tolka och tillämpa. Med hänsyn härtill samt till desnabba förändringarna på arbetsmarknaden framstod den pågående översynen avlagen som angelägen. Utskottet har inhämtat att översynsarbetet beträffandearbetsförmedlingslagen befinner sig i ett avgörande skede. 1* 1988/89. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionernaFi5 (yrkande 1988/89:AUly 2), Fi6 (yrkandena 1 och 4) samt Fi21 (yrkande 1i motsvarande del). förvaltningskostnader (B 1.) Enligt propositionen är situationen för utländskamedborgare på arbetsmarknaden väsentligt sämre än för svenska medborgare.Enligt arbetskraftsundersökningarna uppgick arbetslösheten till4,för utländska medborgare mot för svenska. För att förbättra invandrarnas inträde på den svenskaarbetsmarknaden föreslås i propositionen att arbetsförmedlingen tillförsytterligare resurser som skall användas för att förkorta väntetiden mellaiibeslutet om uppehålls-och arbetstillstånd å ena sidan och kommunplacering ocharbete å den andra. Tillskottet skall avse en rörlig förmedlingsstyrka, riktadmot dem som vistas vid de olika mottagningsförläggningarna. Förmedlingsstyrkanskall bestå av arbetsgrupper om förslagsvis tre personer; en arbetsvägledare,en platsförmedlare och en representant för det regionala näringslivet. Enligtpropositionen bör totalt ca 25 personer engageras i detta arbete under andrahälften av /89. Kostnader för löner m.m. beräknas till 3 125 000kr. Med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört omangelägenheten av att alla efter sin förmåga ges möjligheter att delta iarbetslivet har arbetsmarknadsutskottet för sin del ingen erinran mot vad somanförts i den nu redovisade delen av propositionen. Utskottet tillstyrkerdärmed ett ramanslag på . till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader på tilläggsbudget I. Arbetsmarknadsservice (B 2.) I propositionen anförs att det är viktigt att understödjade arbetslösa att flytta för att ta arbete på annan ort. Det är därför tid attinföra ett merkostnadsbidrag som skall ge viss ersättning för de merkostnadersom kan väntas uppstå vid etablering på den nya orten. Arbetsmarknadsministernföreslår att bidraget skall uppgå till . och kunna utgå till enarbetslös som inte har kunnat anvisas arbete på hemorten. Merkostnadsbidragskall då utgå vid anvisning till arbete på annan ort, dock inte i Stockholmslän samt i och kommuner. Bidrag bör inte heller få lämnas vidtillträde av den första anställningen efter avslutad utbildning om inteutbildningen är en fullföljd arbetsmarknadsutbildning. Vidare förutsätts attden nya anställningen beräknas vara . Arbetsmarknadsministernbedömer att ca 10 000 bidrag kan komma att beviljas under andra hälften avinnevarande budgetår, vilket motsvarar 50 milj.kr. I moderata samlingspartiets kommittémotion (Fi6) framhållsatt merkostnadsbidraget är ett nytt namn för starthjälpen, en bidragsform somtidigare avskaffats. Starthjälpen/merkostnadsbidraget kan liksom tidigare bidratill att göra den låsta arbetsmarknaden i något mer flexibel. Bidragetbör emellertid utgå oavsett var i landet en person får arbete. I motion (Fill) uttrycks tillfredsställelseöver att flyttningsbidrag/merkostnadsbidrag återinförs. De regler som föreslåsför merkostnadsbidragen lämnar dock utrymme för godtycke ochtolkningssvårigheter, t.ex. vad gällerdefinition av "första anställning". Därför föreslås att riksdagenav 1988/89: AUly regeringen begär en senare redovisning av hur reglernatillämpats i praktiken. yrkar i kommittémotion Fi27 avslag påregeringens förslag om merkostnadsbidrag och vänder sig bl.a. mot att detenligt regeringen skall kunna utgå för flyttning även till expansiva kommunersom , , och . Detta innebär enligt attregionalt utsatta kommuner får än svårare att skapa förutsättningar för envaraktig sysselsättning. föreslår i stället ett inflyttningsbidrag, somskulle gälla stödområdena, bergslagskommunerna och sydöstra medundantag av de mest expansiva kommunerna inom dessa områden. Bidraget kan dåfördubblas till . per person och den arbetssökande få en mer rimligtäckning av sina flyttkostnader. () anför i motion Fi22 att behovet avvårdpersonal i är mycket stort. Därför börmerkostnadsbidrag få lämnas vid flyttning till arbeten även i länom dessa avser hälso- och sjukvårdssektorn. Utskottet vill inledningsvis instämma i vad som anförs ipropositionen om vikten av att de arbetslösa inte hindras av ekonomiska orsakerfrån att ta arbete på annan ort. Utskottet delar för sin del uppfattningen attdet är motiverat att undanta de tre storstadsregionerna. Detta bör gällagenerellt och således också omfatta vårdpersonal. förslag attbidrag endast skall gälla de utsatta regionerna - med undantag av expansivakommuner inom dessa - innebär enligt utskottets mening en alltför snäv avgränsningmed hänsyn till de arbetslösas intressen. Utskottet delar uppfattningen i motion attmerkostnadsbidraget liksom andra nya stödformer börutvärderas. Utskottet utgår från att detta sker utan att gör någotsärskilt uttalande i frågan. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet vad som anförs ipropositionen om merkostnadsbidrag. De i sammanhanget behandlade motionerna Fi6(yrkande 5), Fill (yrkande 3), Fi22 samt Fi27 (yrkandena 2 och 3) avstyrks. Enligt förordningen (1987:407) om flyttningsbidrag m.m.kan bidrag lämnas för s.k. sökanderesa för den som söker arbete på annan ort.Mellan och får ersättning för sådana resor utgå. Ipropositionen föreslås på AMS initiativ att under innevarande budgetår personerfrän som söker arbete i skall kunna få flyttningsbidrag i formav sökanderesa och traktamente enligt samma regler som gäller för arbetssökandefrån . Arbetsmarknadsministern beräknar att sökanderesor från Danmarkkan komma att omfatta ca 1 500 arbetssökande under andra hälften av innevarandebudgetår. Kostnaden för detta uppskattas till . Utskottet biträder regeringens förslag vad gällersökanderesor från till . Sammanlagt föreslås ett förslagsanslag på 53 750 000 kr.till Arbetsmarknadsservice på tilläggsbudget I. I konsekvens med tidigare ställningstaganden tillstyrkerutskottet den föreslagna medelsanvisningen. Arbetsmarknadsutbildning(B 3.) För att tillgodose den stora eftertrågan på arbetskraftinom främst tillverkningsindustrin och vårdsektorn bör enligt propositionenden s.k. flaskhalsutbildningen utökas inom ramen för utbildning iföretag.Förutom att företagen får ökad kompetens uppstår också en företagsinternrörlighet, som kan leda till att nya personer, t.ex. arbetslösa, fåranställning. I nuvarande konjunkturläge bör enligt propositionen större kravpå motprestation i form av anställning av arbetslösa ställas på de industriföretagsom erhåller bidrag. Arbetsmarknadsministern föreslår därför att ytterligare 77milj.kr. anvisas för utbildning i företag under innevarande budgetår, vilketmotsvarar utbildning för ytterligare ca 9 000 personer. I fråga om vårdområdetskall motprestationen kunna fullgöras genom att arbetsgivaren omvandlar deltidstjänstertill hehidstjänster. Kostnaderna för bidrag till lönekostnader i samband medföretagsutbildningen finansieras däremot över anslaget B 4. (se nedan). Med hänsyn till företagsutbildningens betydelse såväl föratt kunna fylla vakanserna som för att möjliggöra en utveckling vad gäller deenskilda arbetstagarna - såväl kvinnor som män - ser arbetsmarknadsutskottetpositivt på att reglerna för utbildning i företag ändras på sätt som regeringenföreslagit. Utskottet tillstyrker den begärda medelstilldelningen underanslaget Arbetsmarknadsutbildning på tilläggsbudget I. Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag (B 4.) I propositionen föreslås medel för att bestrida delskostnader för bidrag till lönekostnader i samband med utbildning i företag - 38milj.kr. - dels kostnader för utbildningsbidrag i samband med åtgärder förflyktingar och invandrare inom arbetsmarknadsinstitutens ram - 3,5 milj.kr. I moderata samlingspartiets kommittémotion Fi6 avvisasregeringsförslaget att anvisa ett förslagsanslag på 41,5 milj. kr. Motionärerna anför att det är anmärkningsvärt att regeringen idagens gynnsamma arbetsmarknadssituation inte förmår begränsa kostnaderna ensför kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. Även omutbildningsinsatserna ökar är 41,5 milj. kr. ett i sammanhanget så blygsamtbelopp, att det borde kunna inrymmas i nu gällande budget. Enligt utskottets sätt att se måste ett godkännande av denföreslagna volymökningen av företagsutbildning och yrkesinriktad rehabiliteringåtföljas av motsvarande medelstilldelning till utbildningsbidrag. Utskottetföreslår därför att finansutskottet avstyrker motion Fi6 (yrkande 7) ochtillstyrker ett förslagsanslag på . till Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag på tilläggsbudget I. Sysselsättningsskapande åtgärder (B 5.) Under anslaget B 1. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader har som förut nämnts föreslagits en rörligförmedlingsstyrka som skall arbeta med flyktingar och andra invandrare. Enligtarbetsmarknadsministern kommer detta arbete att kräva ett stort mått avokonventionella grepp och åtgärder för attpåverka attityderna i fråga om att anställa flyktingar. Därför bör 1988/89:AUly förmedlingsstyrkandisponera medel som kan utnyttjas för åtgärder som inte ryms inomde ordinarie regelsystemen. Medlen skall också kunna användas förordinarie åtgärder, i den mån andra medel inte förslår. föreslåsatt 30 milj.kr. av medlen för beredskapsarbeten får utnyttjas för insatserför flyktingar och invandrare på detta sätt. För att bättre utnyttja den arbetskraftsresurs somflyktingar och invandrare utgör föreslår (Fi5) åtgärder avseendearbete åt unga flyktingar. Med hänsyn till den långvariga arbetslöshetensnedbrytande effekter och vissa reaktioner ay misstänksamhet hos de inföddasvenskarna föreslås en reform för de unga flyktingarna med innebörd att dessaskall beredas varvat arbete och språkundervisning. Även invandrare med akademikerbakgrundhar enligt haft stora svårigheter på arbetsmarknaden. Till vissdel beror svårigheterna på otillräckliga resurser för att översätta utländskaexamina till motsvarande svenska. För att minska denna misshushållning medresurser föreslår attregeringen tar initiativ till överläggningar medarbetsmarknadens parter om bättre arbetsmarknadsmöjligheter för invandrare medakademikerbakgrund. Utskottet har tidigare betonat vikten av att alla - äveninvandrare - var och en efter sin förmåga skall ges möjligheter att delta iarbetslivet. Den nuvarande arbetsmarknadssituationen måste därför utnyttjas föratt hjälpa de arbetssökande som trots den goda efterfrågan ändå har svårigheteratt få arbete. Utskottet utgår från att behovet av åtgärder för unga flyktingarresp. flyktingar med akademikerbakgrund är frågor som kommer att tas upp vid deöverläggningar om arbetskraftsefterfrågan som regeringen aviserat. Utskottetvill i detta sammanhang också peka på behovet av att särskilt uppmärksamma deinvandrade kvinnornas problem på arbetsmarknaden. Vad som föreslås i propositionen i den nu redovisade delentillstyrks av arbetsmarknadsutskottet. Motion Fi5 (yrkandena 7 och 8) bör enligtutskottets uppfattning inte föranleda någon åtgärd. Arbetsmarknadsministern föreslår vidare att av redananvisade medel för beredskapsarbete högst 50 milj.kr. får utnyttjas flexibeltenligt de regler som gäller i bl.a. östra . Moderata samhngspartiet ställer sig i sin kommittémotion(Fi6) kritiskt till att inflytande begränsas genom att 50 milj.kr.av beredskapsmedlen skall få disponeras i enlighet med de regler som gällerför östra . I motionen framhålls att det är nödvändigt att riksdagenfår möjlighet att ta ställning till ramarna för stöd av denna typ, t.ex. vadgäller vilka geografiska områden som kan komma i fråga. Regeringen böråterkomma med en mera specificerad anslagsframställning när det finns bättreunderlag. Enligt utskottets uppfattning ligger en friare användningav de arbetsmarknadspolitiska insatserna väl i linje med den allmänna strävantill decentralisering och avreglering som pågår . Utskottet avstyrkerdärför motion Fi6 (yrkande 6). Propositionens förslag att 50 milj.kr. bör fåutnyttjas flexibelt enligt de regler som gäller i bl.a. östra sålunda. Utskottet tar härefter upp fyra yrkanden som gällerbehovet av insatser dels för handikappade och långtidsarbetslösa dels itekoregionerna. Enligt (Fill) bör regeringen - mot bakgrund avvad som anförs 1988/89: AUly i propositionen om större prioritet för dearbetshandikappade - komma med konkreta förslag till hur fler människor medhandikapp skall kunna få jobb. Såväl moderata samlingspartiet (Fi6) somfolkpartiet anser att lönebidragen bör bli flexibla och kunna variera övertiden med hänsyn till handikappets storlek för att stimulera arbetsgivare attanställa handikappade. Enligt moderata samlingspartiet bör denna typ avlönebidrag möjliggöra att många av de som arbetar inom kan slussasut till vanliga arbetsplatser. Vidare anser att medel skall förasöver från socialförsäkringssektorn till arbetsmarknadssektorn för attförbättra möjligheterna för arbetshandikappade att komma ut påarbetsmarknaden. anser att åtgärder bör sättas in för attbereda långtidsarbetslösa ökade möjligheter till inträde på arbetsmarknaden(Fi5). Mot bakgrund av propositionens förslag om en avveckling avimportrestriktionerna för tekovaror framhåller och () i motion Fil8 behovet av en hög arbetsmarknadspolitisk beredskap i regionerdär tekoindustrin är strategiskt viktig. Utskottet har tidigare avstyrktförslag angående mer flexibla lönebidrag och transfereringar mellansocialförsäkrings- och arbetsmarknadssektorn. Enligt utskottet finns det inteanledning att i detta sammanhang frångå tidigare ställningstaganden.Beträffande behoven av åtgärder för långtidsarbetslösa (Fi5) vill utskotteterinra om att det föreligger ett flertal arbetsmarknadspolitiska åtgärder vilkaär speciellt riktade till långtidsarbetslösa. Vad gäller behoven av en högarbetsmarknadspolitisk beredskap i tekoregionerna (Fi8) förutsätter utskottetatt arbetsmarknadsmyndigheterna följer utvecklingen och tar erforderligainitiativ. Med hänsyn till vad som ovan anförts bör motionerna Fi5(yrkande 6), Fi6 (yrkande 2), Fill (yrkande 2) och Fil8 (yrkande 5) inteföranleda någon åtgärd. Moderata samlingspartiet anför i motion Fi6 att regeringenvisat att det föreligger ett budgetutrymme genom att ange att man senare skalldra in medel från anslagen för beredskapsarbete och inskolningsplatser i denmån förslagen till utgiftsökningar vinner gehör. Även om inteutgiftsökningarna godkänns av bör regeringen enligt motionärerna drain medel från anslagen inom område. Vidareförutsätter motionärerna att regeringen i budgetpropositionen gör justeringarså att arbetsmarknadsverket inom ramen för sina stora anslag också finansierarden nya organisationsformen med ambulerande arbetsförmedling. Det finns anledning för utskottet att utgå ifrån att maninom regeringens kansli aktivt följer utvecklingen på arbetsmarknaden ochanpassar insatserna efter de befintliga behoven. Vad det här gäller årenomfördelning av medlen mellan olika anslag som utskottet i den föregåendeframställningen har ställt sig bakom. Motion Fi6 (yrkande 8) avstyrks därför. Yrkesinriktadrehabilitering (C 4.) 1988/89: AUly Verksamheten vid arbetsmarknadsinstituten () är enligtpropositionen i hög grad inriktad på att hjälpa enskilda sökande att göra ettbra yrkesval och att få och behålla ett lämpligt arbete. Nuvarandearbetsmarknadsläge bör ge ökade möjligheter för personer med arbetshandikappetc. att hitta passande arbeten. Detta gäller t.ex. många invandrare ochflyktingar. Med hänsyn till de utomnordiska medborgarnas särskilda svårigheterbör ;s erfarenhet och sakkunskap utnyttjas så att dessa människor får enbättre förankring på arbetsmarknaden. Därför föreslås i propositionen attAmi-organisationen förstärks under andra hälften av innevarande budgetår med 50tjänster för arbete med den angivna inriktningen. Därigenom beräknasytterligare 1 000 sökande kunna skrivas in vid . Kostnaderna för löner m.m.beräknas i propositionen till 5,5 milj.kr. (Kostnaderna för utbildningsbidragtill de inskrivna har medräknats under anslaget B 4.