yttr · GC05BoU1 · 1988-12-31 00:00:00 — I dessa områden och kommuner finns därför anledningatt vidta åtgärder så att det eftersträvade målet om att frigöra resurser förnyproduktionen snabbt får den effekt som regeringen uppenbarligeneftersträvar. I dessa områden börden av regeringen förordade övergångslösningenväljas. I övriga landet bör den övergångsbestämmelse som förordas i de nuredovisade motionerna gälla, dvs. nu gällande räntebidragsvillkor skalltillämpas i ärenden som registrerats hos det kommunala förmedlingsorganetsenast . Vad utskottet nu med anledning av förslaget ipropositionen och i mofionerna förordat om övergångsbestämmelsernas utformningbör som sin mening ge regeringen till känna. I propositionen föreslås att dagens räntebidragsreglerskall tillämpas i fråga om sådana etapper i pågående projekt för vilka ansökanom bostadslån lämnats in före . Enligt utskottets mening bördetta bemyndigande utvidgas till att avse också sådana etapper för vilkaplaneringen är långt framskriden utan att låneansökan formellt lämnats in.Därigenom undviks att pågående ombyggnadsarbete tvingas att avbrytas på grundav den praxis som tillämpas i en del låneärenden vid vissa länsbostadsnämnder.Även detta bör ges regeringen fill känna. föreslagit om undantag från regeringens förslag beträffandebostadslån för ombyggnad samt om utformning av övergångsbestämmelserna innebärsammanfattningsvis följande. Dagens räntebidragsvillkor kommer även fortsättningsvisatt tillämpas i hela landet och oavsett när ansökan om bostadslån aktualiserasom förhandsbesked givits av länsbostadsnämnd , omlånet avser ombyggnad av ålderdomshem och för äldre, om lånet gällerombyggnad av lokaler, kontor m.m. till bostäder om ett nettotillskott avbostäder blir resultatet under förutsättning att tillskottet av bostäder ärtillräckligt stort. Detta gäller också vid ombyggnad av bostadshus. tillskott som skallerfordras får avgöras av regeringen. gällande villkor 1988/89:BoUly skallockså tillämpas om hiss installeras. Ombyggnadslånet kan då kombineras medhissbidrag. Oförändrade villkor skall också tillämpas vid ombyggnad avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Regeringen har givits bemyndigande attbesluta att nu gällande villkor skall kunna fillämpas vid ombyggnad om detbl.a. är motiverat av arbetsmarknadsskäl eller från bostadsförsörjningssynpunkt,om det gäller genomgångsbostäder för flyktingar, om det gäller småhus med s.k.självbyggeri och i vissa fall om det gäller byggande med prefabriceradeelement. Vadgäller övriga åtgärder, i den mån de inte föreslås undantagna redan i proposifionen,innebär utskottets beslut följande. I de tre storstadsområdena samt i Uppsalaoch kommuner skall preliminärt beslut om bostadslån för ombyggnad hafattats för att då gällande räntebidragsvillkorskall tillämpas. För landet i övrigt skall dessa villkor gälla om ansökan omombyggnadslån registrerats hos det kommunala förmedlingsorganet senast dettadatum. övriga motioner förordats om övergångsbestämmelsernas utformning avstyrks avutskottet. Det gäller kommunisternas partimotion Fi9 yrkande 9såvitt nu är i fråga samt motionerna FilO (s), Fil2 (s) yrkande 2, Fil3 (c)yrkande 1, Fil9 (s) yrkande 3, Fi20 (m) yrkande 3, miljöparfiets partimotionFi21 yrkande 6 såvitt nu är i fråga och Fi31 (s) yrkande 1. Dessa förslag låtersig inte förenas med utskottets ställningstagande om övergångsbestämmelsernasutformning. Vidgning av ramen för tilläggslångivningen Undervissa förutsättningar kan tilläggslån utgå i kombination med bostadslån förombyggnad eller räntestöd. Bl.a. gäller detta för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Lån kan också utgå för att avhjälpa mera omfattande röt-, mögel-,fukt- och korrosionsskador i bostadshus (miljonprogrammetsbostadsområden). Också för åtgärder i syfte att minska radondotterhalten kantilläggslån beviljas. Tilläggslångivningens omfattning styrs av två delramar.För innevarande budgetår är de lika stora, 115 milj. kr. vardera förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse och för miljonprogramhusen m.fl. Ipropositionen föreslås att delramen avseende tilläggslångivningen förmiljonprogrammets bostadsområden ökas med 50 milj. kr. för innevarande budgetårtill 165 milj. kr. Därigenom skapas, enligt regeringens uppfattning,möjligheter att genomföra mycket angelägna uppmstningar i dessa områden utanatt kostnaderna för sådana arbeten blir alltför betungande för de boende. Imoderata samlingspartiets partimotion Fi4 yrkande 4 och i motion Fi26 (c)yrkande 2 föreslås att avslår förslaget om ramökning. Motionsförslagenär en följd av att motionärerna yrkat avslag också på förslaget om höjdagaranterade räntor för bostadslån fill ombyggnad. Dessa motionsförslag harutskottet avstyrkt ovan. Ivänsterpartiet kommunisternas parfimotion Fi9 yrkande 4 föreslås att de båda delramarna slopas medan i motionerna Fil4 (s) och Fi23 20 (fp)föreslås att även delramen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse ökas 1988/89:BoUly med 50 milj. kr. för innevarande budgetår. Med hänvisning till utskottets ställningstagande omförändring av de garanterade räntorna för statliga ombyggnadslån avstyrkerutskottet förslagen i moderata samlingspartiets partimotion Fi4 yrkande 4 ochmotion Fi26 (c) yrkande 2 om avslag på regeringsförslaget. Utskottet avstyrker också förslagen i motionerna Fil4 (s)och Fi23 (fp) om vidgning av delramen för kulturhistoriskt värdefud bebyggelsemed hänvisning till att utskottet ovan föreslagit att nu gällanderäntebidragsvillkor för ombyggnad av sådan bebyggelse skall tillämpas även ifortsättningen. Något behov av ökning av delramen kan därmed inte ansesföreligga. Även vad i kommunisternas parfimotion Fi9yrkande 4 föreslås om att tilläggslåneramen helt skaU slopas avstyrkerutskottet. Utskottet är inte berett att frångå tidigare och senast våren 1988gjorda ställningstaganden därvidlag. Långivningen bör styras av ramar. Utskottet vill emellertid i detta sammanhang aktualisera fråganom statens stöd tid s.k. sjuka hus, en fråga som för övrigt behandlatsav utskottet (bet. ]988/89;BoU2). Utskottet beslöt då att ge regeringen tillkänna att bl.a. lån- och bidragsgivningen avseende sådana hus borde ses över. Iavvaktan på att dessa överväganden och resultatet av dem blir klara är detnödvändigt att inom ramen för nu gällande stödsystem - bl.a. småhusskadefondenoch tilläggslångivningen - bedöma statens åtgärder avseende dessa hus. kan bedöma torde de föreskrifter m.m. som styr denna låne- ochbidragsgivning nu vara till fyllest för att tillgodose berättigade krav påstatens insatser i sammanhanget. Skulle så inte vara fallet bör riksdagenbemyndiga regeringen att genom dispens göra undantag från regelsystemet, allt isyfte att skapa rimliga möjligheter när det gäller att bedöma vilka statligaåtaganden som kan påfordras när det gäller "sjuka hus" och i avvaktanpå att de av bostadsutskottet förordade mera långsikfiga övervägandena blirklara. Vad nu anförts om dispens m.m. bör med anledning avregeringens förslag om en vidgning av tilläggslåneramen som sin mening geregeringen till känna. Inriktningen av statens subventioner enligt förordningen(1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus Utskottet har ovan (s. 11) i sammanfattning redogjort fördet s.k. RBF-stödet och för de motioner i vilka detta stöd behandlas.RBF-stödet kallas vanligen ROT-lån (= reparation, ombyggnad, tillbyggnad). I partimptionerna Fi4 yrkande 3 från moderatasamlingspartiet och i Fill yrkande 7 från samt i motion Fi24 (m) yrkande 2 föreslås i princip att som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande ROT-finansieringsregler bör ersättas med en rätt för fastighetsägare att göra skattefria avsättningar till reparationsfonder. Ett yrkande med samma innebörd som de nu aktuella behandlade utskottet (BoU 1987/88:10 s. 47). Utskottet anförde då att erfarenheterna av ROT- finansieringssystemet i huvudsak varit goda och att det sammantaget väl fyllt sin uppgift. Utskottet vill också erinra om att skatteutskottet 21 (SkU1987,/S8;30 s. 12-13) behandlade en motion om skattefri avsättning /89:BoUly underhåll av hyresfastigheter. med hänvisning till att pågående överväganden rörandeföretagsbeskattningen även omfattar överväganden om beskattning avhyresfastigheter. , som vidhåller sitt tidigare ställningstagande,instämmer också i vad skatteutskottet anfört om att resultatet av pågåendeöverväganden bör avvaktas. Motionerna avstyrks av bostadsutskottet. I partimotion Fi21 yrkande 3 föreslås attden förutsättning för RBF-stöd som innebär att en ombyggnad skall anses"som nybyggnad" för att stöd skall utgå bör slopas. Såvitt utskottet har sig bekant finns ingen sådan regelsom förutsättning för stöd. I kommunisternas partimotion Fi9 yrkande 8föreslås ett tillkännagivande om att hyresgästyttrande ochförbesiktning angående varsamheten skall vara villkor för RBF-stöd ochskatteavdrag . Ett accepterande av motionärernas förslag innebäratt de förfaranderegler som finns beträffande ombyggnadslångivningen kommer attfinnas också i RBF-sammanhang. Utskottet vill erinra om att som villkor för räntestöd -under vissa förutsättningar - gäller att fastighetsägare som får bidrag enligtRBF skall -om hyresgästorganisationen begär det - lämna information om deberäknade årliga kostnaderna och utgifterna för sådana underhållsåtgärder somfastighetsägaren avser att betala med hyresintäkter. Även om denna informationsskyldighet inte helt kanjämföras med de förslag motionärerna för fram finner utskottet intetillräckliga skäl nu föreligga att införa samma förfaranderegler för RBF-stödetoch skatteavdraget som finns när det gäller ombyggnadslångivningen.Mofionsyrkandet avstyrks sålunda. I samma motion, kommunisternas partimotion Fi9,föreslås i yrkande 3 att RBF-stöd skal! kunna utgå även för utbyte avva-ledningar (stambyten). 1 motion Fil2 (s) yrkande 3 föreslås göraett tillkännagivande om gränsdragningen mellan ombyggnad och underhåll. I dennamotion framhålls betydelsen av att angelägna åtgärder kan berättiga tillräntestöd. Även enligt utskottets mening finns goda skäl att övervägaom inte också för sådana åtgärder som tas upp i partimotionen frånvänsterpartiet kommunisterna skall kunna utgå. Det kan också finnasanledning att överväga om gränsdragningen mellan ombyggnad och underhållbehöver justeras. bör med anledning av de båda motionsyrkandena somsin mening ge regeringen till känna vad nu anförts. Regeringen bör bemyndigasgenomföra de av motionärerna aktualiserade förslagen utan hörande. Minskade räntesubventioner för hyres- och bostadsrättshus Regeringsförslaget som redovisats ovan (s. 12) innebärbl.a. att de statliga räntesubventionerna i form av räntebidrag och räntelån för hyres- och bostadsrättshus minskas med 300 milj. kr. för tiden fr.o.m. . Avbesparingen avses 100 milj. kr. falla på hus byggda eller ombyggda före år1988/89:BoUly 1968. avses få ta del av ett förslag om hurde föreslagna besparingarna skall läggas ut på olika årgångar av bostadshus.Skälet till regeringsförslaget är att eftersom värdet av ränteavdragen förvillaägarna minskar vid ett bifall till regeringsförslaget om sänktamarginalskatter det är motiverat att de statliga subventionerna minskas ocksåför hyres- och bostadsrättshus. 1 tre motioner yrkas avslag på regeringsförslaget. Detgäller kommunisternas partimotion Fi9 yrkande 1, folkpartietspartimotion Fill yrkande 5 och motion Fi26 (c) yrkande 5.1 den förstnämndamotionen anförs att regeringsförslaget innebär ökade hyror för dem som redanlider av alltför höga hyror. Regeringsförslaget motverkar, enligt motionärerna,det övergripande inflafionsbekämpningsmålet. I de övriga två nu behandlademotionerna anförs att regeringen bör återkomma med förslag omhur besparingen bör läggas ut. I folkparfimotionen föreslås dessutom att detnya förslaget bör ges den profil som förordades i parfimotionenBo230 och som bl.a. innebär att en extra upptrappning av den garanterade räntanmed 350 milj. kr. bör göras samt att räntebidragen för ombyggnad och underhållminskas med 300 milj. kr. I partimotion Fi21yrkandena 2 och 4, båda yrkandena såvitt nu är i fråga, föreslås att dengaranterade räntan höjs i samband med ombyggnad resp.för befintliga lån. Utskottet finner det av regeringen valdafillvägagångssättet godtagbart. Även om det naturligtvis kan göras gällande attdet är rimligt att begära att förslagen så långt möjligt skall ge de boende sågod information som möjligt om kommande räntebidragsvillkor får detta önskemålstå tillbaka för uppfattningen om att det också är rimligt att regeringen i ettsammanhang, och då i samband med att budgetpropositionen presenteras, ger ensamlad syn på hur villkoren bör utformas. partimotion Fill yrkande5, partimotion Fi21 yrkandena 2 och 4, dessa båda yrkanden såvittnu är i fråga, samt motion Fi26 (c) yrkande 5 avstyrks med hänvisning till vadnu anförts. Inte heller kan utskottet instämma med mofivet ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Fi9 om att en marginalskattesänkningför villaägarna inte skulle medföra att motsvarande "besparing" inteuppstår för hyres- och bostadsrättshusen. Yrkande 1 i motionen avstyrkssålunda. Ett förslag som går längre än regeringens förs fram imoderata samlingspartiets parfimotion Fi4 yrkande 5 och i mofion Fi24 (m)yrkande 3. föreslås besluta att räntebidragen för hus byggda före år1975 skall upphöra fr.o.m. . Utskottet avstyrker förslaget med hänvisning till tidigareställningstagande. Senast behandlade utskottet ett motsvarande yrkande våren1988 (BoU1987/88;10s. I partimotion Fi21 yrkande 5 föresläs attett stimulansbidrag för ombyggnad av kontor till bostäder i storstädernascentrala delar införs. I motion Fi26 (c) yrkande 6 föreslås att ettstimulansbidrag om . för varje påbörjad lägenhet upp till 60 m skallutgå. Utskottet avstyrker motionerna. Resultat av de avregeringen nu föreslag- 1988/89:BoUly na och av bostadsutskottet ovantillstyrkta åtgärderna får avvaktas. Ett tillkännagivande om vad i partimotionFi21 anförs om bostadspolitiken begärs i motionen i yrkande 1 såvitt nu är ifråga. Förslaget i motionen som är ganska allmänt hållet bör inte behandlasinom ramen för de trots allt ganska begränsade regeringsförslagen såvitt avserbostadsbyggandet. kommer bostadsutskottet att behandlainriktningen av bostadspolitiken från ett mera övergripande perspektiv.Utskottet avstyrker med det anförda nu motionsyrkandet. Regeringen föreslår också att den garanterade räntan vidnybyggnad höjs för projekt som fått preliminärtlånebeslut efter utgången av . Regeringsförslaget har vunnit stöd imiljöpartiets partimotion Fi21 yrkande 4 såvitt nu är i fråga. Regeringsförslaget avstyrks i vänsterpartietkommunisternas partimotion Fi9 yrkande 2. Motivet för regeringsförslaget är detsamma som förupptrappning av den garanterade räntan för befintliga hus, nämligen de sänktamarginalskatterna som minskar värdet av villaägarnas avdrag. Utskottet tillstyrker regeringsförslaget och miljöpartietspartimotion såvitt nu är i fråga. Motionsförslaget från vänsterpartietkommunisterna avstyrks. Förslaget i partimotion Fi21 yrkande 6såvitt nu är i fråga om att förändringarna i räntebidragsreglerna skall träda ikraft avstyrks av administrativa skäl. I propositionen i denna del föreslås godkännaatt regeringen träffar avtal med omatt bolaget skall utveckla ett ADB-system för låne- och bidragshanteringen m.m.hos plan- och bostadsverket och länsbostadsnämnderna. har åtagit sig att mot en fast ersättning av 31,2milj. svara för utveckling av systemet, konvertering och installation samtför utbildning av och länsbostadsnämndernas personal. Genom ett överskridande av förslagsanslaget under elftehuvudtiteln i statsbudgeten för innevarande budgetår B2. Länsbostadsnämndernaavses ersättningen tillföras . Utskottettillstyrker att godkänner avtalet. Beträffande hur ersättningen skall tillföras finnerutskottet att detta bör ske på vanligt sätt genom att medel anvisas och dålämpligen på tilläggsbudget I för /89. En sådan ordning liggerhelt i linje med de budgetprinciper som bör tillämpas. anserdärför att finansutskottet bör föreslå att "tillLänsbostadsnämnderna på tilläggsbudget I till statsbudgeten under elftehuvudtiteln för /89 anvisa ett förslagsanslag av 31 200 000kr." Förslagtill utformning av hemställan 1988,/S9:BoUly Om finansutskottet ansluter sig till vad bostadsutskottetovan anfört bör hemställan utformas i enlighet med vad i bilaga till dettayttrande anges. Närvarande: (), (), KnutBilling (m), () (t.o.m. avsnittet Utformning avövergångsbestämmelserna), (), (), BertilDanielsson (m), (), (), (), LeifOlsson (fp), (), (vpk), (), BrittaSundin (s), (), () och ()(fr.o.m. avsnittet Vidgning av ramen för tilläggslångivningen). , och (allam) anser att utskottets yttrande under rubriken bort ha följandelydelse; Utmärkande för den socialdemokratiska bostadspolitiken ärinslaget av regleringar och andra ingrepp som snedvrider bostadsmarknaden. Depå grund av ingreppen uppkomna obalanserna tas i sin tur till intäkt för nyaingrepp och nya regleringar. Den av socialdemokraterna fördabostadspolitiken belyser på ett mycket tydligt sätt hur planlös och ineffektiven sådan politik är. Den provkarta på olika, ofta motverkande, åtgärder som kanvisas upp sedan denna tidpunkt torde sakna motstycke. Inte minst gäller dettaombyggnadsverksamheten. Som framgår av nedanstående redovisning har dock alltbyggande drabbats av regleringar i någon form. Vid regeringsskiftet var bostadsmarknaden i huvudsaki god balans även om det fanns ett visst överskott på bostäder. I dennasituation infördes ett system med temporära hyresrabatter i form avsärskilda statsbidrag vid ny- eller ombyggnad - allt i syfte att stimulera ny-och ombyggnadsverksamheten. fastställdes ett fioårigtbostadsförbättringsprogram som bl.a. syftade till att stimulera ombyggnad och upprustning av det befintliga bostadsbeståndet. Detta program har sedermera utvärderats och så sent som företogs vissa smärre ändringar i programmet som bl.a. innebar att lånemöjligheterna utökades ytterligare. I samband med utvärderingen avbostadsförbättringsprogrammet /89:BoUly 1986 bemyndigades ocksåregeringen att införa rambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten påolika orter. Med stöd av detta bemyndigande har regeringen vid inte mindre änfyra olika tillfällen beslutat om särskilda ramar för bostadslån tillombyggnad- i Stockholms-, Uppsala-, Göteborgs- och . Syftet meddessa ramar var att begränsa ombyggnadsverksamheten i dessa områden. infördes också både en försöksverksamhet medbidrag till bostadskostnader efter ombyggnad - återflyttningsbidrag och ettbidrag vid nybyggnad av vissa bostäder- nybyggnadsbidrag. Dessa stödformeravsåg att stimulera byggverksamheten. Utöver de nu redovisade regleringarna m.m. avbostadsbyggandet har regeringen med användande av lagen (1971:1204) ombyggnadstillstånd m.m. begränsat byggnadsverksamheten avseende annat byggandeän bostadsbyggande i samt i för åren1987, 1988 och 1989. Det framstår mot bakgrund av ovanstående redovisning av desocialdemokratiska ingreppen i byggmarknaden inte som förvånande att nyaförslag som innebär nya allvarliga ingrepp läggs fram. Vad som behövs är dockinte nya regleringar utan en ökad frihet för bostadsmarknadens parter att medutgångspunkt i de behov och den efterfrågan som finns lösa de uppkomna problemen.Det är sålunda bara en avreglering som kan ge förutsättningar för en balanseradbostadsmarknad. Redan av detta skäl bör de byggnadsreglerande åtgärder somregeringen förordat avvisas. Som framhålls i moderata samlingspartiets partimotion Fi4har de hittillsvarande hyggregleringarna inte heller löst några problem. Detenda resultatet har i stället blivit att byråkratin frodas och att angelägetbyggande kraftigt försenas eller inte alls kommer till stånd. I ärsålunda byggkvoten redan nu intecknad fram . En effekt härav ärt.ex. att nödvändig kommersiell och annan service inte kan erbjudas i vissabostadsområden. Som en direkt följd av byggstoppet kan inte heller företag meden god lönsamhet och utveckling bygga ut sin verksamhet. Enligt bostadsutskottet är det fel att genombyggregleringar eller andra regleringar bromsa produktiva investeringar. Dessainvesteringar är naturligtvis till gagn för hela vårt land oavsett var dekommer till stånd. Nya arbetsplatser i storstadsområdena leder till en ökadsysselsättning även i övriga delar av landet utan att några regionalpolitiskastyrmedel behöver tillgripas. Ingrepp av denna natur strider enligt utskottetsmening även mot regeringens i andra sammanhang nyväckta intresse föravreglering. delar sålunda den i motioner (m) och (fp)framförda uppfattningen att dagens byggnadsreglerande åtgärder bör avvecklasoch att några nya regleringar inte bör komma till stånd. Vad utskottet i denna del med anledning av folkpartietspartimotion Fill yrkande 4 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motion Fi26 (c) yrkande 26 4 böravslås av . Höjning avden garanterade räntan vid ombyggnad av bostäder 1988/89;BoU] y m.m. Regeringens förslag avseende räntebidrag tid nyaombyggnadsprojekt utgör ytterligare ett exempel på den ryckighet ochkortsiktighet som präglar den socialdemokratiska bostadspolitiken. Sedan 1982har ombyggnadverksamheten ömsom stimulerats och ömsom bromsats pä ett sätt somnästan omöjliggjort ett långsiktigt målinriktat agerande för bostadsmarknadensparter. Även i jämförelse med de tidigare åtgärderna framstår dock förslagettill höjda garanterade räntor vid ombyggnad som ett av de mera dramatiskaingreppen. Ett genomförande av den förordade höjningen av degaranterade räntorna skulle innebära att den högprioriteradeROT-verksamhe-ten i praktiken upphör. Detta därför att bruksvärdessystemet intemedger att de kostnadsökningar som skulle bli följden kan täckas genom höjdahyror. De som i första hand drabbas härav är alla de hyresgäster som bor ifastigheter med upprustningsbehov. Även fastighetsägarna drabbas genom ändradeplaneringsförutsättningar och ofta dessutom genom ekonomiska avbräck. En annangrupp som skulle få svårigheter är alla de byggföretag som specialiserat sig påombyggnader, eftersom de varken har personal eller utrustning för att kunnaövergå till nybyggnad. Som framhålls i moderata samlingspartiets partimotion Fi4är det naturligtvis nödvändigt att det befintliga fastighetsbeståndet kanhållas i stånd genom modernisering och upprustning. Finansieringssystemet vidombyggnad får inte ges en sådan utformning att det blir ekonomisktogenomförbart att i fortsättningen renovera äldre fastigheter. Att på det sättsom regeringen föreslår favorisera nybyggnad framför ombyggnad medför enuppenbar risk för att vi kommer att drabbas av en ny rivningsvåg liknande denvi upplevde och . För att undvika ensådan utveckling måste finansieringsförutsättningarna vara desamma vid såvälny-som ombyggnad. Redan av de nu anförda skälen bör enligt bostadsutskottetsmening förslaget till höjda garanterade räntor vid ombyggnad avvisas. Ettytterligare skäl att inte genomföra förslaget är att den upprustning av äldreålderdomshem som har påbörjats inte kommer att kunna fullföljas. Sedanriksdagen - efter en lång tids motstånd från socialdemokraterna - infört enmöjlighet att modernisera ålderdomshem med hjälp av bostadslån harboendeförhållandena för de boende på dessa hem nu börjat förbättras. Detframstår mot bakgrund härav som helt orimligt att kommunerna - på grund avkraftigt försämrade finansieringsförutsättningar - nu skulle tvingas avbrytadetta angelägna arbete. Med hänvisning till det ovan anförda bör enligtbostadsutskottets mening dagens finansieringsförutsättningar övergångsvis fortsätta att gälla. Rege ringens förslag avseende räntebidragen till nya omhyggnadsprojekt bör sålunda avvisas i enlighet med vad som föreslås i moderata samlingspartiets partimotion Fi4 yrkande 2 samt i motion Fi24 (m) yrkande 1. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att även förslagen i partimotion Fill yrkande 5 såvitt nu är i fråga samt motionerna Fil7 (c) och 27 Fi26 (c)yrkandena 1 och 3 är tillgodosedda.