yttr · GC05SoU4 · 1988-12-31 00:00:00 — och den västeuropeiska integrationen 1988/89 SoU4y har berett berörda utskott fillfälle attyttra sig över följande motioner om EG: 1988/89:U503, U519, U535, U536,U560-U606, U608, U609, T618 och Ub806 yrkande 31. begränsar sitt yttrande till motionernaU519, U536, U565, U574 yrkande 2, US85 yrkande 2 A, U586 yrkandena 1, 4 och 6och U588. I motion U519 av m.fl. (c) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts omalkoholpolitikens roll i EG-harmoniseringen (yrkande 1). Motionärerna anför att det är nödvändigt av bl.a.folkhälsoskäl att i det pågående harmoniseringsarbetet i förhållandetill EG utan begränsningar kan bibehålla sin rätt till punktbeskattningar avalkohol och de restriktioner som finns för försäljning av alkohol. I motion U574 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den nu klart skall upplysa EG omatt inte kommer att ändra sin socialt motiverade alkoholpolitik vid enanpassning (yrkande 2). 1 motion U586 av m.fl. (mp) hemställs attalla åtgärder som har samband med alkoholpolitik skall undantas frånEG-anpassningen (yrkande 1), att EG-anpassningen inte får motverka den svenskasträvan att minska alkoholskadorna (yrkande 4) och att EG-anpassningen inte fårleda till ökning av totalkonsumtionen av alkohol (yrkande 6). I proposition 1987/88:66 och den västeuropeiskaintegrationen framhöll föredraganden bl.a. att det inom EG sedan en längre tidpågått ett arbete på att harmonisera skattestrukturen för bl.a. varugruppernaöl, vin och sprit. En rad direkfivförslag har också lagts fram, menframgångarna har varit små. För att förverkliga den gemensammamarknaden inom EG krävs, enligt propositionen, en långtgående harmonisering avframför allt den indirekta beskattningen. Om gränser mot EG skallöppnas på samma sätt, krävs även för svensk del en anpassning av bådeskattestruktur och skattenivåer. Det skulle exempelvis innebära behov avsänkningar av mervärdeskatten och flera punktskatter. En sådan anpassning tillEG skulle, enligt propositionen, självfallet få omfattande ekonomiskaåterverkningar 1 1988/89. och kunnastrida t.ex. mot svensk alkoholpolitik. Utan en sådan anpassning 1988/89:SoU4y torde det dock inte vara möjligt att helt avskaffa gränshindrenmot EG vad gäller varor, tjänster etc. framhöll i sitt yttrande tillutrikesutskottet över propositionen och motionerna med anledning av denna (SoU1987/88:5y) bl.a. följande. Även i frågan om alkoholdrycker har Kommissionen lagt framförslag om harmonisering av beskattningen. På alkoholområdet föreslås enbeskattningsnivå som skiljer sig kraftigt från den svenska. I sammanhanget kan anmärkas att () Europaregion antog en resolution om bl .a. en målsättning attminska totalkonsumtionen av alkohol fram . ÄvenEG-länderna medverkade i resolutionen. I propositionen anges (s. 108 f.) att utsikten att snabbtnå enighet om Kommissionens förslag beträffande harmonisering av punktskatterpå ifrågavarande områden har satts i fråga. Det konstateras att en anpassningtill EG:s skattesatser skulle kunna strida mot svensk alkoholpolitik. Enligt utskottets mening var det värdefullt med ettsamarbete mellan och i fråga om åtgärder för att uppnå enkonsumtionsbegränsning. Det anförda låg enligt utskottet i linje med den dåaktuella motionen om att bl.a. alkohol skulle undantas från integrationsarbetetmed EG. Denna påkallade därför inte någon åtgärd. alkoholpolitiska beslut innebär bl.a.att prismekanismen bör utnyttjas som ett aktivt alkoholpolitiskt instrument.Enligt dessa riktlinjer måste därför priserna på alkoholdrycker vara höga ochminst följa med i den allmänna prisutvecklingen. Utskottet förutsätter attintegrationsarbetet i förhållande till EG inte bedrivs på ett sådant sätt attdet försvårar en effektiv svensk alkoholpolitik. Det sagda hindrar självfalletinte ett interna-fionellt samarbete på alkoholområdet syftande till minskadkonsumtion. framhöll i sitt yttrande tillutrikesutskottet (SkU1987/88: 3y) följande. När det gäller vissa punktskatter, som är utformade efterandra utgångspunkter än rent statsfinansiella, skulle en långtgåendeanpassning till EG-standard innebära problem. Utskottet tänker närmast på desvenska skatterna på alkoholdrycker som bl.a. har till syfte att bidra till endämpning av konsumtionen av dessa varor. Enligt utskottet bör målet för ett svenskt deltagande iden västeuropeiska integrationsprocessen vara att de sociala och hälsomässigasträvanden som vägleder den svenska politiken på dessa områden inte försvagas. slutligen framhöll följande (1987/88:24). Utskottet instämmer i social- och skatteutskottenssynpunkt att de sociala och hälsomässiga strävanden som vägleder den svenskaskattepoUtiken på alkoholens och tobakens område inte bör försvagas genom ettsamarbete med EG. Enligt utskottets mening bör det vara möjligt att fåförståelse för dessa synpunkter i kommande kontakter med EG, där det ocksåfinns en opinionsom alltmer uppmärksammar tobaksrökningens och alkoholbrukets 1988/89:SoU4yskadliga verkningar. Utskottet kan emellertid inte förorda att alkohol- ochtobaksbeskattningen redan i utgångsläget undantas från integrationsarbetet. Enligt uppgift kommer alkoholfrågorna att studerasytterligare i integrationsarbetet inom . Enligt vad utskottet inhämtat finns ingen gemensamalkoholpolitik inom EG. Varje land driver sin egen polifik utan någrabegränsningar i form av direktiv e.d. på området. Något hinder för ett land attbedriva en restriktiv alkoholpolitik finns därför inte. När det gäller frågorom den indirekta beskattningen är läget oförändrat sedan frågan behandlades avriksdagen . Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning i dessafrågor. Utskottet förutsätter att integrationsarbetet i förhållande till EGinte bedrivs på ett sådant sätt att det försvårar en effektiv svensksocialpolitik. Detta hindrar självfallet inte ett internationellt samarbete påalkoholområdet, syftande till minskad konsumtion. Utskottet kan därför inteställa sig bakom motion U586 yrkande 1. Motbakgrund av vad som i övrigt anförts föreslår utskottet att även > motionernaU519 yrkande 1, U574 och U586 yrkandena 4 och 6 avslås. I motion U588 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att läkemedelskontroll ochläkemedelspolitik skall undantas från EG-anpassning. Den svenska läkemedelslagstiftningen uppställer strängakrav på läkemedel. Kontrollen anses också vara bland de mest noggranna ivärlden. EG har gjort stora insatser för att harmonisera kraven påläkemedelskontrollen i medlemsländerna. Bl.a. har ett drygt tiotal direktivantagits. Någon gemensam registrering finns dock inte utan varje landsläkemedelskontroll avgör om ett läkemedel skall registreras. Ett enklareregistreringsförfarande - enligt den s.k. multi state-proceduren - underlättardock en registrering inom två eller flera medlemsstater. Enligt dettaförfarande skall ett godkännande av en stat under vissa förutsättningaraccepteras av en annan stat inom EG. Arbete pågår dock med frågan om att införanågon form av gemensamt registreringsförfarande. EFTA har på läkemedelsområdet tagit initiativ till tvåöverenskommelser i vilka även vissa deltar. Den ena är den s.k.läkemedelsinspek-tionskonventionen till vilken ett femtontal länder, däriblandflera , anslutit sig. Överenskommelsen innebär att myndigheterna kanbegära inspektionsprotokoll över läkemedelstillverkning i de andra staterna.Därmed behöver de inte sända en inspektör utomlands varje gång man önskar merkunskap om en utländsk tillverkare. Den andra överenskommelsen är det s.k.PER-scheme (Pharmaceutical Evaluation Reports) som syftar till utbyte avregistreringsprotokoll som upprättats av resp. lands myndighet. r 1988/89. Dettautbyte underlättar registreringsarbetet för de deltagande länderna. har till uppgift bl.a. attverka för en harmonisering av läkemedelslagstiftning och administrativ praxis iNorden. På många områden har arbetet resulterat i gemensamma nordiskariktlinjer. Nämnden har numera i.uppdrag att särskilt uppmärksamma förhållandettill EG. Representanter för nämnden deltar som observatörer i delar av EG:stekniska expertarbete på läkemedelsområdet. I proposition 1987188:66 framhöll föredraganden följande. har en stark ställning i det läkemedelssamarbetesom sker via EFTA och till vilket flera enskilda är anslutna. Ettökat samarbete med EG och bör i första hand ske viaEFTA, vilket ger och en starkare ställning än ett ensidigtsvenskt närmande till EG. Ett utökat samarbete mellan EG och EFTA påläkemedelsområdet i syfte att harmonisera krav och värderingar bör prioriteras. Dessa uttalanden föranledde ingen erinran i samband medriksdagsbehandlingen. Utskottet har inhämtat att svensk läkemedelsindustri vidupprepade tillfällen har framhållit behovet av en harmonisering av de svenskaläkemedelsbe-sfämmelserna med EG:s med hänsyn till den svenskaläkemedelsexporten. Vidare har inhämtats att en genomgång av EG:s olikadirektiv m.m. på detta område gjorts inom läkemedelsavdelning.Den allmänna uppfattningen inom avdelningen är att skillnaderna mellan EG:sregler på läkemedelsområdet och motsvarande svenska bestämmelser sakligt settinte är stora. En ytterligare svensk harmonisering skulle inte medföra attkraven på läkemedel i generellt skulle minska. Diskussioner pågår , på svenskt initiativ,mellan EFTA-länderna om hur ett närmare samarbete med EG borde läggas upp. EGhar också under hand visat intresse för diskussioner med EFTA i läkemedelsfrågor. Såvitt nu kan bedömas innebär en harmonisering av desvenska läkemedelsbestämmelserna med EG:s ingen nackdel för den svenskaläkemedelskontrollen. Däremot finns det skäl anta att en ytterligareharmonisering av de svenska läkemedelsbestämmelserna med EG:s skulle vara tillfördel för den svenska läkemedelsindustrins möjligheter att exportera läkemedeltill . Utskottet kan inte förorda att läkemedelskontrollen ochläkemedelspolitiken undantas från en EG-anpassning och föreslår därför attmotion U588 avslås. I motion U585 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att EG-anpassningen inte fårleda till fördröjning av planerade förbättringar av konsumentskyddet när detgäller barnsäkerhet (yrkande 2 A). 1proposition 1987188:66 framhålls bl.a. följande. Flertalet direktiv som har utfärdats påkonsumentskyddsområdet har haft karaktär av minimidirektiv, dvs. lägsta godtagbara standard, men där det överlämnas till medlemsländernaatt anta strängare regler. Utgångspunkten för överväganden att utfärdaminimidirektiv har varit tanken att EG-åtgärder inte uteslutande syftar tillborttagande av handelshinder utan även till en balanserad ökning avlevnadsstandarden i hela Gemenskapen. antogs ett direktiv rörande produktansvar.Enligt detta skall tillverkaren bära ett strikt ansvar för såväl person- somsakskador som vållas av en defekt hos produkten. I Rådets konsumentpolitiska resolution berörs ävenfrågan om en generell produktsäkerhetspolitik. I Kommissionens skrivelse tillrådet framhålls att ett generellt produktsäkerhetsdirektiv, med skyldighetför tillverkare, importörer och handlare att endast tillverka och saluhållaprodukter som är säkra, skulle komplettera den nya harmoniseringsmetoden ochproduktansvarsdirekfivet och säkerställa genomförandet av den inre marknaden.Samtidigt diskuteras skaderapporteringsfrågor och möjligheter att inrätta enproduktsäkerhetskommitté med övervakningsfunktion och rätt att ingripa motfarliga produkter. Ett förslag till produktsäkerhetsdirektiv är underutarbetande. Det är uppenbart att utvecklingen inom EG påproduktsäkerhetsområdet kommer att ha den största betydelse även för de svenskakonsumenterna redan på grund av det samarbete som sker mellan EG- ochEfta-länder i standardiseringsorganen och . Det är en naturligutgångspunkt för att sträva efter högsta säkerhet, även om det inte ärgivet att på alla områden som rör konsumentprodukter nu har de bästgenomtänkta säkerhetsnormerna. Det är i detta sammanhang nödvändigt attSverige, helst i nordisk samverkan, aktivt engagerar sig i det europeiskastandardiseringsarbetet och att även konsumenternas intresse beaktas. Detförtjänar att nämnas att för konsumentfrågorplanerar att genomföra ett projekt som syftar till att utvecklaolika samarbetsmodeller för att uppnå samnordiska ställningstaganden tillsådana åtgärder i EG som avser produktsäkerhet och produktinformation. Den svenska bedömningen är att harmoniseringsarbetet inomEG på produktsäkerhetsområdet kan komma att innebära att det i vissa hänseendenuppställs lägre säkerhetskrav inom Gemenskapen än dem som gäller iSverige. Det är därför angeläget att engagerar sig i det västeuropeiskasamarbetet på detta område. När det gäller främst ekonomiskt konsumentskydd harhittills givna EG-direktiv i allmänhet haft karaktär av minimidirektiv. I denmån direktiv även enligt den nya harmoniseringsmetoden ges en sådan form, börden svenska regleringen på området i sina huvuddrag inte utgöra något problem.1 det motsatta fallet kan det däremot bli aktuellt med anpassning. I sittyttrande till utrikesutskottet anslöt sig lagutskottet till vad som i 1988/89:SoU4y propositionen anförts om medverkan i det europeiskasamarbetet på konsumentskyddsområdet (LU 7y). beslöts inom EG ett direktiv om säkerhet förleksaker. Syftet med direktivet är främst att uppställa en rad väsentligasäkerhetskrav. Inom EG förbereds nu ökad säkerhet för lekredskap. Detta ledersannolikt till ett direktiv enligt mönster av det s.k. leksaksdirektivet.Alternativt kan frågan regleras inom ramen för leksaksdirektivet. (konsumentministrarna) diskuteradeden utvecklingen av EG:s inre marknad och effekterna för detnordiska konsumentsamarbetet. Man enades om ett ställningstagande som innebäratt utvecklingen i relation till EG:s inre marknad inte bör medföra någonförsämring av konsumentskyddet i . Det nordiska harmoniseringsarbetetbör ske så att det stämmer överens med motsvarande arbete inom för konsumentfrågor (NÅ K) uppmanades att utarbeta enlista över och prioritera de EG-åtgärder på konsumentområdet, som man särskiltbör koncentrera sig på i det nordiska konsumentsamarbetet. har lagt fram ett förslag tillsamarbetsprogram på konsumentområdet, i vilket bl.a. konsumenternas säkerhetframhålls ävensom att det nordiska harmoniseringsarbetet på konsumentområdetmåste stå i samklang med motsvarande arbete i EG och EFTA. Nordiska rådetbeslutade vid sitt sammanträde att rekommendera ministerrådet attanta förslaget. besvarade statsrådet iriksdagen en fråga av Per () om vilka åtgärder statsrådet tänktevidta för att garantera att svenska konsumentskyddsbestämmelser inte offrasinför en anpassning till EG. Statsrådet framhöll följande. De nordiska konsumentministrarna uttalade sedanatt anpassningen till EG:s inre marknad inte bör medföra en sänkning av dennuvarande höga nordiska nivån i konsumentskyddet. I den mån säkerhetskraven förkonsumentprodukter fastställs på europeisk nivå är det därför angeläget attSverige deltar i arbetet. Detta gör vi både genom överläggningar medEG-kommissionen och genom deltagande i det europeiska standardiseringsarbetet.Till detta har vi anslagit nya resurser och vet redan att sådant arbete kanmedföra att svenska säkerhetssynpunkter vinner gehör. måste sägas att det inte är givet att påalla områden som rör konsumentprodukter har de bäst genomtänktasäkerhetsnormerna. Frågan om en anpassning av svenskakonsumentskyddsbestämmelser får därför prövas från fall till fall. Som ett exempel på att varit med och drivit påutvecklingen pekade statsrådet på frågan om säkerheten när det gäller leksaker. Utskottet, som delar inställningen i frågesvaret såvittrör barnsäkerhetsarbetet, föreslår att motion U585 yrkande 2 A avslås. Organisatoriskafrågor 1988/89:SoU4y 1 motion U519 av m.fl. (c) hemställs attriksdagen hos regeringen begär att företrädare för sociala frågor ochalkoholfrågor finns i regeringens rådgivande organ för EG-frågor (yrkande 2). I motion U536 av m.fl. (s) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av att iberedningsorganisationen för integration med EG inrättas ett särskiltråd för social- och hälsofrågor. Motionärerna anför att i anslutning till detpågående harmoniseringsarbetet det är nödvändigt att mycket starktbetonar social- och hälsofrågor i vid mening; exempelvis rätten till. arbete,social trygghet, att förhindra utslagning etc. Betydelsefullt är också attfolkhälsofrågorna som alkoholbruk, kost, motion och tobaksrökning ges den platssom dess stora betydelse motiverar. I den organisation som regeringen har föratt arbeta med integrationen är det självfallet viktigt att ovannämnda social- ochhälsofrågor beaktas i alla sammanhang. Motionärerna anser att frågorna har såstor betydelse att det är mofiverat med ett särskilt råd eller liknande med enbred representation för olika intressen. I motion U565 av () hemställs att riksdagenhos regeringen begär en utredning av hur den svenska socialpolitiken skallkunna anpassas till de riktlinjer som kommer att gälla inom EG. Inom regeringen har en statsrådsgrupp för Europafrågorbildats med statsminister som ordförande. I gruppen ingår ävenutrikes-, utrikeshandels-, finans- och industriministrarna. I syfte att hållanära och fortlöpande kontakt med företrädare för olika samhällsintressen harregeringen inrättat ett Råd för Europafrågor. I rådet, som skall utgöra ettforum för informationsutbyte och samråd, ingår statsrådsgruppen samtföreträdare för de fackliga organisationerna och näringslivet liksomriksbankschefen och universitetskanslern. I rådet kan frågor inom samfligasakområden diskuteras. En särskild statssekreterargrupp svarar understatsrådsgruppen för alla frågor som rör deltagande i detvästeuropeiska integrationsarbetet. Alla departement utom försvarsdepartementet deltar i detpågående integrationsarbetet. Ett tjugotal departementala och interdepartementalaarbetsgrupper har upprättats omfattande alla de områden som berörs av deteuropeiska integrationsarbetet. Ordförande i arbetsgrupperna är vanligtvisnärmast berörd enhetschef inom resp. fackdepartement. I övrigt ingårföreträdare för berörda departement och myndigheter. Arbetsgrupperna svarar förkartläggningen av resp. område, upprättandet av mål och handlingsplan för detfortsatta arbetet samt genomförandet av handlingsplanen. Till arbetsgruppernahar när det bedömts lämpligt knutits referensgrupper med företrädare förberörda sakintressen. UD:s handelsavdelning har det övergripandesamordningsansvaret inom för det pågående arbetet.Chefsförhandlaren är bl.a. ordförande i beredningsgruppen förEuropafrågor, i vilken ordförandena i alla de arbetsgrupper som upprättats inomregeringskansliet deltar. Beredningsgruppen träffas regelbundet och inom dessram samordnas målen och arbetsprogrammen för de olika arbetsgrupperna. Inomhandelsavdelningen har ett särskilt integrationssekretariat, ISEK, upprättats.Sekretariatet har två huvuduppgifter. Det svarar för samordning- 1988/89:SoU4y en av deninterna sidan av integrationsarbetet, dvs. vätterinåt , vad gäller t.ex. anpassningsåtgärder i det svenska regelsystemet.Häri ligger att sekretariatet har nära kontakter med andra I samordningsrollen ligger också att enheten fungerarsom sekretariat åt statsråds- och statssekreterargrupperna, rådet för utgörs avden övergripande uppföljningen av EG:s s.k. vitbok samt tre av de fyrafriheterna: tjänster, kapital och personer. I detta ligger att sekretariatet Vidare har sekretariatet ett samordnande ansvar förfinansiering av och information om integrationsarbetet. Fr.o.m. har inrättats en särskildarbetsgrupp för hälso-och socialpolitiska frågor under . Utskottet konstaterar att en särskild arbetsgrupp förhälso- och socialpolitiska frågor numera inrättats inom integrationsarbetet iregeringskansliet. Uppläggningen av integrationsarbetet gör att de nu aktuellafrågorna kan diskuteras på såväl statsråds- som statssekreterarnivå och i Rådetför Europafrågor även med företrädare för olika samhällsintressen utanförregeringskansliet. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attmotionerna U519 yrkande 2 och U536 avslås. Utskottet konstaterar att ett översynsarbete inletts inomsocialpolitiken i syfte att förbereda kommande harmonisering. Påläkemedelsområdet har harmoniseringsarbetet fått fastare form. Utskottetförutsätter att regeringen avsätter de resurser som behövs för detta arbete utanatt tar något initiativ. Utskottet föreslår därför att mofion U565avslås. Närvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), IngridAndersson (s), Per Stenmarck (m), (), (),(), (), (vpk),(), (), () och (). Avvikandemeningar i988/89:SoU4y UllaTilländer och (båda c) anser delsatt första meningen i näst sista stycket i avsnittet "Alkoholfrågor"i utskottets yttrande bort utgå, delsatt sista stycket i avsnittet "Alkoholfrågor" i utskottets yttrandebort ha följande lydelse: Utskottetanser att det i det pågående harmoniseringsarbetet i förhållande till EG ärnödvändigt av bl.a. folkhälsoskäl att utan begränsningar kan bibehållasin rätt fill punktbeskattningar av alkohol och de restriktioner förförsäljning av alkohol som finns. I övrigt vidhållerutskottet sin tidigare uppfattning i dessa frågor. MofionernaU574 (mp) yrkande 2 och U586 (mp) yrkandena 4 och 6 bör därför avslås. anfört med anledning av motion U519 (c) yrkande 1 bör ges regeringentill känna. GudrunSchyman (vpk) och () anser att de fyra sista styckena iavsnittet "Alkoholfrågor" i utskottets yttrande bort ha följandelydelse: InomEG har man en mycket liberal syn på alkoholkonsumtion. En svensk EG-anpassningkan innebära att det kommer att bli kraftigt sänkta priser på alkoholhaltigadrycker i . Den svenska prisnivån skulle betraktas som ett handelshindereftersom den är och har till syfte att vara konsumfionsdäm-pande. Den svenskaEG-anpassningen kan då komma att medföra att vi i ställs införallvarliga sociala problem, eftersom sänkta priser på alkoholhaUiga dryckererfarenhetsmässigt leder till ökad förbrukning och ett ökat antal alkohoUster.Vår mångåriga och i grunden accepterade alkoholpolitik riskerar att raserasvid en anpassning till EG. Utskottetanser därför att alkoholpolitiken skall undantas från EG-anpassningen. anfört med anledning av motionerna U519 (c) yrkande 1, U574 (mp)yrkande 2 och U586 (mp) yrkandena 1,4 och 6 bör ges regeringen fill känna. GudrunSchyman (vpk) och () anser att de fem sista styckena iavsnittet "Läkemedelsfrågor" i utskottets yttrande bort ha följandelydelse: Pågrundval av utskottets principiella grundsyn fill EG-anpassningen och kännedomom hur de övriga kända varukontrollsystemen fungerar i EG befarar utskottet attläkemedelskontrollen vid en anpassning fill EG kommer att minska, vilket kanleda till hälsorisker. Frågor om läkemedelskontrollen bör därför undantas frånEG-anpassning. Barnsäkerhetsfrågornaoch EG 1988/89:SoU4y (vpk) och () anser att detsista stycket i avsnittet "Barnsäkerhetsfrågor" i utskottets yttrandebort ha följande lydelse: En anpassning av barnsäkerhetsnormerna till EG kan leda tilllägre krav från samhällets sida. Utskottet anser därför att dessa normer börundantas från EG-harmonisering. Däremot har utskottet inget emot ettkonstruktivt samarbete i barnsäkerhetsfrågor mellan olika europeiska länder,inbegripet även . Vad utskottet anfört med anledning av motion U585 (mp)yrkande 2A bör ges regeringen till känna. Medverkan av företrädare för social- ochhälsofrågor i integrationsarbetet (), (vpk), () och () anser att andra meningen i det tredje stycket frånslutet och det näst sista stycket i avsnittet "Organisatoriskafrågor" i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: I anslutning till det pågående harmoniseringsarbetetgentemot EG är det nu nödvändigt att mycket starkt betonar social- ochhälsofrågor i vid mening; exempelvis rätten till arbete och social trygghetsamt nödvändigheten att förhindra utslagning etc. Betydelsefullt är också attfolkhälsofrågorna som alkoholbruk, kost, motion och tobaksrökning ges den platssom dess stora betydelse motiverar.