yttr · GC05SoU5 · 1988-12-31 00:00:00 — Sekretesskyddet för barn gentemot 1988/89 SoU5y Konstitutionsutskottethar berett socialutskottet fillfälle att yttra sig över dels proposifion1988/89:67 om sekretessfrågor inom undervisningsväsendet m.m., så vitt rörfrågor om sekretesskyddet för barn gentemot deras vårdnadshavare, och delsmotionerna 1988/89:K6 av m.fl. (fp) yrkande 2 och 1988/89:K7 avIngrid och (båda fp) vilka väckts medanledning av propositionen och motion 1988/89:K428 av () som väcktsunder den allmänna motionstiden . Sekretesslagen(1980:100) trädde i kraft (prop. 1979/80:2, KU37, rskr.179). Lagen innehåller bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännas verksamhetoch om förbud att lämna ut allmänna handhngar. I7 kap. sekretesslagen finns regler om sekretess med hänsyn främst fill skyddetför enskilds personliga förhållanden. Enligt7 kap. 1 § gäller med vissa undantag sekretess inom den offentliga hälso- ochsjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personligaförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att denenskilde eller någon honom närstående lider men. Sekretessen inomsocialtjänsten för uppgift om enskilds personliga förhållanden är enligt 7 kap.4 § utformad på samma sätt. Sekretessen på hälso- och sjukvårdsområdet ochsocialtjänstområdet avgränsas alltså med ett s.k. omvänt skaderekvisit.Presumtionen är för sekretess. Begreppet men har fått en mycket vidsträcktinnebörd och tar framför allt sikte på de olika kränkningar av den personligaintegriteten som kan uppstå om uppgifterna lämnas ut. Utgångspunkten för enbedömning av huruvida men föreligger är den enskildes egen upplevelse. Ikonsekvens med detta kan även helt rättsenliga åtgärder utgöra men. Bestämmelserom sekretess på elevvårdsområdet finns i 7 kap. 9 §. Sekretessreglerna är olikabeträffande den särskilda elevvården hos skolpsykolog och skolkurator och närdet gäller den elevvårdande verksamheten i övrigt. Sekretessen i den särskildaelevvården hos psykolog och kurator regleras i 9 § första stycket. Sekretessen,som gäller för uppgifter om enskildas personliga förhållanden, gäller med ettomvänt skaderekvisit. Uppgifter får lämnas ut bara om det är klart att ettutlämnande inte kan anses 1Riksdagen 1988/89.12 saml. vara tillmen för den enskilde. Bestämmelser om sekretess i skolans 1988/89:SoU5yelevvårdande verksamhet i övrigt finns i 9 § andra stycket. Här gäller ett s.k.rakt skaderekvisit som innebär att presumtionen är för offentlighet. Sekretessengäller nämligen endast om det kan antas att den enskilde eller någon honomnärstående lider men om uppgiften röjs. För den elevvård som bedrivs avskolläkare och skolsköterskor gäller dock bestämmelserna i 7 kap. 1§. I 8 kap. sekretesslagen finns regler om sekretess medhänsyn främst till skyddet för enskilds ekonomiska förhållanden och i 9 kap.finns regler om sekretess med hänsyn till skyddet för enskilds förhållande avsåväl personlig som ekonomisk natur. Enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen utgör sekretess intehinder mot att uppgift lämnas ut, om det är nödvändigt för att den utlämnandemyndigheten skall kunna fullgöra sin verksamhet. Av förarbetena framgår attbestämmelsen skall tillämpas restriktivt. Den kan inte heller åberopas för atthjälpa en annan myndighet att fullgöra sin verksamhet (prop. 1979/80:2 Del A s.465 och 494). Sekretess till skydd för enskild gäller enligt 14 kap. 4 §inte i förhållande till den enskilde själv och kan i övrigt helt eller delvisefterges av honom. Vissa undantag från denna sekretessbrytande regel harföreskrivits i sekretesslagen (7 kap. 3, 7 och 17 §§). Ett medgivande av dénenskilde att sekretessen skall efterges kan lämnas formlöst. I allmänhet är det alltså den person om vilkeninformafionen finns hos en myndighet som förfogar över sekretessen. Så äremellertid inte fallet när det gäller sekretess som är fill förmån för enunderårig. Enligt 6 kap. 2 § har vårdnadshavarenansvar för barnets personliga förhållanden och har i enlighet därmed enligt 6kap. 11 § nämnda balk rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnetspersonliga angelägenheter. Vårdnadshavaren skall i takt med barnets stigandeålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets synpunkter ochönskemål. Av 7 kap. 5 § sekretesslagen framgår att sekretess i vissafall kan råda i förhållande till en underårigs förälder eller annanvårdnadshavare. Så är fallet rörande uppgift om den underåriges vistelseort ide fall denne omhändertagits eller vårdas enligt den särskilda lagstiftningenom vård av unga utan samtycke och det är nödvändigt med hänsyn till ändamåletmed omhändertagandet eller vården. Någon annan lagregel som uttryckligen reglerarförhållandet mellan barn och vårdnadshavare i fråga om sekretess till skydd förbarnet finns inte i sekretesslagen. I lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare har skyldighet införts att underrätta vårdnadshavaren i de fallnågon som inte fyllt är skäligen misstänkt för brott. Enligt 6c §, somträdde i kraft , gäller vidare att underrättelseskydighet endastföreligger om det inte finns särskilda skäl mot det (SFS 1988:822). Utredningen om barnens rätt tar i betänkandet Barnets rätt3 Om barn i vårdnadstvister- talerätt för barn m.m. (SOU 1987:7) bl.a. uppfrågan om ett ökat sekretesskydd för barn gentemot vårdnadshavaren. Propositionen 1988/89:SoU5y Sekretess i förhållande till vårdnadshavare Proposition 1988/89:67 om sekretessfrågor inomundervisningsväsendet m.m. behandlar i avsnitt 8 ett förslag till ändring isekretesslagen avseende barns sekretesskydd gentemot vårdnadshavaren somlämnats av utredningen om barnens rätt. I propositionen föreslås - genom ettfillägg fill 14 kap. 4 § sekretesslagen - att sekretessen till skydd för enunderårig skall gälla även i förhållande till dennes vårdnadshavare, om detfinns anledning att anta att den unge skulle lida betydande men om uppgiftenlämnades ut till vårdnadshavaren (prop. s. 35 f.). Utredningen om barnens rätthade föreslagit ett något längre gående sekretesskydd, nämligen att sekretessskall gälla när det finns särskild anledning att anta att barnet skulle lidamen om uppgiften lämnades ut. I propositionen (s. 36 f.) anges beträffande nu gällandelagstiftning att eftersom vårdnadsrätten uttunnas då barnet blir äldre, kanföräldrar inte alltid göra gällande att de har rätt att ta del av allasekretesskyddade uppgifter rörande ett barn som uppnått en viss mognad ochutveckling. Det kan t.ex. gälla uppgifter som den unge har lämnat till enläkare eller en socialsekreterare. Någon fast åldersgräns finns inte för dettafall eftersom barn mognar och utvecklas olika. Då barnet kommit upp i tonårenfår det emellerfid anses ha nått en sådan mognad att det böråtnjuta visst skydd för sin integritet gentemot sina föräldrar. Det angivna synsättet har t.ex. ansetts innebära attuppgift om att en underårig flicka har sökt eller genomgått en legal abortnormalt inte utan hennes samtycke får avslöjas för vårdnadshavaren. Däremot harsekretessen inte ansetts gälla gentemot vårdnadshavaren när det harvarit fråga om barnpsykiatriska undersökningar av mindre barn. I likhet med utredningen om barnens rätt anserföredragande statsrådet att utgångspunkten precis som skall vara attvårdnadshavaren skall ha insyn i sekretesskyddat material som gäller barnet föratt kunna fullgöra sina åligganden enligt . Men eftersom ett barnibland kan ha behov av ett sekretesskydd även i förhållande till sinvårdnadshavare bör det emellertid finnas undantag från denna princip. Statsrådet delar utredningens uppfattning att ettsekretesskydd för ett barn gentemot vårdnadshavaren bör omfatta alla uppgifterom barnet som kan sekretessbeläggas enligt sekretesslagen. Någon avgränsningfill uppgifter inom vissa områden bör därför inte göras. En sådan sekretess bör enligt propositionen lämpligen ienlighet med utredningens förslag utformas med ett rakt skaderekvisit, vilketinnebär presumtion för att uppgifter skall lämnas ut till vårdnadshavaren.Sekretess bör alltså endast gälla, om det kan antas att den underårige lidermen om uppgiften röjs. För att ytterligare begränsa de situationer däruppgifter skall kunna hemlighållas bör det dessutom krävas att det men som kanbefaras vid utlämnande skall vara betydande, t.ex. genom att den unge kanskadas allvarligt psykiskt, fysiskt eller på annat sätt om uppgiften lämnas.Det torde i praktiken betyda att det i det enskilda fallet skall finnasspeciella skäl som tyder påatt en uppgift om den underårige kan komma att missbrukas av 1988/89 :SoU5yvårdnadshavaren i något avsevärt hänseende. Statsrådet betonar särskilt att det skall kunna antas attbarnet tar allvarlig skada av att en uppgift lämnas fill vårdnadshavaren. Attden unge finner det obehagligt, eller tror att vårdnadshavaren kommer att vidtaåtgärder som han motsätter sig men som inte kan anses medföra betydande men förhonom, är inte tillräckligt. I propositionen föreslås således att sekretesslagenkompletteras med en bestämmelse som ger ett sekretesskydd för underårigagentemot vårdnadshavaren i vissa speciella situationer. Bestämmelsen skall sessom ett undantag från huvudregeln att vårdnadshavaren har rätt att ta del avuppgifter som är sekretesskyddade till förmån för den unge. Den kan enligtstatsrådet lämpligen tas in i 14 kap. 4 § sekretesslagen. I propositionen s. 38och 39 anges närmare hur den föreslagna bestämmelsen bör tillämpas. Regeln föreslås träda i kraft . Särskild förtroendesekretess till skydd för.unga Ett förslag om ändring i sekretesslagen som framlagts avutredningen om barnens rätt och som gäller frågan om införande av särskildförtrOendesekre-tess till skydd för unga har inte biträtts i propositionen.Enligt utredningen bör uppgifter om den som har fyllt inte få lämnas uttill vårdnadshavaren utan den unges medgivande, om uppgiften har lämnats iförtroende eller inhämtats i samband med att den unge vänt sig till myndigheteni förtroende. Frågan om lämpligheten av en sekretessreglering somskiljer mellan förtroendesekretess och ändra fall diskuterades vidsekretesslagens tillkomst (prop. 1979/80:2 Del A s. 161 f.) såvitt avsåg hälso-och sjukvården samt . Någon särskild förtroendesekretess bordeenligt propositionen inte gälla inom dessa områden. Som skäl anfördes bl.a attbestämmelser om förtroendesekretess är svårtillämpade. Det kan ofta uppkommatveksamhet huruvida uppgifter har lämnats i en förtroendesituafion eller inte.Det är inte heller säkert att de uppgifter som lämnats eller inhämtats i enförtroendesituation är de mest skyddsvärda. anförde inte någon annanuppfattning i denna fråga. Föredragande statsrådet anser att de skäl som anfördes vidsekretesslagens tillkomst mot en särskild förtroendesekretess gör sig gällandemed samma styrka i det nu behandlade fallet. Det anges att utgångspunkten måste vara att familjen sessom en enhet, och det skulle enligt statsrådets mening bli svårt att pålämpligaste sätt hjälpa t.ex. ungdomar som vänt sig till de socialamyndigheterna, om möjlighet aldrig skulle finnas att lämna sådana uppgiftertill vårdnadshavaren som den unge lämnat i en förtroendesituation. Denföreslagna regeln överensstämmer inte med tankegången att det i första hand ärföräldrarna som har ansvaret för barns och ungdoms vård och fostran, anförstatsrådet. Enligt föredragandens uppfattning töi"de principernaom vem som disponerar över sekretess till skydd för en underårig ofta geresultatet att ett samtycke från den unge krävs för att uppgifter som dennelämnat skall få utges till vårdnadshavaren. I de fall där det är fråga ommindre barn, bör man kunna utgå från att detregelmässigt rör sig om så integritetskänslig 1988/89:SoU5y information,att den nya bestämmelsen om sekretess vid risk för betydande men kommer attkunna tillämpas. finner på anförda skäl att det inte krävs någon särskild bestämmelseför att tillgodose det syfte utredningen haft med sitt förslag (prop. Rättatt efterge sekretess till skydd för unga Ytterligareett förslag som framlagts av utredningen om barnens rätt om ändring isekretesslagen har inte heller godtagits i proposifionen. Förslaget gällerfrågan om vem som skall kunna efterge den sekretess som gäller fill förmån fören underårig. Utredningen hade föreslagit en regel enligt vilken ett barn somfyllt självt får förfoga över sekretess till skydd för det.Föredragande statsrådet anser emellerfid inte att förslaget om en tolvårsgränsbör införas utan anser att frågan som hitfills bör prövas från fall till fallmed hänsyn tagen till den unges mognad och omdömesförmåga och till karaktärenpå den uppgift det gäller (prop. s. 41 f.). Imotion 1988/89:K6 av m.fl. (fp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sekretesskyddet förbarn gentemot vårdnadshavare (yrkande 2). I motionen anges att folkpartietgodtar det framlagda förslaget om ändring i sekretesslagen. Motionärernapåpekar emellertid att den föreslagna lagändringen måste tillämpas rätt. Denfår inte tas till intäkt för att undanhålla föräldrarna väsentlig informationom deras barn och därigenom försvåra deras uppgift som uppfostrare ochföräldrar. Motionärerna framhåller det angelägna i att den personal som skalltillämpa de nya sekretessreglerna utbildas. Fallbeskrivningar och allmännariktlinjer behövs som stöd för den enskilde tjänstemannen. Det är vidare enligtmotionen angeläget att det sker en kontinuerlig uppföljning av lagenstillämpning och effekter. Imotion 1988/89:K7 av och (båda fp)föreslås att de förslag som lämnades av utredningen om barnets rätt - och sominnebär ett avsevärt starkare skydd för utsatta barn -genomförs. I sammanhangeterinras om att socialberedningen i betänkandet "Barns behov och föräldrarsrätt. arbete med utsatta familjer" (SOU 1986:20 s. 147 f.)uttalat sig för ett sekretesskydd som enligt motionärerna är starkare än detsom föreslås i proposifionen. I motionen betonas också vikten av utbildning avberörda personalgrupper samt att det sker en konfinuerlig uppföljning av lagen. Imotion 1988/89:K428 av () yrkas att hos regeringenbegär att frågan om föräldrars rätt att få upplysningar från myndighet angåendeegna omyndiga barn ses över i samband med den beställda översynen avsekretessbestämmelserna inom vårdområdet. Mofionären anger att gällandesekretessreglering leder fill att föräldrarna utestängs från relevant kunskapom sitt barn vilket i vissa fall kan få mycket allvarliga konsekvenser.Motionären anser att den översyn begärde hösten 1988(]988/89:KU14) gällande sekretessen mellan myndigheter inom i första l988/89:SoU5y handvårdområdet bör utvidgas till att också gälla det i motionen påtalade Utskottet vill inledningsvis framhålla att den aktuellalagstiftningsfrågan är komplicerad inte minst såtillvida att den berör fleraolika, och i vissa fall motstående, intressen. Som bas för vidare överväganden bör man, enligt utskottetsuppfattning, utgå från att familjen betraktas som en enhet, vilket innefattaratt vårdnadshavaren har det övergripande ansvaret för att barnet får denfostran och goda omvårdnad som varje barn självklart är berättigat till.Vårdnadshavarens rättigheter och skyldigheter i detta hänseende förutsätterinsyn i barnets personliga förhållanden samt att det finns en öppen och tryggrelation mellan barnet och vårdnadshavaren. Barnets intressen och berättigade krav på goda och tryggauppväxtbetingelser bör, enligt utskottets mening, finnas i centrum vid deöverväganden som måste göras med anledning av den föreslagna lagändringen. Utskottet anser, i likhet med vad som kommer till uttrycki propositionen, att huvudregeln bör vara att frågan huruvida sekretessen tillförmån för ett barn skall gälla även i förhållande till dess vårdnadshavare,liksom nu bör vara beroende av barnets ålder och mognadsgrad. Den nu anfördaprincipen bör dock, som framhålls i propositionen, inte gälla undantagslöst. Det finns situationer, i vilka samhället måste ingripatill skydd för ett barn gentemot barnets egna föräldrar. Det kan i dessasituationer vara direkt olämpligt att vårdnadshavaren får tillgång till allauppgifter som ett barn kan ha lämnat t.ex. till en skolsköterska eller enskolpsykolog. 1 de fall där det råder ett uttalat motsatsförhållande mellanbarnet och dess vårdnadshavare, och där barnet, om uppgifterna lämnas ut tillvårdnadshavaren, kan komma att ta allvarlig skada, bör lagen erbjuda en utökadsekretess till skydd för barnet. Den i propositionen föreslagna nyabestämmelsen är, enligt utskottets uppfattning, en god avvägning mellan deolika intressen som gör sig gällande och bör därför godtas. Den personal som har till uppgift att bearbetakonflikterna och försöka nå fram till lösningar på problemen ställs ofta införsynnerligen ömtåliga och svåra situationer. Den föreslagna nya bestämmelsenkommer att medföra en ofta mycket grannlaga bedömning med svåraavvägningsproblem i det enskilda fallet. Utskottet vill därför betona vikten avatt de personalkategorier som skall tillämpa den nya sekretessregeln gestillräcklig information och utbildning. När det gäller frågan om i vilka fall barnet resp.vårdnadshavaren får efterge sekretess, delar utskottet föredragandensuppfattning att det liksom nu bör ske en prövning i varje enskilt fall. har sammanfattningsvis ingen erinran motpropositionens lagförslag såvitt nu är i fråga. Utskottet finner förslaget välavvägt och föreslår att samtliga motionsyrkanden avslås. Utskottet förutsätter,som tidigare framhållits, att regeringen och berörda myndigheter tarerforderliga initiafivför att tillgodose de berörda personalkategoriernas behov av 1988/89:SoU5yinformation och utbildning. Närvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), IngridAndersson (s), Per Stenmarck (m), (), (),(), (), (), GudrunSchyman (vpk), (), () och (). och (båda fp)anser att utskottets överväganden bort ha följande lydelse: Utskottet vill inledningsvis framhålla att den aktuellalagstiftningsfrågan är komplicerad inte minst så till vida att den berör fleraolika, och i vissa fall motstående, intressen. Enligt utskottets mening bör barnets intressen ochberättigade krav på goda och trygga uppväxtbetingelser finnas i centrum vid deöverväganden som måste göras med anledning av den föreslagna lagändringen. I de fall där det råder ett uttalat motsatsförhållandemellan barnet och dess vårdnadshavare, och där barnet kan komma att ta skada omuppgifter som barnet har lämnat t.ex. fill en skolsköterska eller skolpsykologvidarebefordras till vårdnadshavaren, bör lagen erbjuda en utökad sekretesstill skydd för barnet. Den i proposifionen föreslagna nya bestämmelsen omsekretess i förhållande till ett barns vårdnadshavare kan godtas. Utredningen om barnens rätt föreslog emellertid härutöverinförande av en särskild förtroendesekretess till skydd för unga. borde uppgifter om den som har fyllt inte få lämnas ut tillvårdnadshavaren utan den unges medgivande, om uppgiften har lämnats iförtroende eller inhämtats i samband med att den unge vänt sig till myndigheteni förtroende. Utskottet anser i likhet med utredningen och vad somföreslås i motion K7 att huvudregeln om att vårdnadshavaren har rätt att ta delav sekretessbelagda uppgifterom barnet bör, i fråga om de äldre barnen, försesmed ytterligare ett undantag. I de fall en ung människa söker hjälp hos enmyndighet i en känslig och bekymmersam situafion, är det ofta en förutsättningför att den unge skall våga anförtro sig åt någon utomstående att denne kan gelöfte om att inte yppa något för den underåriges vårdnadshavare. Det bör idessa mycket ömtåliga situationer vara barnet som skall få avgöra huruvida enuppgift skall få utges till vårdnadshavaren eller inte. Det kan i annat fall befarasatt unga människor i många situationer avhåller sig från att söka den /89:SoU5y hjälp och det stöd från myndigheternas sida som kan varanödvändig för Den personal som har till uppgift att bearbetakonflikterna och försöka nå fram till lösningar på problemen ställs ofta införsynnerligen ömtåliga och svåra situationer. Den föreslagna nya bestämmelsenkommer att medföra en ofta mycket grannlaga bedömning med svåraavvägningsproblem i det enskilda fallet. Utskottet vill därför betona vikten avatt de personalkategorier som skall tillämpa den nya sekretessregeln gestillräcklig informafion och utbildning. har sammanfattningsvis i och för sig ingenerinran mot propositionens lagförslag men anser att förslaget bör kompletterasmed en bestämmelse om särskild förtroendesekretess. Utskottet föreslår därföratt . med anledning av motion K7 (fp) beslutar om en sådan förtroendesekretesssom anges i motionen. Utskottet, som förutsätter att regeringen och berördamyndigheter tar erforderliga inifiafiv för att tillgodose berördapersonalkategoriers behov av informafion och utbildning, föreslår vidare attövriga motionsyrkanden avslås. gotab 88640, 1989